type: other

text:
TSD 2016 lisa 1 osa 1a täitmise näited | Maksu- ja Tolliamet
 Avaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum TSD tehnilised spetsifikatsioonid TSD 2016 lisa 1 osa 1a täitmise näited
 TSD 2016 lisa 1 osa 1a täitmise näited
 1. 2016. aasta maksumäärad ja maksuvaba tulu suurus
 Näide 3. Töötasu on alla sotsiaalmaksu kuumäära ehk alla 390 euro. Töötaja on riikliku pensioni saaja, kuid ei ole vanaduspensionieas (väljamakse liik 10)
 Näide 4. Töötasu on alla sotsiaalmaksu kuumäära ehk alla 390 euro (väljamakse liik 10)
 Näide 5. Töötaja korraline puhkus, töötasu ületab sotsiaalmaksu kuumäära ehk 390 eurot (väljamakse liik 10)
 Täiendav maksuvaba tulu pensioni korral on 225 eurot kuus, Seda maksuvaba tulu rakendavad ainult I ja II samba pensioni maksjad väljamakse liigile 44.
 Sotsiaalmaksu määr on 33%. Sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse aluseks olev kuumäär on 390[1] eurot, s.t sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 128,70 eurot kuus.
 Töötuskindlustusmakse määrad on töötajale 1,6%, tööandjale 0,8%. Töötaja töötuskindlustusmakse (1,6%) kinnipidamise kohustus lõpeb töötaja vanaduspensioniikka jõudmise või ennetähtaegse vanaduspensioni määramise kuu viimasel kuupäeval. Siinjuures säilib tööandjal kohustus ka edaspidi maksta vanaduspensionieas töötajale või töötajale, kellele on määratud ennetähtaegne vanaduspension, makstud töötasult töötuskindlustusmakset tööandjale kehtestatud 0,8%-lises määras. Näide: Meessoost töötaja, kelle isikukood algab numbritega 35212..., makse kinnipidamine lõpeb alates 01.01.2016 (vanaduspensioniiga on 63 aastat). Naissoost töötaja, kelle isikukood algab numbritega 45301..., makse kinnipidamine lõpeb alates 01.02.2016 (vanaduspensioniiga on 63 aastat). Lugege veel: "Töötuskindlustusmakse"
 Kogumispensioni makse määr on kas 2% või 3%. Kogumispensioni makse kinnipidamise kohustust ning aastatel 2014–2017 konkreetsele isikule rakenduva maksemäära saab kontrollida isiku isikukoodi järgi või masspäringuga. Samal aadressil tuleb pensioniikka jõudnud töötajate puhul kontrollida kohustusliku kogumispensioni makse kinnipidamise lõpukuupäeva, kuna kohustusliku kogumispensioni makse tasumise kohustus lõpeb II samba pensionifondi osakute esimese tagasivõtmise päeva aasta 31. detsembril. Vanaduspensioni ea piiri ületanud töötajatel, kes jätkavad töötamist ning ei alusta kogumispensioni väljamaksete saamisega, toimub kogumispensioni arvestamine edasi tavapärasel viisil. Kui pensioniikka jõudnud töötajal algasid kogumispensioni väljamaksed 2015. aasta keskel, siis II samba maksed (2%) tuli pidada kinni kuni 2015. aasta 31. detsembrini tehtud väljamaksetelt ja alates 2016. aasta 1. jaanuarist tehtud väljamaksetelt makset enam kinni ei peeta.
 2015. aasta detsembrikuu eest töötasudelt ja muudelt tasudelt kinnipeetavate ja arvestatavate maksude ning maksete arvestamisel tuleb meeles pidada maksuarvestuse kassapõhist printsiibi, s.t kui töötasu detsembrikuu eest makstakse välja jaanuaris, siis tuleb maksud ja maksed arvestada 2016. aasta määrades ja deklareerida jaanuarikuu eest esitataval vormil TSD (esitamise tähtaeg 10. veebruar 2016). Kui aga detsembrikuu töötasu maksti välja 2015. aasta detsembris, siis tuleb maksude ja maksete arvestamisel ning kinnipidamisel rakendada 2015. aasta määrasid ja deklareerida maksud ja maksed 2015. aasta detsembrikuu eest esitataval vormil TSD (esitamise tähtaeg 11. jaanuar 2016).
 [1] Sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär on kehtestatud sotsiaalmaksuseaduse § 21 kohaselt eelarveaastaks riigieelarvega ning 2016. aasta riigieelarve seaduses on kuumääraks 390 eurot (2015. aastal 355 eurot).
 Juhan on täistööajaga (koormus 100%) töölepinguga töötaja, kelle töötasu on 1000 eurot. Töötaja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga (2016. a maksemäär 2%), samuti on ta esitanud tööandjale avalduse maksuvaba tulu rakendamiseks. Töötaja ei ole vanaduspensionieas.
 Kinnipeetud tulumaks: (1000 – 20 – 16 – 170) x 20% = 158,80 eurot
 Töövõimetuspensionäri tasu osa, millelt maksab sotsiaalmaksu riik
 Kogumispensioni makse: 500 x 2% = 10 eurot
 Kinnipeetud tulumaks: (500 – 8 – 10 – 170) x 20% = 62,40 eurot
 Laura on osalise tööajaga (koormus 40%) töölepinguga töötaja, kelle töötasu on 300 eurot. Töötaja on riikliku pensioni saaja (soodustingimustel pensionär, ei ole veel vanaduspensioniikka jõudnud isik), ta ei ole ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga. Samuti on töötaja esitanud avalduse maksuvaba tulu 170 euro arvestamiseks.
 Kuna töötaja on riikliku pensioni saaja, siis ei ole tööandjal minimaalset sotsiaalmaksukohustust 390 eurolt, s.t sotsiaalmaksu arvestatakse tegelikult makstud tasult.
 Kuna töötaja ei ole jõudnud vanaduspensioniikka, siis tuleb maksta töötuskindlustusmakset (nii 1,6% kui ka 0,8%).
 Kinnipeetud tulumaks: (300 – 4,80 – 170) x 20% = 25,04 eurot
 Anneli on osalise tööajaga (koormus 60%) töölepinguga töötaja, kelle töötasu on 250 eurot. Töötaja on esitanud avalduse maksuvaba tulu 170 euro arvestamiseks. Anneli on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga, ta ei ole vanaduspensionieas.
 Kuna väljamakse jääb alla kuumäära, siis on tööandjal kohustus tasuda töötaja eest sotsiaalmaksu kuumääralt ja koodil 1090 näidatakse sotsiaalmaksuga maksustatava väljamakse suurendus 140 eurot (390 – 250).
 Sotsiaalmaks: (250+140) x 33% = 128,70 eurot
 Kinnipeetud tulumaks: (250 – 4 – 5 – 170) x 20% = 14,20 eurot
 Jüri on töölepinguga täistööajaga (koormus 100%) töötaja, kellele tehti maikuus töötasu väljamakse 430 eurot ja puhkusetasu väljamakse 400 eurot. Töötaja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ta on esitanud avalduse maksuvaba tulu 170 euro arvestamiseks. Töötaja ei ole vanaduspensionieas.
 Maikuu maksuarvestus:
 Sotsiaalmaks: (430 + 400) x 33% = 273,90 eurot
 Kohustusliku kogumispensioni makse: 830 x 2% = 16,60 eurot
 Töötaja töötuskindlustusmakse: 830 x 1,6% = 13,28 eurot
 Tööandja töötuskindlustusmakse; 830 x 0,8% = 6,64 eurot
 Kinnipeetud tulumaks: (430 + 400 – 13,28 – 16,60 – 170) x 20% = 126,02 eurot
 Juunikuus saab Jüri töötasu 2 päeva eest 30 eurot (ülejäänud perioodil oli ta puhkusel).
 Juunikuu maksuarvestus:
 Sotsiaalmaksu makstakse tegelikult makstud töötasult, kuna töötasu summa on suurem sotsiaalmaksu kuumäärast, mis on arvestatud töötasu teenimise kuul töötatud päevade arvuga (390/30 x 2 = 26<30).
 Sotsiaalmaks: 30 x 33% = 9,90 eurot
 Kohustusliku kogumispensioni makse: 30 x 2% = 0,60 eurot
 Töötaja töötuskindlustusmakse: 30 x 1,6% = 0,48 eurot
 Tööandja töötuskindlustusmakse: 30 x 0,8% = 0,24 eurot
 Kinnipeetud tulumaks: (30 – 0,48 – 0,6 – 28,92) = 0.
 Juunikuus jäi kasutamata maksuvaba tulu 141,08 eurot (170 – 28,92), mida saab tööandja rakendada järgnevatel kuudel.
 Juulikuus on Jüri töötasu 430 eurot.
 Juulikuu maksuarvestus:
 Sotsiaalmaks: 430 x 33% = 141,90 eurot
 Kohustusliku kogumispensioni makse: 430 x 2% = 8,60 eurot
 Töötaja töötuskindlustusmakse: 430 x 1,6% = 6,88 eurot
 Töötaja töötuskindlustusmakse: 430 x 0,8% = 3,44 eurot
 Kinnipeetud tulumaks: (430 – 6,88 – 8,6 – 141,081 – 170) x 20% = 20,69 eurot
 1 141,08 eurot on juunikuus kasutamata maksuvaba tulu, mida tööandjal on õigus tulumaksu kinnipidamisel rakendada maksuvaba tuluna.
 Anu on töölepinguga täistööajaga (koormus 100%) töötaja, kes oli 19.–30. märtsil haiguslehel. Tööandja maksis talle 7. aprillil töötasu märtsikuu eest 390 eurot ja haigushüvitist 5 päeva eest 104 eurot (100% töötaja keskmise töötasu ulatuses). Töötaja on esitanud avalduse maksuvaba tulu 170 euro arvestamiseks ja ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga. Töötaja ei ole vanaduspensionieas.
 Töötasu ja tööandja haigushüvitis deklareeritakse lisal 1 erinevate väljamakse liikidena, s.t et tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, mille maksuarvestus toimub eraldi.
 Sotsiaalmaks: 390 x 33% = 128,70 eurot
 Kohustusliku kogumispensioni makse: 390 x 2% = 7,80 eurot
 Töötaja töötuskindlustusmakse: 390 x 1,6% = 6,24 eurot
 Tööandja töötuskindlustusmakse: 390 x 0,8% = 3,12 eurot
 Kinnipeetud tulumaks: (390 – 6,24 – 7,80 – 1701) x 20% = 41,19 eurot
 1 Kuna töötasule rakendati ära kogu maksuvaba tulu 170 eurot, siis tööandja haigushüvitisele ei saa rakendada maksuvaba tulu.
 Tulumaks haigushüvitiselt: 104 x 20% = 20,80 eurot
 Kinnipeetud tulumaks töötasult ja tööandja haigushüvitiselt kokku on 61,99 eurot (41,19 + 20,80).
 II variant – töötajale tehakse erinevatel kuupäevadel väljamakseid.
 Tööandja haigushüvitis 104 eurot maksti välja 02 aprillil ja töötasu 390 eurot 7 aprillil, siis on tööandjal õigus rakendada maksuvaba tulu esimesena tehtud väljamaksele, s.t. tööandja haigushüvitisele (kuna see on kalendrikuu esimene väljamakse) ja seejärel rakendamata osa töötasule.
 Kinnipeetud tulumaks: 104 – 104 = 0 eurot
 Kinnipeetud tulumaks: (390 – 6,24 – 7,80 – 661) x 20% = 61,99 eurot
 1 Kuna tööandja haigushüvitisele rakendati maksuvaba tulust 104 eurot, siis töötasule saab rakendada maksuvaba tulu kasutamata osa 66 eurot (170 – 104).
 Kinnipeetud tulumaks töötasult ja tööandja haigushüvitiselt kokku on 61,99 eurot (0 + 61,99).
 Karl on töölepinguga täistööajaga (koormus 100%) töötaja, kellele maksti 10. mail nii töötasu 515 eurot kui ka juhatuse liikme tasu 150 eurot. Karl on esitanud avalduse maksuvaba tulu 170 euro arvestamiseks, ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ei ole vanaduspensionieas.
 Töötasu ja juhatuse liikme tasu deklareeritakse lisal 1 erinevate väljamakse liikidena, s.t et tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, mille maksuarvestus toimub eraldi.
 Tööandja töötuskindlustusmakse: 515 x 0,8% = 4,12 eurot
 Kinnipeetud tulumaks: (515 – 8,24 – 10,30 – 170) x 20% = 65,29 eurot
 Karin on töölepinguga osalise tööajaga (koormus 90%) töötaja, kes kasutas maikuus 6 tööpäeva lapsepuhkust1. Tööandja maksis maikuus Karinile töötasu 500 eurot ja lapsepuhkuse tasu 121,442 eurot (6 x 20,24). Karin on esitanud avalduse maksuvaba tulu 170 euro arvestamiseks, ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ta ei ole vanaduspensionieas.
 Kinnipeetud tulumaks (500 – 8 – 10 – 1703) x 20% = 62,40 eurot
 Täiendava lapsepuhkuse hüvitist ei maksustata sotsiaalmaksuga, töötuskindlustus- ega kogumispensioni maksega, kuid maksustatakse tulumaksuga. Väljamakse töötajale, mida maksustatakse ainult tulumaksuga, deklareeritakse väljamakse liigiga 16.
 Kinnipeetud tulumaks: 121,44 x 20% = 24,29 eurot
 1 Töölepingu seaduse § 63 ja 66, sotsiaalmaksuseaduse § 3 punkt 5.
 2 Sotsiaalkindlustusameti veebilehekülg "Puhkusetasu ja keskmise töötasu hüvitamine riigieelarvest"
 3 Kuna töötasule rakendati ära kogu maksuvaba tulu 170 eurot, siis lapsepuhkusetasule maksuvaba tulu rakendada ei saa.
 Priit on töölepinguga täistööajaga (koormus 100%) töötaja ja seoses lapse sünniga sai töötaja sünnitoetust 850 eurot. Priit sai sellel kuul ka töötasu 1000 eurot. Ta on esitanud avalduse maksuvaba tulu arvestamiseks ja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga, ei ole vanaduspensionieas.
 Kinnipeetud tulumaks: (1000 – 16 – 20 – 170) x 20% = 158,80 eurot
 TuMS § 13 lg 3 p 7 kohaselt ei maksustata tulumaksuga sünnitoetust, mis ei ületa 5/12 residendist füüsilise isiku maksustamisperioodi maksuvabast tulust. 2016. aastal on maksuvaba sünnitoetus 850 eurot (5/12 x 2040). Maksuvaba piirmäära ületav sünnitoetus deklareeritakse väljamakse liigiga 10, 11 või 12.
 Sünnitoetus maksustatakse sotsiaalmaksuga, töötuskindlustus- ja kohustusliku kogumispensioni maksega.
 Sotsiaalmaks: 850 x 33% = 280,50 eurot
 Kohustusliku kogumispensioni makse: 850 x 2% = 17 eurot
 Töötuskindlustusmakse: 850 x 1,6% = 13,60 eurot
 Tööandja töötuskindlustusmakse: 850 x 0,8% = 6,80 eurot
 Karmen on töölepinguga täistööajaga (koormus 100%) töötaja, kellele maksti märtsikuus töötasu on 500 eurot. Lisaks töötasule teeb tööandja ühekordselt Karmeni III samba pensionifondi sissemakseid 300 eurot (brutosumma). Karmen on esitanud avalduse maksuvaba tulu 170 euro arvestamiseks, ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ei ole vanaduspensionieas.
 Töötasu ja III samba sissemakse deklareeritakse lisal 1 erinevate väljamakse liikidena, s.t et tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, mille maksuarvestus toimub eraldi.
 Sotsiaalmaks töötasult: 500 x 33% =165 eurot
 Kohustusliku kogumispensioni makse töötasult: 500 x 2% = 10 eurot
 Töötaja töötuskindlustusmakse töötasult: 500 x 1,6% =8 eurot
 Tulumaks töötasult: (500 – 1701 – 8 – 10) x 20% = 62,40 eurot
 1 Kuna töötasule rakendati ära kogu maksuvaba tulu 170 eurot, siis III samba sissemaksele ei saa rakendada üldist maksuvaba tulu (maksuvaba tulu liik 610).
 Tööandja maksab isikule töötasu summas 416,40 eurot (500 – 8 – 10 – 65,60) ning
 Kalju on töölepinguga osalise tööajaga (koormus 80%) töötaja, kelle töötasu on 1000 eurot ja tööõnnetuse hüvitis 51,13 euro. Töötaja on esitanud avalduse maksuvaba tulu 170 euro ja täiendava maksuvaba tulu tööõnnetuse hüvitise puhul 64 euro arvestamiseks, ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ei ole vanaduspensionieas.
 Töötasu ja tööõnnetus hüvitis deklareeritakse lisal 1 erinevate väljamakse liikidena, s.t et tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, mille maksuarvestus toimub eraldi.
 Töösuhte lõppemise kuul tegi tööandja töölepinguga täistööajaga (koormus 100%) töötajale Saimale järgmised väljamaksed:
 viimane töötasu 1000 eurot,
 kasutamata puhkuse kompensatsioon (töölepingu seaduse § 71) 63,91 eurot,
 hüvitis töölepingu ülesütlemisel koondamise tõttu (töölepingu seaduse § 100 lg 1) 640 eurot.
 Töötaja on esitanud avalduse maksuvaba 170 euro rakendamiseks, ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ei ole vanaduspensionieas.
 Töötasu ja koondamisel makstud hüvitis (töölepingu seaduse § 100 lg 1) deklareeritakse lisal 1 erinevate väljamakse liikidena, s.t et tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, mille maksuarvestus toimub eraldi.
 Kinnipeetud tulumaks: (1000 + 63,91 – 17,02 – 21,28 – 1701) x 20% = 171,12 eurot
 1 Kuna töötasule ja puhkuse kompensatsioonile rakendati ära kogu maksuvaba tulu 170 eurot, siis koondamisel makstud hüvitisele maksuvaba tulu rakendada ei saa.
 Eesti äriühing lähetab oma töötaja Anu, kelle alaline töökoht on Eestis, 3 kuuks Rootsi. Tööandja maksab lähetuse ajal töölepingulisele täistööajaga töötajale töötasu 1000 eurot kuus. Sotsiaalkindlustusamet on väljastanud lähetatud töötajale vormi A1 selle kohta, et töötaja jääb sotsiaalselt kindlustatuks Eestis. Töötaja on esitanud avalduse maksuvaba tulu 170 euro arvestamiseks, on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga, ei ole vanaduspensioniealine.
 Tulumaks: (1000 – 16 – 20 – 170) x 20% = 158,80 eurot
 Eesti äriühing lähetab oma töölepingulise täistööajaga töötaja Malle, kelle alaline töökoht on Eestis, 12 kuuks Rootsi. Tööandja maksab lähetuse ajal töötajale töötasu 1000 euro kuus. Äriühingul on olemas Rootsi maksuhalduri tõend, et väljamakse saaja on selle tulu osas Rootsis maksukohustuslane. Eesti Sotsiaalkindlustusamet on väljastanud lähetatud töötajale 12 kuuks vormi A1 selle kohta, et töötaja jääb sotsiaalselt kindlustatuks Eestis (vt http://www.ensib.ee/tootamine-euroopa-liidu-liikmesriigis-2/). Töötaja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ta ei ole vanaduspensioniealine.
 Eesti äriühing maksis töölepingulisele täistööajaga töötajale Pillele Eestis teenitud töötasu 1000 eurot ja Soomes teenitud töötasu 640 euro. Äriühingul on olemas Soome maksuhalduri tõend, et Soomes teenitud tulu maksustatakse tulumaksuga Soomes. Eesti Sotsiaalkindlustusamet on väljastanud töötajale vormi A1 selle kohta, et töötaja on sotsiaalselt kindlustatud Eestis. Töötaja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga, ei ole vanaduspensionieas. Soomes teenitud töötasu ei maksustata Eestis tulumaksuga, kuid maksustatakse sotsiaalmaksuga ning töötuskindlustus- ja kogumispensionimaksega (on olemas Eesti SKA A1).
 Eestis teenitud töötasu maksuarvestus:
 Kinnipeetud tulumaks Eestis teenitud töötasult: (1000 – 16 – 20 – 170) x 20% = 158,80 eurot
 Kuna töötajale on väljastatud vorm A1 (E101), siis maksustatakse sotsiaalmaksu, kinnipeetud töötuskindlustus- ja kohustuslik kogumispensionimaksega nii Eestis teenitud töötasu (1000 eurot) kui ka Soomes teenitud töötasu (640 eurot). Soomes teenitud tulu, mida maksustatakse Eestis ainult sotsiaalmaksuga, töötuskindlustus- ja kohustusliku kogumispensioni maksega, deklareeritakse lisal 1 väljamakse liigiga 11.
 Eesti resident Ain töötab töölepingu alusel täiskoormusega Venemaal Eesti tööandjale, kes maksab töötajale töötasu 1000 eurot kuus. Töötaja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga, ei ole vanaduspensioniealine. Venemaa maksuhaldur on väljastanud töötajale tõendi, et ta on Venemaal teenitud palga osas Venemaal maksukohustuslane.
 Sotsiaalmaks 1000 x 33% = 330 eurot
 Kohustusliku kogumispensioni makse 1000 x 2% = 20 eurot
 Töötaja töötuskindlustusmakse 1000 x 1,6% = 16 eurot
 Tööandja töötuskindlustusmakse 1000 x 0,8% = 8 eurot
 Näide 18. Eesti residendist töötaja töötab kahes EL liikmesriigis kahe erineva tööandja juures (väljamakse liik 12)
 Eesti tööandja on sõlminud Reinuga töölepingu osalise tööajaga töötamiseks, töö tegemise koht on Tallinn. Eesti tööandja maksab talle töötasu 1000 eurot kuus. Rein töötab ka Soomes teise tööandja juures (koormus 80%).
 Maimu on töölepinguga täistööajaga töötaja, kelle maksti töötasu 1000 eurot ja seoses ema surmaga maksti talle ka matusetoetust 130 eurot. Ta on esitanud avalduse maksuvaba tulu 170 euro arvestamiseks, ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ta ei ole vanaduspensionieas.
 Töötasu ja matusetoetuse maksuarvestus:
 Kinnipeetud tulumaks: (1000 + 130 – 18,08 – 22,60 – 170) x 20% = 183,86 eurot
 Näide 20. Töövõtu- käsundus- või muu võlaõigusliku lepingu alusel makstud töö- või teenustasu (väljamakse liik 17)
 Töövõtulepingu puhul ei teki sotsiaalmaksu miinimumkohustust isegi siis, kui tasu on alla sotsiaalmaksu kuumäära. Töövõtulepingu puhul arvestatakse sotsiaalmaks tegelikult makstud tasult ning töövõtu-, käsundus- või muu võlaõigusliku lepingu puhul ei täideta koodi 1090 (sotsiaalmaksuga maksustatava väljamakse suurendus seoses sotsiaalmaksu miinimumkohustusega)
 Kohustusliku kogumispensioni makse: 300 x 2 % = 6 eurot
 Kinnipeetud töötuskindlus-tusmakse
 Annelile maksab lisaks põhitöökohale töölähetuse päevaraha ka kolmas isik summas 140 eurot, mis ületab TuMS § 13 lg 3 p 1 kehtestatud piirmäära.
 Kinnipeetud tulumaks 140 x 20% = 28 eurot
 Töövõimetus-pensionäri tasu osa, millelt maksab sotsiaalmaksu riik
 Äriühing maksab Jaagule vastavalt mitteeluruumi1 rendilepingule renditasu 255 eurot kuus ja vastavalt laenulepingule intresse 76,69 eurot kuus. Jaak ei ole esitanud avaldust maksuvaba tulu rakendamiseks. Jaak ei ole FIE-na registreeritud ja renditasu ei ole tema ettevõtlustuluks.
 Kinnipeetud tulumaks renditasult 255x 20%= 51 eurot
 Kinnipeetud tulumaks intressidelt 76,69 x 20%= 15,34 eurot
 1 Eluruumi üüritulu deklareeritakse eraldi, väljamakse liik on 57 (maksuarvestus on sama nagu renditulu puhul).


text:
Varför trotsar Högsta domstolen EG:s rättsregler?
 Varför trotsar Högsta domstolen EG:s rättsregeler?
 Mats Lönnerblad - Högsta domstolen
 Högsta domstolens (HD:s) roll har förändrats genom Sveriges inträde i EU.
 Från att ha varit prejudikatinstans är HD nu skyldig att som "mellaninstans" inhämta EU:s direktiv och rättsregler om det finns "misstanke" om existensen av en tillämplig EU-regel som kan påverka målet.
 Är det så att part påstår att det finns en tillämplig EU-lagstiftning eller EU-regel, så måste HD i vilket fall som helst konstatera om påståendet är rätt eller fel.
 Behålla gamla rollen
 Men det faktum att det skulle åsidosätta svensk lag om det finns en annan sakregel som man måste följa tycks inte bekymra Sveriges högsta rättsinstans, vilken gärna tycks vilja behålla sin gamla roll.
 På en direkt fråga varför HD inte följer de nya riktlinjerna och konsekvent inhämtar EU:s direktiv och rättsregler i fler mål, fick jag till svar att "HD endast äger rätt att ställa frågor till EG-domstolen i mål som erhållit prövningstillstånd". Detta är naturligtvis horribelt.
 Om detta är förklaringen till varför HD hittills bara inhämtat ett enda direktiv från EG-domstolen (mål nr Ö 1195-94, ett mål som rör rättegångskostnader), så kan man bara konstatera att domstolen inte följer de nya direktiv den är ålagd.
 Självklar rättsregel
 Inom avtalsrätt och skadeståndsrätt i samband med bankmål är det snarare regel än undantag att svenska domstolar inte följer EG:s grundläggande rättsregler. Enligt allmänna avtalsrättsliga principer som gäller i Sverige och inom EU, skall det inte vara möjligt att bryta ett avtal mitt under pågående avtalsperiod, om det inte inträffar en försämring av säkerheterna. Detta gäller både för kreditlöften och uppsägning av krediter.
 Motsvarande första paragraf i avtals- och köplagen finns i alla EU:s medlemsländer och den utgör riktlinjer för handelsbruk och sedvänja i hela Europa och betraktas därför som en lika grundläggande som självklar rättsregel.
 Det är denna rättsregel som svenska domstolar inte tycks vilja kännas vid. Och det är kring denna rättsregel som HD i Sverige vägrar inhämta förhandsbesked från EG-domstolen.
 Och de fel "underinstanserna" gör sig skyldiga till är att man tillämpar s.k. omvänd bevisbörda, vilket är rättsvidrigt, eftersom man då vänder på orsak och verkan, alltså på den rättsliga logiken. Följden blir förstås att problemställningarna blir felaktigt belysta och bedömda redan från början.
 Avstår envist
 Svenska domstolar vill heller inte acceptera att i fall där låntagare skött sina förpliktelser mot banken och säkerheten är fullgod banken inte heller kan åberopa uppsägningsvillkoren gentemot låntagaren.
 Dessa enkla fakta tycks fortfarande inte ha vunnit gehör hos HD, som envist avstår från att inhämta EG:s grundläggande rättsregler i kreditfrågor.
 Genom sitt förfarande gör sig HD skyldig till domstolstrots. Artikel 177 i Romfördraget klargör domstolens skyldigheter i detta avseende. Svenska domstolars anseende förbättras knappast av att HD vägrar ikläda sig sin nya lagstadgade roll.
 Gör domstolen inte detta kommer tillrättavisning att ske från Luxemburg med de konsekvenser detta kommer att medföra för alla inblandade justitieråd.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 15.3.2012
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 76/28
 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 144/2011,
 annettu 2 päivänä joulukuuta 2011,
 ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite XIII muutettiin 21 päivänä lokakuuta 2011 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 120/2011 (1).
 (2)
 Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – melu” koskevista yhteentoimivuuden teknisistä eritelmistä 4 päivänä huhtikuuta 2011 annettu komission päätös 2011/229/EU (2) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (3)
 Päätöksellä 2011/229/EU kumotaan komission päätös 2006/66/EY (3), joka on osa sopimusta ja joka näin ollen olisi poistettava sopimuksesta,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Korvataan sopimuksen liitteessä XIII oleva 37g kohta (komission päätös 2006/66/EY) seuraavasti:
 ”32011 D 0229: komission päätös 2011/229/EU, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2011, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – melu” koskevista yhteentoimivuuden teknisistä eritelmistä EUVL L 99, 13.4.2011, s. 1).
 Tätä sopimusta sovellettaessa päätöksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
 Päätöksen liitteen 7.7.2.4 kohdassa lisätään sanan ”Liettuassa” jälkeen sanat ”ja Norjassa”.”
 2 artikla
 Päätöksen 2011/229/EU islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 3 päivänä joulukuuta 2011, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2011.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Kurt JÄGER
 (1) EUVL L 341, 22.12.2011, s. 85.
 (2) EUVL L 99, 13.4.2011, s. 1.
 (3) EUVL L 37, 8.2.2006, s. 1.
 (4) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


type: wikipedia

text:
I Monti Nevosi (in inglese Snowy Mountains) sono una parte della catena montuosa delle Alpi Australiane e sono in assoluto i monti più alti del continente australiano. È su questa catena che si trova il Monte Kosciuszko, alto 2.228 metri sul livello del mare, il più alto monte dell'Australia. Si pensa che la catena montuosa sia stata abitata per molti millenni dagli australiani aborigeni; fu esplorata dagli Europei per la prima volta solo nel 1835. Oggi su questa catena sorgono numerosi centri di sport invernali.
 Dalle Snowy Mountains nascono i fiumi Snowy, Murrumbidgee e Murray, che alimentano molte centrali idroelettriche e lungo i loro percorsi sono sorte, sulle montagne, numerose dighe. Questo progetto di sfruttamento dei fiumi (destinati, oltre che ad alimentare le centrali, anche all'irrigazione delle regioni pianeggianti), chiamato in inglese Snowy Mountain Scheme, fu messo in pratica nel 1949, dopo la Seconda guerra mondiale e coinvolse centinaia di migliaia di uomini, due terzi dei quali provenivano da altre trenta nazioni.
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Gruppi montuosi dell'Australia


text:
Een podium is een verhoging waarop mensen kunnen gaan staan als ze iets over te brengen hebben op een publiek, bijvoorbeeld een toespraak, preek, of optreden, zodat ze voor het hele publiek zichtbaar zijn. Deze verhoging kan demontabel zijn, zoals op festivals en demonstraties.
 Architectuur
 Een podium is in de architectuur een massief metselwerk dat zich verheft boven de grond en een of meerdere structuren ondersteunt. Het bevat een trap die het hoger gelegen vlak toegankelijk maakt. De Romeinse tempels (die dit hadden overgenomen van de Etruskische) zijn vaak geplaatst op een podium (bijvoorbeeld het Maison Carrée te Nîmes). Dit zogenaamde 'podium' in de tempelbouw wordt de krepis genoemd.
 Toneel
 Met "podium" wordt ook vaak het toneel in een theater aangeduid. Een podium is een verhoging die op het toneel gebouwd kan worden. In overdrachtelijke zin wordt hiermee ook vaak een gebouw voor kunstuitvoeringen/concerten aangeduid, zoals een concertpodium of specifieker: poppodium, jazzpodium, literair podium etc.
 Met de term open podium wordt vaak aangegeven dat er een voorstelling plaatsvindt waaraan iedereen kan deelnemen die daar zin in heeft. In het deeltijds kunstonderwijs en in het KSO groepeert men toneel, voordracht, zang en dans onder de noemer podiumkunsten.
 Sport
 In de sport is een erepodium een verhoging die veel wordt gebruikt bij de prijsuitreiking van wedstrijden. Op dit podium staat in het midden de kampioen met links en rechts van hem/haar de personen die derde en tweede zijn geworden. Deze drie personen krijgen op het podium van eer hun prijs overhandigd en vaak ook een champagnefles waarmee veelal gespoten wordt naar de aanwezigen. Bij internationale wedstrijden wordt hierbij ook het Volkslied van het land van de winnaar gespeeld en worden de vlaggen van landen van de winnaars gehesen. In dit verband wordt het behalen van de eerste, tweede of derde prijs ook het behalen van een podiumplaats genoemd.
 Zie ook
 Platform (verhoging)
 Lessenaar
 Noten
 Romeinse architectuur
 Bouwkundig onderdeel
 Theatertechniek


type: legislation

text:
ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ
 Κ0Μ(91) 479 τε> »κό
 Βρυξέλλες, 2 Δεκεμβρίου 1991
 Πρόταση
 ΚΑΝΟΝΙΓΜΟΥ (ΕΟΙΟ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 για την διαδικασία της εφαρμογής της απόφασης αριθ. του
 Συμβουλίου Συνδέσεως ΕΟΚ-Κυπρου για παρέκκλιση από τις διατάζεις
 που αφορούν τον ορισμό της εννοίας "καταγόμενα προϊόντα"
 ή "προϊόντα καταγωγής" της συμφωνίας συνδέσεως μεταξύ της
 Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Κυπριακής Δημοκρατίας
 (υποβληθείσα από την Επιτροπή)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ ^
 Σύμφωνα με τους ισχύοντες κανόνες καταγωγής της συμφωνίας ΕΟΚ-Κύπρου, τα ενδύματα
 που κατασκευάζονται στην Κύπρο μπορούν να τύχουν προτιμησιακής μεταχείρισης στην
 Κοινότητα, μόνο αν κατασκευάζονται από το ύφασμα που υφαίνεται στην Κύπρο ή στην
 Κοινότητα.
 Δεδομένου ότι η υφαντουργική βιομηχανία είναι σχεδόν ανύπαρκτη στο νησί αυτό,
 χορηγήθηκε στην Κύπρο, από την έναρξη ισχύος της συνδέσεως το 1973, παρέκκλιση
 που επιτρέπει τη χρήση εισαγόμενου υφάσματος για τα ανδρικά ενδύματα.
 Παρόμοια παρέκκλιση για τα γυναικεία ενδύματα και τα ανδρικά υποκάμισα χορηγήθηκε
 το 1989 για περίοδο δύο ετών με την ανόφαοη αριθ. 1/89 του Συμβουλίου Συνδέσεως
 ΕΟΚ-Κύπρου της 28ης Ιουλίου 1989<1>.
 Η Κύπρος ζήτησε να παραταθεί η τελευταία αυτή παρέκκλιση και, στις 24 του
 παρελθόντος Ιουλίου, η Επιτροπή ενέκρινε σχέδιο απόφασης του Συμβουλίου Συνδέσεως
 ΕΟΚ-Κύπρου για την παράταση της εν λόγω παρέκκλισης.
 Η Επιτροπή έχει αναλάβει τη διαχείριση των ποσοτικών ορίων που καθορίζονται από
 την εν λόγω απόφαση.
 Για το σκοπό αυτό, προτείνεται στο Συμβούλιο να θεσπίσει σχέδιο κανονισμού
 σχετικά με τις λεπτομέρειες εφαρμογής της εν λόγω απόφασης.
 (1) ΕΕ αριθ. L 230 της 8ης Αυγούστου 1989, 0.3.
 ---pagebreak--- Πρόταση ?
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΟΚ) αριθ. ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 της
 για την διαδικασία της εφαρμογής της απόφασης αριθ. του
 Συμβουλίου Συνδέσεως ΕΟΚ-Κύπρου για παρέκκλιση από τις διατάξεις
 που αφορούν τον ορισμό της εννοίας "καταγόμενα προϊόντα"
 ή "προϊόντα καταγωγής" της συμφωνίας συνδέσεως μεταξύ της
 Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Κυπριακής Δημοκρατίας
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ,
 Έχοντας υπόψη:
 τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και
 ιδίως το άρθρο 113,
 την πρόταση της Επιτροπής,
 Εκτιμώντας :
 ότι η συμφωνία συνδέσεως μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας
 και της Κυπριακής Δημοκρατίας^1* που υπογράφικε στις 19 Δεκεμβρίου
 1972 και άρχισε να ισχύει την 1η Ιουνίου 1973·
 ότι το πρόσθετο πρωτόκολλο*2) της συμφωνίας που υπογράφηκε στις
 Βρυξέλλες στις 15 Σεπτεμβρίου 1977 και άρχισε να ισχύει την 1η Ιουνίου
 1978·
 ότι, κατ'εφαρμογή του άρθρου 25 του πρωτοκόλλου σχετικά με τον ορισμό
 της εννοίας "καταγόμενα προϊόντα" ή "προϊόντα καταγωγής" και με τις
 μεθόδους διοικητικής συνεργασίας που προσαρτάται στο πρόσθετο
 πρωτόκολλο, όπως παρατάθηκε με το άρθρο 2 του πρωτοκόλλου για τον
 καθορισμό των όρων και των διαδικασιών εφαρμογής του δεύτερου σταδίου
 της συμφωνίας συνδέσεως μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας
 και της Κυπριακής Δημοκρατίας και για την προσαρμογή ορισμένων
 3
 διατάξεων της συμφωνίας* ^ που υπογράφηκε στο Λουξεμβούργο στις 19
 (1) ΕΕ αριθ. L 133 της 21.05.1973, σ.2
 (2) ΕΕ αριθ. L 339 της 28.12.1977, σ. 2
 (3) ΕΕ αριθ. L 393 της 31.12.1987, σ.2
 ---pagebreak--- 1
 Οκτωβρίου 1987, άρχισε να ισχύει την 1η Ιανουαρίου 19*8 και αποτελεί
 αναπόσπαστο τμήμα της συμφωνίας, το Συμβούλιο Συνδέσεως ΕΟΚ-Κύπρου
 θέσπισε την απόφαση αριθ. για παρέκκλιση από τους κανόνες καταγωγής
 που ισχύουν για ορισμένα κλωστοϋφαντουργικά προϊόντα·
 ότι πρέπει να καθοριστεί η διαδικασία εφαρμογής της ενλόγω απόφασης·
 ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
 Άρθρο 1
 1. Η Επιτροπή διαχειρίζεται τις ποσότητες που αναφέρονται στο
 παράρτημα Ι της απόφασης αριθ. .Αν ένας εισαγωγέας υποβάλει σε
 Κράτος μέλος διασάφησης θέσεως σε ελεύθερη κυκλοφορία για ένα
 προϊόν που καλύπτεται από πιστοποιητικό EUR 1 και φέρει την ένδειξη
 που προβλέπεται στο άρθρο 4 της απόφασης αριθ. και αν η τήρηση
 αυτή γίνεται αποδεκτή από τις τελωνειακές αρχές, το ενδιαφερόμενος
 κράτος μέλος προβαίνει, με κοινοποίηση προς της Επιτροπής, σε
 ανάληψη ποσότητας που αντιστοιχεί στις ανάγκες αυτές.
 2. Οι αιτήσεις για ανάληψη που φέρουν την ημερομηνία αποδοχής των
 ενλόγω διασαφήσεων πρέπει να διαβιβάζονται στην Επιτροπή χωρίς
 καθυστέρηση.
 3. Οι αναλήψεις εγκρίνονται από την Επιτροπή σε συνέρτηση με την
 ημερομηνία αποδοχής των διασαφήσεων θέσεων σε ελεύθερη κυκλοφορία
 από τις τελωνειακές αρχές του ενδιαφερομένου κράτους μέλους, στο
 μέτρο που το επιτρέπει το διαθέσιμο απόθεμα.
 4. Αν ένα κράτος μέλος δεν χρησιμοποιήσει τις ποσότητες που ανέλαβε,
 τις επιστρέφει το συντομότερο δυνατό.
 5. Αν οι ποσότητες που ζητούνται είναι μεγαλύτερες από το διαθέσιμο
 απόθεμα, η χορήγηση γίνεται ανάλογα με τις αιτήσεις, σύμφωνα με την
 παράγραφο 3. Η Επιτροπή ενημερώνει τα Κράτη μέλη για τις
 πραγματοποιούμενες αναλήψεις.
 ---pagebreak--- •Χ
 Η εξάντληση μιας ποσότητας γνωστοποιείται χωρίς καθυστέρηση στα
 Κράτη μέλη.
 0 παρών κανονισμός εφαρμόζεται για μία περίοδο δύο ετών, από τις 28
 Ιουλίου 1991.
 0 παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την ημέρα της δημοσίευσης του στην
 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 0 παρών κανονισμός ε(να δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει
 άμεσα σε κάθε Κράτος μέλος.
 Βρυξέλλες,
 Για το Συμβούλιο
 0 Πρόεδρος
 ---pagebreak--- ο
 SME Impact statement
 The proposal will not have any effect on competition and employment in the
 Community.
 ---pagebreak--- 4
 ISSN 0254-1483
 COM(91)479 τελικό
 ΕΓΓΡΑΦΑ
 GR 03 02
 Ap ιχ3. καταλόγου : CB-CO-91-532-GR-C
 ISBN 92-77-77897-0
 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων
 L/-2985 Luxembourg


text:
Kolga-Jaani valla heakorraeeskiri – Riigi Teataja
 Kolga-Jaani valla heakorraeeskiri
 Kolga-Jaani valla heakorraeeskiri - sisukord
 § 5 Ehitise omaniku kohustused
 § 6 Ehitus-, remondi- ja kaevetööde tegija kohustused
 § 8 Müügi- või teeninduspunkti omaniku kohustused
 § 9 Reostuse koristamine
 § 10 Heakorra nõuete täitmist tagavad keelud
 § 11 Tule tegemine
 RT IV, 25.05.2012, 4
 Vastu võetud 26.05.2011 nr 38
 Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 361 ja § 662 alusel.
 (1) Kolga-Jaani valla (edaspidi vald) heakorraeeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on tagada valla haldusterritooriumil puhtus ning kord.
 (2) Eeskiri kehtestab heakorra nõduded ja koormised heakorranõuete täitmiseks.
 (3) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile Kolga-Jaani valla territooriumil viibivatele ja tegutsevatele isikutele ning kinnis- või vallasvara omanikele, samuti omanike poolt asja valdama, haldama või kasutama volitatud isikutele.
 1) kinnistu - juriidilise või füüsilise isiku omandis või kasutuses olev maa-ala, millega on võrdsustatud territoorium, krunt, maaüksus, katastriüksus ja maatüki olulised osad;
 2) omanik- füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis on maa või ehitised või kelle kasuks on seatud hoonestusõigus;
 3) avalik koht- avalikult kasutatav ala, territoorium, rajatis või ruum, mis on antud üldiseks kasutamiseks või mis on tegelikult üldkasutatav;
 4) hooldusala- kinnistuga või krundiga külgnev maa-ala kuni sõiduteeni. Vallavalitsus võib, võttes arvesse maa-ala asukohta, määrata ka teistsuguse hooldusala. Vaidlused hooldusala suuruse üle lahendab vallavalitsus;
 5) heakorratööd- rohu ja muru niitmine; puulehtede, prahi, liiva, lume ja jää koristamine ning libeduse tõrje;
 6) vallavalitsus- Kolga-Jaani Vallavalitsus.
 1) vallale kuuluvate teede, tänavate, haljasalade, kalmistute ja teiste munitsipaalmaaüksuste korrashoiu ja heakorratööde korraldamise;
 2) avalikult kasutatavatele haljasaladele vajalikul hulgal jäätmemahutite paigaldamise ja nende õigeaegse tühjendamise.
 1) korras hoidma oma kinnistu ja kinnistu piirdeaia ning rakendama meetmeid talle kuuluva kinnistu reostamise ja risustamise vältimiseks;
 2) puhastama regulaarselt sadeveekraave ja -truupe, maa-aluste tehnovõrkude luuke ja reste, kui eelpoolloetletu jääb tema hooldusala piiresse;
 3) korraldama kinnistul avalikult kasutatava tee ääres põõsaste ja puude kärpimist nii, et oleks tagatud jalakäijate ja sõidukite ohutu liiklemine ning liiklust reguleerivate tehniliste vahendite nähtavus;
 4) paigutama oma kinnistule vajalikul hulgal jäätmemahuteid, hoidma korras jäätmemahutite hoiukohad ja juurdepääsuteed ning sõlmima jäätmeveolepingu valla poolt aktsepteeritud jäätmeluba omava ettevõttega. Omanik peab korraldama kinnistul jäätmekäitlust vastavalt Kolga-Jaani valla jäätmehoolduseeskirjale;
 5) tagama kinnistul asuvate tuletõrje veevõtukohtade ja veehoidlate korrasoleku ning juurdepääsu nendeni;
 6) raiuma võsa ja niitma kinnistul ning selle hooldusalal muru ja rohtu;
 7) kõrvaldama teemaal kasvavad puud, põõsad, kivid, rajatised jms, mis takistavad tee hooldamist. Juhul, kui teemaa ei ole määratud, siis tuleb teehoolduse takistused kõrvaldada 6 m laiusel maa-alal tee telgjoonest.
 § 5. Ehitise omaniku kohustused
 1) hoidma korras ehitise fassaadi ja sinna juurde kuuluvad elemendid, mis peavad olema terved, viimistletud ning vastavuses ehitusprojektiga;
 2) remontima või lammutama lagunenud ehitised õigusaktidega kehtestatud korras;
 3) kõrvaldama viivitamatult kinnistul tänava- või teeäärse ehitise katuselt varisemisohtlikud jääpurikad, kivid, plaadid ja muud ohtu põhjustavad esemed ning tagama nende tööde ajal tänaval ohutu liikluse;
 4) tagama tiheasustusalal kasutuses mitteoleva ehitise ja kinnistu heakorra, vältima hoone varisemisohtlikkust, sulgema sissepääsud hoonesse ja krundile;
 5) hoidma korras hoone vihmaveerennid ja –torud, kõrvaldama nendesse kogunenud prügi;
 6) paigutama üldkasutatava hoone juurde jäätmemahutid ja seda õigeaegselt tühjendama ning hooldama jäätmemahuti ümbrust;
 7) tagama heitvee kogumiskaevu ja kuivkäimla korrasoleku, veepidavuse, õigeaegse tühjendamise, kaane korraliku sulgemise ja ümbruse korrasoleku;
 8) omama heitvee äravedu ja kogumismahuti tühjendamist (purgimist) tõendavat dokumenti vähemalt 1 aasta;
 9) varustama ehitised ja mitmekorterilised elamud, korterid korrektsete numbrisiltidega;
 10) kindlustama üldkasutatavate trepikodade korrasoleku ja pimedal ajal nende valgustamise;
 11) tagama talvisel ajal üldkasutatava hoone juurdepääsutee ja välistrepi puhastamise jääst ja lumest ning vajadusel tegema nende lume- ja libedusetõrje;
 12) tagama põllumajandushoonete ja rajatiste vastavuse õigusaktides sätestatud nõuetele, hoidma ümbruse korras ja vältima selle saastumist.
 § 6. Ehitus-, remondi- ja kaevetööde tegija kohustused
 1) jälgima ehitise välisilme muutmisel ning ümberehitamisel riigi ja valla õigusaktidega sätestatud korda;
 2) vältima objektilt pori ja prahi sattumist sõidu- ja kõnniteele ning naaberkinnistule;
 4) rajama ning hoidma korras objekti piirdeaia või muu tõkke;
 5) pärast tööde lõpetamist 1 kuu jooksul heakorrastama objekti ja selle ümbruse.
 2) hoidma tehnovõrgu seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja kaasinimeste turvalisuse. Maa-aluste tehnovõrkude kaevupead peavad olema teekattega ühel tasapinnal.
 § 8. Müügi- või teeninduspunkti omaniku kohustused
 Müügi- või teeninduspunkti omanik on kohustatud varustama müügi- või teeninduspunkti nõuetele vastava jäätmemahutiga ning hoidma pidevalt korras müügi- või teeninduspunkti ümbruse vähemalt 5 m ulatuses.
 § 9. Reostuse koristamine
 (2) Veose või prügi vedaja peab koristama pealelaadimisel, sõidul või mahalaadimisel mahapudenenud esemed või jäätmed.
 (3) Põllumajandustööde tegemisel peab tööde tegija koristama avalikult kasutatavale teele pudenenud sõnniku, mulla, heina jms.
 (4) Avaliku ürituse korraldaja peab maa-ala, millel üritus toimub, puhastama hiljemalt 12 tunni jooksul pärast ürituse lõppemist või loal määratud tähtajaks ning tagama piirnevate alade puhtuse.
 § 10. Heakorra nõuete täitmist tagavad keelud
 Heakorra tagamiseks on valla haldusterritooriumil keelatud:
 1) risustada ja reostada territooriumi ja ehitisi, seal hulgas avalikus kohas maha sülitada, urineerida ja roojata, loopida prahti, suitsukonisid, päevalilleseemneid jms, määrida ja kritseldada ehitiste seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, ühissõiduki ootekojale või kahjustada neid muul viisil;
 2) kahjustada või lõhkuda pargi- või muud avalikku kohta paigaldatud inventari (jäätmemahutit, lillevaasi, pinki, valgustit vms);
 3) paigaldada hoone fassaadile sobimatuid esemeid, kuivatada tiheasustusalal pesu rõdul rõdupiirdest kõrgemal, kloppida riiet ja vaipa mitmekorteriliste elamute rõdul, aknal ja uksel;
 4) vigastada ja omavoliliselt maha võtta kõrghaljastust (v.a viljapuud, marjapõõsad) nii avalikes kui ka kinnistu territooriumil, rikkuda murukamarat, teekatet, kinnitada puude külge tarasid, traate, silte. Kõrghaljastuse (v.a viljapuud, marjapõõsad ja hekid) mahavõtmine võib nii avalikes kohtades kui ka kinnistu territooriumil toimuda kinnistu omaniku nõusolekul ning kooskõlastatud vallavalitsusega;
 5) rajada haljastust, istutada puid ja põõsaid ilma kinnistuomaniku nõusolekuta;
 6) muuta detailplaneeringus ette nähtud haljastust vallavalitsuse loata;
 7) teha ehitusalaseid kaevetöid ilma vallavalitsuse kirjaliku loata;
 8) sõita mootorsõidukitega või parkida neid jalgteel, kõnniteel, hooldus- ja haljasalal, pargis, kalmistul, laste mänguväljakul, staadionil ja teistes kohtades, mis pole selleks ette nähtud (v.a omaniku loal);
 9) parkida ja pesta mootorsõidukeid veekogu ääres lähemal kui 20 m vee piirist;
 10) lasta pinnasesse, veekogusse, kanalisatsiooni või sadeveetorustikku naftasaadusi ning söövitavaid, kergesti süttivaid ja terava lõhnaga aineid;
 11) lasta olmeheitvett või reostatud sadevett pinnaveekogudesse ning reostada või risustada pinnaveekogusid muul viisil. Sademetevee kraavi kinniajamine või sulgemine torusse ilma vallavalitsuse kooskõlastuseta on keelatud;
 12) kuhjata soolasegust liiva või lund puude ümber või teeäärsele haljasalale, paigutada soolasegust puistematerjali või muud prahti haljasalale, metsa või mujale selleks mitte ettenähtud kohta;
 13) panna jäätmeid maha või matta pinnasesse selleks mitteettenähtud kohta. Kompostimine on lubatud vastavalt Kolga-Jaani valla jäätmehoolduseeskirjale;
 14) paigutada selleks mitte ettenähtud mahutisse vedelaid jäätmeid, kivi- või betoonjäätmeid, puisteliiva, hõõguvat sütt, tulist tuhka, ohtlikke jäätmeid, jätta lahti jäätmemahuti kaant;
 15) paigaldada üldkasutatavale territooriumile ilma vallavalitsuse loata ajutisi ehitisi ja rajatisi;
 16) paigutada avalikus kohas vallavalitsusega kooskõlastamata teisaldatavaid väikevorme (sh pinke, tõkkepiirdeid jms);
 17) viibida loomaga üldkasutatavas supluskohas;
 18) telkida või teha lõket selleks mitte ettenähtud kohas ja ilma kinnistu omaniku loata;
 19) põletada jäätmeid väljaspool oma kinnistu piire (vt Kolga-Jaani valla jäätmehoolduseeskiri), kusjuures kinnistul on lahtises tules ehk lõkkes lubatud tuulevaikse ilmaga põletada puidujäätmeid, lehti ja riisutud kulu tingimusel, et järgitakse kõiki tuleohutuse nõudeid.
 § 11. Tule tegemine
 (1) Kulupõletamine on aastaringselt keelatud.
 (2) Lahtises tules ehk lõkkes on lubatud tiheasustusalal tuulevaikse ilmaga põletada lehti ja riisutud kulu selleks ettevalmistatud mittepõleval alusel või kuivanud taimestikust puhastatud mittesüttival pinnasel. Lõkkekoht peab paiknema maa-alal, mis asub ohutul kaugusel hoonest, põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ning millel tule tegemisega ei kaasne tuleohtu metsale ja muule taimestikule ning turbapinnasele. Alla ühemeetrise läbimõõduga tule tegemisel peab lõkkekoht paiknema vähemalt 8 meetri kaugusel mis tahes hoonest või põlevmaterjalide lahtisest hoiukohast ja tuleohtlikul ajal vähemalt 10 meetri kaugusel metsast. Üle ühemeetrise läbimõõduga tule tegemisel ja avaliku lõkke tegemisel peab lõkkekoht paiknema vähemalt 15 meetri kaugusel mis tahes hoonest või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ja tuleohtlikul ajal vähemalt 20 meetri kaugusel metsast. Üle kolmemeetrise läbimõõduga tule tegemisel tuleb eelnevalt kooskõlastada lõkkekoha asukoha valik ja vajalikud tuleohutust tagavad meetmed asukohajärgse päästekeskusega.
 (3) Tule tegemise koha ümbrus peab olema puhastatud põlevmaterjalist ja –vedelikest ning vajadusel eelnevalt niisutatud. Tule tegemise koht tuleb vajadusel ümber kaevata või tagada muul viisil tule leviku takistamine. Tule tegemise juures peab tule suurust, ohustatud ehitisi või looduskeskkonda arvestades olema piisaval hulgal esmaseid tulekustutusvahendeid või muid tule kustutamiseks kasutatavaid vahendeid. Tule tegemisel ei tohi tuletegija jätta tuld valveta ega lahkuda enne, kui tuli on kustunud või tema poolt kustutatud.
 (4) Oluline on jälgida, et lõkkest ei saaks alguse kulupõleng. Lõkke tegemisel tuleb veenduda, et tekkiv suits ei häiriks teisi inimesi ja liiklust.
 (5) Avalikul üritusel lõkke tegemise koht ja tule leviku piiramiseks vajalike tulekustutusvahendite kogus tuleb kooskõlastada asukohajärgse päästekeskusega.
 (6) Tahkkütusel või küttegaasil töötava grillseadme või muu samalaadse välitingimustes kasutamiseks mõeldud seadme kasutamise koht peab paiknema tasasel pinnal väljaspool hoonet ja maa-alal, mis asub ohutul kaugusel hoonest, põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ning millel grillseadme kasutamisega ei kaasne tuleohtu metsale ja muule taimestikule ning turbapinnasele. Grillseadme ohutu kaugus hoonest, põlevmaterjali lahtisest hoiukohast, metsast, kuivanud taimestikust ja muust süttivast materjalist on:
 1) tahkkütusel töötaval seadmel, milles hõõguvat sütt valmistatakse küttepuude või muu põlevmaterjali põletamisel lahtise leegiga, vähemalt 5 meetrit,
 2) tahkkütusel töötaval seadmel, milles grillimisel kasutatakse eelnevalt valmistatud grillsütt või muud hõõguvat materjali, vähemalt 2 meetrit.
 (1) Käesoleva eeskirja rikkumisel kannab süüdlane vastutust seadusega ettenähtud korras.
 (2) Kui süüdlane ei likvideeri eeskirja rikkumisest tekkinud tagajärgi, võib seda teha süüdlase kulul vallavalitsus, mis ei vabasta süüdlast vastutusest eeskirja rikkumise eest.
 (1) Tunnistada kehtetuks Kolga-Jaani Vallavolikogu 24.septembri 2002.a määrus nr 49 „Heakorratööde eeskirja kehtestamine“.
 (2) Määrus jõustub 1.juunil 2011.
 Mati Toomsalu


text:
Dun Frans Camilleri (il-Marsa, 29 ta’ Jannar 1919 - 6 ta' Diċembru 1990) kien poeta Malti.
 Bijografija
 Frans Camilleri studja fl-iskola tal-Gvern u f' St Paul’s School. Kompla l-istudji tiegħu fis-Seminarju tal-Furjana u l-Università ta’ Malta fejn għamel il-Kors tat-Teoloġija. Fl-1943 ġie ordnat saċerdot u baqa’ jqaddes kuljum fil-Knisja ta’ Santu Nuzzu, il-Ħamrun, li tagħha kien Rettur għal ħafna snin. Għallem il-Malti fil-Kulleġġ San Alwiġi u s-Seminarju bejn is-snin 1944-1964.
 Dun Frans kien attiv f’għadd ta’ għaqdiet letterarji, fosthom l-Għaqda ta’ Qari Tajjeb li tagħha kien segretarju u editur għal ħafna snin, u fl-Akkademja tal-Malti. Kien l-ewwel editur tar-rivista tal-Azzjoni Kattolika Il-Ħuġġieġa u Lil Ħutna, ir-rivista maħsuba għall-emigranti Maltin. Inħatar Assistent Ekkleżjastiku tas-St Thomas Moore Circle u kien Direttur Spiritwali ta’ bosta għaqdiet.
 Dun Frans kellu għal qalbu l-fotografija u kien magħruf għar-ritratti li jaqbdu l-ambjent lokali u l-pajsaġġ Malti. Ħafna minnhom dehru f’kartolini u kalendarji. Imma jibqa’ magħruf l-aktar bħala l-fotografu tal-Poeta Nazzjonali, b’mod partikulari għar-ritratt ta’ Dun Karm mal-kanarin. Tiegħu wkoll huwa l-film li issa ġie rrestawrat għal fuq DVD mid-Dipartiment tal-Informazzjoni, id-dokumentarju bit-titlu Dun Karm – Il-Bniedem wara l-Poeta.
 Poeżija
 Fost il-poeti tal-ġenerazzjoni ta’ wara Dun Karm, wieħed mill-ftit poeti qassisin huwa Dun Frans Camilleri. Fil-poeżija Maltija, ismu hu marbut mal-poeżija tad-dawl, ilwien u ħsibijiet pożittivi. Iżda min-naħa l-oħra ħafna versi miktubin minnu ġew mmużikati minn għadd ta’ kompożituri lokali. Tabilħaqq, is-sehem tiegħu fil-ħolqien ta’ repertorju bil-Malti għall-kant sagru huwa wiesa’ ħafna. Dun Frans kiteb mal-500 innu għal parroċċi, skejjel, għaqdiet reliġjużi u lajċi – innijiet ispirati mill-ħajja Maltija kemm reliġjuża, soċjali u edukattiva, imqanqla b’mod speċjali mill-imħabba u l-qima li kellu lejn il-Madonna u l-qaddisin.
 Illum bosta tfal jafu bihom mill-kotba tal-iskejjel. Jafu biċ-ċarezza tal-ħsieb u tal-kelma tiegħu u jafu wkoll li wieħed mill-għanjiet prinċipali tiegħu huwa li dejjem jiftaħ djalogu ċar mal-qarrej, mingħajr taħbil mentali żejjed. Fih ukoll il-qarrej jiltaqa’ ma’ varjetà wiesgħa ta’ qisien metriċi, imħaddmin skond il-burdata. U l-burdata tal-poeta tbiddlet u nfetħet mhux ftit. Għandna l-ħlewwa u s-sempliċità tad-dinja tat-tfal, waqt li għandna wkoll il-kumplikazzjoni tad-dinja akbar u iżjed matura tal-bniedem li kiber u studja lilu nnifsu, dejjem fid-dawl nisrani.
 L-aqwa ġabra ta’ poeżiji tiegħu hija L-Għanja ta' Ħajti li ħarġet fl-1964. Fil-volum hemm għażla tajba tal-muża kollha bil-burdati li jvarjaw minn żmien għal ieħor. Hemm ġiri ta’ fantasija marbuta ma’ rkejjen u ħlejjaq sbieħ tal-ħolqien. Hemm irbit ta’ tifkiriet storiċi u valuri soċjali u filosofiċi.
 Fuq kollox hemm il-poeta li jpinġi, il-poeta-pittur li jinqeda bil-kelma biex joħloq kwadru fil-moħħ tal-qarrej, u mhux biss biex ifisser ħsieb. Dan il-fatt aktarx għandu n-nisel tiegħu, fil-fatt li Dun Frans Camilleri huwa fotografu mill-aħjar li jistudja l-irqaqat kollha qabel ma jipproduċi x-xena naturali fil-fotografija. Hekk ukoll jagħmel fil-qasam poetiku li minnu jitlob li jolqot aktar lill-għajn milli lis-sorsi barranin l-oħra.
 Ġabriet ta' poeżija
 Moħba ta’ Qalb (1945)
 Fil-Ġnejna tat-Tfulija (1948) – sensiela ta’ poeżiji għat-tfal
 Innijiet (1948)
 L-Għanja ta’ Ħajti (1964).
 Lejn id-Dawl (1950), ġabra ta’ saġġi b’osservazzjonijiet fuq l-edukazzjoni, il-kultura, ir-reliġjon u l-ħajja soċjali.
 Poeti Maltin
 Twieldu fl-1919
 Mietu fl-1990
 Fotografi Maltin
 Camilleri (kunjom)


type: caselaw

text:
 26.10.2015
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 354/21
 2015 m. rugpjūčio 7 d.Audiencia Provincial de Cantabria (Ispanija) pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą byloje Liberbank, S.A./Rafael Piris del Campo
 (Byla C-431/15)
 (2015/C 354/24)
 Proceso kalba: ispanų
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Audiencia Provincial de Cantabria – Sección 4
 Šalys pagrindinėje byloje
 Apeliantė: Liberbank, S.A.
 Kita apeliacinio proceso šalis: Rafael Piris del Campo
 Prejudiciniai klausimai
 1)
 Ar nesąžiningų sutarties sąlygų neprivalomumo principui ir 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvos 93/13/EEB dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais 6 ir 7 straipsniams neprieštarauja tai, jeigu apribojamas su vartotojais sudarytose sutartyse įtvirtintos apatinės palūkanų normos ribos sąlygos, kuri pripažinta negaliojančia, nes nesąžininga, pasekmių galiojimas atgal?
 2)
 Ar 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvos 93/13/EEB dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais 6 ir 7 straipsniams neprieštarauja tai, jeigu paliekamos galioti su vartotojais sudarytose sutartyse įtvirtintos apatinės palūkanų normos ribos sąlygos, kuri pripažinta negaliojančia, nes nesąžininga, pasekmės?
 3)
 Ar 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvos 93/13/EEB dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais 6 ir 7 straipsniams neprieštarauja tai, jeigu apribojamas su vartotojais sudarytose sutartyse įtvirtintos apatinės palūkanų normos ribos sąlygos, kuri pripažinta negaliojančia, nes nesąžininga, pasekmių galiojimas atgal, kai tai pagrįsta rimtų sunkumų rizika viešajai finansinei tvarkai ir sąžiningumu?
 4)
 Jei į pirmesnį klausimą būtų atsakyta teigiamai, kai pareiškiamas individualus ieškinys dėl su vartotojais sudarytose sutartyse įtvirtintos nesąžiningos sąlygos pripažinimo negaliojančia, ar 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvos 93/13/EEB dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais 6 ir 7 straipsniams neprieštarautų tai, jeigu būtų preziumuojama rimtų sunkumų rizika viešajai finansinei tvarkai, ar reikėtų įvertinti ir nustatyti tokią riziką atsižvelgiant į konkrečius ekonominius rodiklius, iš kurių būtų matyti nesąžiningos sąlygos negaliojimo pasekmėms galiojimo atgal suteikimo makroekonominis poveikis?
 5)
 Savo ruožtu, kai pareiškiamas individualus ieškinys dėl su vartotojais sudarytose sutartyse įtvirtintos nesąžiningos sąlygos pripažinimo negaliojančia, ar 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvos 93/13/EEB dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais 6 ir 7 straipsniams neprieštarautų tai, jeigu rimtų sunkumų rizika viešajai finansinei tvarkai būtų vertinama atsižvelgiant į finansinius padarinius, jei individualius ieškinius pareikštų daug vartotojų? Ar, atvirkščiai, tą riziką reikia vertinti atsižvelgiant į vartotojo pareikšto konkretaus individualaus ieškinio finansinį poveikį ekonomikai?
 6)
 Jei į trečiąjį klausimą būtų atsakyta teigiamai, ar su 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvos 93/13/EEB dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais 6 ir 7 straipsniais būtų suderinamas abstraktus bet kurio pardavėjo ar tiekėjo vertinimas siekiant nustatyti, ar tenkinami sąžiningumo reikalavimai?
 7)
 Ar, priešingai, pagal 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvos 93/13/EEB dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais 6 straipsnį būtina išnagrinėti, ar sąžiningai veikta ir tai įvertinti kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į konkretų pardavėjo ar tiekėjo elgesį sudarant sutartį ir į ją įtraukiant nesąžiningą sąlygą?


text:
 12.8.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 209/13
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1467
 z dne 11. avgusta 2017
 o spremembi Uredbe (EU) št. 1255/2010 glede uvozne tarifne kvote za proizvode „baby beef“ s poreklom s Kosova (*1)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti točke (b) prvega odstavka člena 187 Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba Komisije (EU) št. 1255/2010 (2) določa podrobna pravila za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za proizvode „baby beef“.
 (2)
 Uredba Sveta (ES) št. 1215/2009 (3) določa letno uvozno tarifno kvoto 475 ton za proizvode „baby beef“ s carinskega območja Kosova (*1).
 (3)
 Komisija je sprejela Izvedbeno uredbo (EU) št. 374/2012 (4) o spremembi Uredbe (EU) št. 1255/2010 za odprtje in določitev upravljanja letnih uvoznih tarifnih kvot za proizvode „baby beef“ s poreklom s Kosova (*1).
 (4)
 Stabilizacijsko–pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom (*1) na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil v imenu Unije sklenjen s Sklepom Sveta (EU) 2016/342 (5) in je novi instrument, ki ureja trgovinske odnose s Kosovom (*1). Člen 28(3) Sporazuma določa tarifno kvoto 475 ton za proizvode „baby beef“ s carinskega območja Kosova (*1). Posledično je bila tarifna kvota za proizvode „baby beef“, določena v prvem pododstavku člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1215/2009, z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1464 (6) določena na nič.
 (5)
 Uredbo (EU) št. 1255/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
 (6)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 V Prilogi VIIa k Uredbi (EU) št. 1255/2010 bi bilo treba polje 8 nadomestiti z naslednjim besedilom:
 „8.
 Podpisani ..., v imenu pooblaščenega organa izdaje (polje 9) potrjujem, da je bilo zgoraj poimenovano blago zdravstveno pregledano v ...v skladu s priloženim veterinarskim spričevalom z dne ..., da ima poreklo in prihaja s Kosova (*2) ter natančno ustreza opredelitvi iz Priloge II k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom (*2) na drugi strani (UL L 71, 16.3.2016, str. 3).“
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 11. avgusta 2017
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (*1) To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.
 (1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
 (2) Uredba Komisije (EU) št. 1255/2010 z dne 22. decembra 2010 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvoznih tarifnih kvot za proizvode „baby beef“ s poreklom iz Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore, Srbije in s Kosova * (UL L 342, 28.12.2010, str. 1).
 (3) Uredba Sveta (ES) št. 1215/2009 z dne 30. novembra 2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (UL L 328, 15.12.2009, str. 1).
 (4) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 374/2012 z dne 26. aprila 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 1255/2010 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvoznih tarifnih kvot za proizvode „baby beef“ s poreklom iz Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore in Srbije (UL L 118, 3.5.2012, str. 1).
 (5) Sklep Sveta (EU) 2016/342 z dne 12. februarja 2016 o sklenitvi Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom * na drugi strani, v imenu Unije (UL L 71, 16.3.2016, str. 1).
 (6) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1464 z dne 2. junija 2017 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 v zvezi s trgovinskimi koncesijami, odobrenimi Kosovu * zaradi začetka veljavnosti Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom na drugi strani (glej stran 1 tega Uradnega lista).
 (*2) To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.


text:
 18.1.2014
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 15/6
 Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Centrale Raad van Beroep (Madalmaad) 17. oktoobril 2013 — Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank versus E. Fischer Lintjens
 (Kohtuasi C-543/13)
 2014/C 15/07
 Kohtumenetluse keel: hollandi
 Eelotsusetaotluse esitanud kohus
 Centrale Raad van Beroep
 Põhikohtuasja pooled
 Kaebuse esitaja: Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank
 Vastustaja: E. Fischer Lintjens
 Eelotsuse küsimused
 1)
 Kas mõistet „tuleb maksta” määruse (EMÜ) nr 1408/71 (1) artikli 27 ja sellele järgnevate artiklite tähenduses tuleb tõlgendada nii, et tegemaks kindlaks, millisest kuupäevast tuleb pensioni maksta, on määrav kuupäev, mil tehti pensioni määramise otsus, mille alusel pensioni maksti, või tagasiulatuvalt määratud pensioni alguse kuupäev?
 2)
 Juhul kui mõistega „tuleb maksta” on mõeldud tagasiulatuvalt määratud pensioni alguse kuupäeva:
 Kas sellega on kooskõlas, et määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 27 kohaldamisalasse kuuluv pensioniõiguslik isik ei saa Madalmaade õigusaktide kohaselt sõlmida samasuguse tagasiulatuva jõuga ravikindlustust?
 (1) Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 35).


text:
 |
 52013PC0347
 Návrh ROZHODNUTÍ RADY o finančních příspěvcích členských států určených pro financování Evropského rozvojového fondu v roce 2013, včetně druhé splátky na rok 2013 /* COM/2013/0347 final - 2013/0183 (NLE) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 Vnitřní dohoda a finanční
 nařízení 10. ERF uvádí postup týkající se výzev k úhradě
 příspěvků členských států určených pro
 financování Evropského rozvojového fondu. V souladu s čl. 57 odst. 3
 finančního nařízení pro 10. ERF se tento návrh týká:
 –
 výše druhé splátky příspěvku na rok 2013.
 V souladu s čl. 57 odst. 7
 finančního nařízení pro 10. ERF je zvlášť uvedena částka
 spravovaná Komisí a částka spravovaná EIB.
 V souladu s článkem 145 finančního
 nařízení pro 10. ERF zaslala EIB Komisi aktualizované odhady závazků
 a plateb pro nástroje, jejichž správu zajišťuje.
 V souladu s čl. 58 odst. 2
 finančního nařízení by výzvy k poskytnutí příspěvků
 měly čerpat postupně nejprve částky stanovené pro
 jednotlivé předchozí ERF. Výzvy k úhradě, jež jsou předmětem
 tohoto návrhu, se tudíž vztahují k částkám pro EIB pro 9. ERF a
 částkám pro Komisi pro 10. ERF.
 V souladu s čl. 57
 odst. 3 finančního nařízení pro 10. ERF musí Rada o tomto návrhu
 rozhodnout nejpozději 21 kalendářních dnů po předložení
 návrhu Komisí a členské státy musí uhradit druhou splátku nejpozději
 21 kalendářních dnů po dni, kdy jim je rozhodnutí Rady oznámeno.
 Nakonec se připomíná, že čl. 60
 odst. 1 finančního nařízení stanoví, že nejsou-li splátky
 příspěvků uhrazeny ve stanovené lhůtě, bude příslušný
 členský stát vyzván k zaplacení úroků z neuhrazené částky, a to
 v souladu s postupy stanovenými v tomtéž článku.
 2013/0183 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o finančních příspěvcích
 členských států určených pro financování Evropského rozvojového
 fondu v roce 2013, včetně druhé splátky na rok 2013
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 ,
 s ohledem na Smlouvu o fungování
 Evropské unie,
 s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci
 vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování pomoci
 Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013
 v souladu s dohodou o partnerství AKT-ES a o přídělu finanční
 pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část
 čtvrtá Smlouvy o ES[1],
 („vnitřní dohoda“), a zejména na článek 7 uvedené dohody,
 s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský
 rozvojový fond (dále jen „finanční nařízení pro 10. ERF“)[2],
 naposledy pozměněné dne 11. dubna 2011[3], a zejména na čl. 57 odst. 5 uvedeného
 nařízení,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) V souladu s postupem uvedeným
 v článcích 57 až 61 finančního nařízení pro 10. ERF
 předkládá Komise do 15. června návrh upřesňující a)
 částku druhé splátky příspěvku na rok 2013 a b) revidovanou
 roční částku příspěvku na rok 2013 podle skutečných
 potřeb v případě, kdy se v souladu s čl. 7 odst. 3
 vnitřní dohody roční částka odchyluje od skutečných
 potřeb.
 (2) Dne 19. listopadu 2012
 přijala Rada Komisí předložený návrh rozhodnutí určit podíl
 Komise na roční částce příspěvků od členských
 států do ERF na rok 2013 ve výši 3 100 000 000 EUR a podíl
 EIB ve výši 250 000 000 EUR.
 (3) V souladu
 s čl. 145 prvním pododstavcem finančního nařízení pro 10.
 ERF zaslala Evropská investiční banka Komisi aktualizované odhady
 závazků a plateb pro nástroje, jejichž správu zajišťuje.
 (4) Ustanovení čl. 58 odst.
 2 finančního nařízení pro 10. ERF stanoví, že výzvy k poskytnutí
 příspěvků čerpají nejprve částky stanovené pro
 předchozí ERF. Výzvu k poskytnutí prostředků podle 9. ERF je
 proto nutno vyhlásit také pro EIB na základě čl. 58 odst. 2
 finančního nařízení pro 10. ERF,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Jednotlivé příspěvky do ERF, které
 členské státy uhradí Komisi a EIB v rámci druhé splátky na rok 2013,
 jsou shrnuty v tabulce v příloze.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí se použije ode dne
 přijetí.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno členským
 státům.
 V Bruselu dne
 Za
 Radu
 předseda
 PŘÍLOHA
 [1] Úř. věst. L
 247, 9.9.2006, s. 32.
 [2] Úř.
 věst. L 78, 19.3.2008, s. 1.
 [3] Úř.
 věst. L 102, 16.4.2011, s. 1.


text:
Verfassungsbeschwerde: Zulässigkeit – Jura Vortrag | Lecturio
 Die Zulässigkeit der Verfassungsbeschwerde (Art. 93 I Nr. 4a GG, § 13 Nr. 8a, §§ 90 ff. BVerfGG)
 Die Zulässigkeit der Verfassungsbeschwerde (Art. 93 I Nr. 4a GG, § 13 Nr. 8a, §§ 90 ff. BVerfGG) von RA Kai Renken
 Der Vortrag „Die Zulässigkeit der Verfassungsbeschwerde (Art. 93 I Nr. 4a GG, § 13 Nr. 8a, §§ 90 ff. BVerfGG)“ von RA Kai Renken ist Bestandteil des Kurses „Besondere verfassungsgerichtliche Verfahren“. Der Vortrag ist dabei in folgende Kapitel unterteilt:
 Beschwerdegegenstand und -befugnis
 Abschlussfallbeispiel: Reiten im Walde
 Abschlussfalllösung: Reiten im Walde
 Nach des § 90 Abs. 1 BVerfGG bei der Verfassungsbeschwerden beteiligtenfähig ist "Jedermann", also ...
 Träger von Grundrechten oder in § 90 I BVerfGG aufgeführten grundrechtsgleichen Rechten.
 volljährige natürliche Personen.
 Träger der deutschen Staatsbürgerschaft.
 Was kann Beschwerdegegenstand der Verfassungsbeschwerde sein?
 Jeder Akt der öffentlichen Gewalt.
 Jede zivilrechtliche Streitigkeit.
 Jedes gerichtliches Urteil.
 Jeder Akt der europäischen Gewalt.
 Was bedeutet Prozessfähigkeit und welche Voraussetzungen werden bei der Verfassungsbeschwerde weiter an die Prozessfähigkeit gestellt?
 Prozessfähigkeit bezeichnet die Fähigkeit, Prozesshandlungen selbst oder durch Vertreter vor- bzw. entgegenzunehmen.
 Voraussetzung für die Prozessfähigkeit im Fall der Verfassungsbeschwerde ist auch die Grundrechtsmündigkeit.
 Prozessfähigkeit ist gleichzusetzen mit Rechtsfähigkeit und bezeichnet die Fähigkeit, Subjekt eines gerichtlichen Verfahrens sein zu können.
 Voraussetzung ist für die Prozessfähigkeit, dass der Beschwerdeführer zumindest das 14. Lebensjahr vollendet hat.
 Dozent des Vortrages Die Zulässigkeit der Verfassungsbeschwerde (Art. 93 I Nr. 4a GG, § 13 Nr. 8a, §§ 90 ff. BVerfGG)


text:
Τετάρτη, 11 Ιανουάριος 2017 17:46
 Ανακοίνωση - επιστολή για τα προβλήματα στέγασης των υπηρεσιών του ΟΑΕΔ - Αλλάζει ο ΟΑΕΔ ;
 Ταχ. Διεύθ. : Σολωμού 60 & Πατησίων 104 32, Αθήνα ■ Τηλ.: 210 5281485 ■ Κιν.: 6942559470, 6972692727 ■ Fax: 210 5226625, email Αυτή η διεύθυνση ηλεκτρονικού ταχυδρομείου προστατεύεται από τους αυτοματισμούς αποστολέων ανεπιθύμητων μηνυμάτων. Χρειάζεται να ενεργοποιήσετε τη JavaScript για να μπορέσετε να τη δείτε.">pansypo@oaed.grΑυτή η διεύθυνση ηλεκτρονικού ταχυδρομείου προστατεύεται από τους αυτοματισμούς αποστολέων ανεπιθύμητων μηνυμάτων. Χρειάζεται να ενεργοποιήσετε τη JavaScript για να μπορέσετε να τη δείτε.">Αυτή η διεύθυνση ηλεκτρονικού ταχυδρομείου προστατεύεται από τους αυτοματισμούς αποστολέων ανεπιθύμητων μηνυμάτων. Χρειάζεται να ενεργοποιήσετε τη JavaScript για να μπορέσετε να τη δείτε.■ URL:www.syoek.gr
 ΑΘΗΝΑ 11.01.2017
 Αριθ.Πρωτ:146
 Τα τελευταία χρόνια ο ΟΑΕΔ αναδιοργανώνεται βάσει των αποφάσεων των εκάστοτε Κυβερνήσεων και Διοικήσεων του ΟΑΕΔ. Καμιά όμως Διοίκηση δεν έχει αντιμετωπίσει το πολύ σοβαρό πρόβλημα της στέγασης των υπηρεσιών του ΟΑΕΔ παρότι οι εκπρόσωποι των εργαζομένων επανειλημμένως έχουμε δημοσιοποιήσει τις παθογένειες σε συγκεκριμένες υπηρεσίες. Σε αυτό το σημείο θα πρέπει όλοι οι συνάδελφοι να μάθουν ότι το αντικείμενο της στέγασης των υπηρεσιών του ΟΑΕΔ δεν ασκείται από κάποια διεύθυνση του ΟΑΕΔ αλλά είναι αποκλειστικά στην αρμοδιότητα της επιτροπής στέγασης. Εμείς όμως σαν εργαζόμενοι που καθημερινά βιώνουμε ένα εργασιακό περιβάλλον που προσιδιάζει σε περιβάλλον του δημοσίου της δεκαετίας του 1980 έχουμε καταλήξει στο συμπέρασμα ότι η λειτουργία της επιτροπής στέγασης είναι άκρως προβληματική.
 Κτήρια ακατάλληλα χωρίς ράμπες για ΑΜΕΑ και κατάλληλους χώρους αναμονής, κτήρια χωρίς εξόδους κινδύνου, υπηρεσίες που στεγάζονται σε πατάρια, χώροι που στοιβάζονται οι υπάλληλοι μαζί με σκονισμένους φακέλους, περιορισμένοι χώροι εργασίας που παραβιάζουν τα προσωπικά δεδομένα των πολιτών αφού οι θέσεις εργασίας των υπαλλήλων είναι σε πολύ κοντινή απόσταση, επικίνδυνα κτήρια με αμίαντο ή με στατικά προβλήματα, ταβάνια που στάζουν με το πρώτο ψιλόβροχο είναι μερικά από τα προβλήματα που παραμένουν άλυτα εδώ και τόσα χρόνια.
 Μας έχουν καταγγελθεί όμως και περιστατικά που η επιτροπή στέγασης λειτούργησε εν αγνοία των προϊσταμένων των υπηρεσιών που αφορούσε τη μεταστέγαση ή τη μείωση του ενοικίου. Δηλαδή για κάποιους λόγους θεωρούν τις απόψεις των προϊσταμένων των υπηρεσιών αλλά και των εργαζομένων σαν δευτερεύουσες με αποτέλεσμα τόσο τη κατασπατάληση οικονομικών πόρων όσο και τη μη αξιοπρεπή εξυπηρέτηση του πολίτη καταπονώντας τους εργαζομένους και τους πολίτες ακόμη και σε κτήρια που δεν θερμαίνονται ή ψύχονται καταλλήλως ( ΚΠΑ2 Γρεβενών).
 Προτείνουμε η σημερινή Διοίκηση να δώσει άμεσα βαρύτητα στη στέγαση των υπηρεσιών μας με τη λήψη των κάτωθι μέτρων :
 Σύσταση ειδικής επιτροπής που θα καταγράψει και θα επιλύσει τα προβλήματα των υπηρεσιών με συγκεκριμένο χρονικό ορίζοντα.
 Συμμετοχή των εκπροσώπων των εργαζομένων τόσο στην παραπάνω επιτροπή όσο και στην επιτροπή στέγασης.
 Πλήρης συμμετοχή και ενημέρωση των προϊσταμένων των εκάστοτε υπηρεσιών και συμμετοχή τους στην επίλυση των προβλημάτων.
 Τακτική σύγκλιση της επιτροπής από τη Διοικήτρια με την ανάθεση συγκεκριμένων εργασιών των καταγεγραμμένων παθογενειών και την κατάρτιση χρονοδιαγραμμάτων των εργασιών.
 Άμεση ενημέρωση στη Διοικήτρια των πεπραγμένων της επιτροπής στέγασης και συμμετοχή εκπροσώπων των εργαζομένων στις συναντήσεις αυτές.
 Πραγματοποίηση όλων των απαιτούμενων τεχνικών αυτοψιών στις υπηρεσίες με τη συμμετοχή υπαλλήλων μηχανικών καθώς και να αλλάξει άμεσα το καθεστώς που ισχύει σήμερα και να απορρίπτονται εφεξής όλες οι μετακινήσεις εκτός έδρας αν πραγματοποιούνται μόνο από τον Προϊστάμενο της Διεύθυνσης Τεχνικών Υπηρεσιών.
 Τέλος θα θέλαμε να επαναλάβουμε-υπενθυμίσουμε και δημοσίως την πρόταση που σας έχουμε ήδη καταθέσει εδώ και ένα χρόνο ενόψει της νομοθέτησης του νέου Οργανογράμματος ΟΑΕΔ για την κατάργηση της επιτροπής στέγασης και την μεταφορά του αντικειμένου στις τεχνικές υπηρεσίες του ΟΑΕΔ.
 Η επιστολή αυτή αποτελεί την τελευταία μας προσπάθεια επίλυσης των προβλημάτων στέγασης των υπηρεσιών του ΟΑΕΔ μέσω ανακοινώσεων-προτάσεων.
 Είμαστε υποχρεωμένοι να υπερασπίσουμε την ασφαλή και αξιοπρεπή εργασία των υπαλλήλων του ΟΑΕΔ αφού τα προβλήματα αυτά χρονίζουν και δεν επιλύονται.
 Είμαστε επίσης υποχρεωμένοι να μην παραμείνουμε απαθείς παρατηρητές των σοβαρών παραλείψεων αφού καμία Διοίκηση μέχρι σήμερα δεν έχει συνειδητοποιήσει ότι οι συνάδελφοι μας ουσιαστικά κινδυνεύουν.


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 28.2.2017.
 COM(2017) 119 final
 2017/0049(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 60. sjednici Komisije za opojne droge o uvrštavanju tvari u tablicu I. Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Komisija za opojne droge (Commission on Narcotic Drugs, CND) na temelju preporuka Međunarodnog odbora za kontrolu narkotika (International Narcotics Control Board, INCB) redovito mijenja popis tvari priložen Konvenciji Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima iz 1988. (Konvencija UN-a iz 1988.).
 EU je stranka Konvencije UN-a iz 1988. kad je riječ o pitanjima obrađenim u članku 12. Konvencije
 1
 . U članku 12. navedene su tvari koje se često upotrebljavaju u nezakonitoj proizvodnji opojnih droga i psihotropnih tvari („prekursori za droge”)
 CND je komisija Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a (ECOSOC) kojoj su funkcije i ovlasti utvrđene, među ostalim, u Konvenciji UN-a iz 1988. Članice su joj 53 države članice UN-a koje bira ECOSOC. Dvanaest država članica EU-a trenutačno su članice CND-a s pravom glasa
 2
 . Unija ima status promatrača u CND-u.
 INCB je 1. veljače 2017. preporučio uvrštavanje dviju novih tvari u tablicu I. Konvencije UN-a iz 1988., konkretno 4-anilino-N-fenetilpiperidina (ANPP) i N-fenetil-4-piperidona (NPP).
 Promjene u tablicama Konvencije UN-a iz 1988. izravno utječu na područje primjene prava Unije u području kontrole prekursora za droge jer se tvari koje se uvrštavaju u tablice Konvencije UN-a iz 1988. uključuju u pravo Unije
 3
 . Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte kako bi se to osiguralo.
 Za sastanak CND-a na kojem će se odlučivati o uvrštavanju tvari na popise države članice Unije moraju se pripremiti postizanjem zajedničkog stajališta u Vijeću. Zbog ograničenja koja proizlaze iz Unijina promatračkog statusa to bi stajalište trebale, djelujući zajednički u interesu Unije, izraziti države članice koje su trenutačno članice CND-a. Unija ima status promatrača u CND-u, ali nema pravo glasa.
 Radi toga Komisija predlaže stajalište o uvrštavanju tvari na popise u Konvenciji UN-a iz 1988. koje treba zauzeti u ime Europske unije na 60. sjednici CND-a u Beču od 13. do 17. ožujka 2017.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna je osnova za ovaj prijedlog članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
 Uvrštavanje prekursora radi nadzora trgovanja tim tvarima obuhvaćeno je zajedničkom trgovinskom politikom te je u članku 207. stavku 3. UFEU-a navedeno da se, kada je potrebno pregovarati o sporazumima s jednom ili više trećih zemalja ili međunarodnih organizacija i te sporazume sklapati, primjenjuje članak 218., pridržavajući se posebnih odredaba tog članka.
 Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka određenog sporazuma. CND je „tijelo osnovano na temelju sporazuma” u smislu tog članka jer je riječ o tijelu kojem su povjerene specifične zadaće na temelju Konvencije UN-a iz 1988.
 Odluke CND-a o uvrštavanju na popise „akti su koji proizvode pravne učinke” u smislu članka 218. stavka 9. UFEU-a. U skladu s Konvencijom UN-a iz 1988. odluke CND-a postaju obvezujuće, osim ako stranka odluku podnese na preispitivanje ECOSOC-u u primjenjivom roku
 4
 . Odluke ECOSOC-a u takvim su predmetima konačne.
 •
 Supsidijarnost
 Nije primjenjivo.
 •
 Proporcionalnost
 Prijedlog je razmjeran i njime se ne prelazi ono što je nužno za ostvarivanje ciljeva jer se odnosi samo na nove prekursore za droge koji su od interesa za Uniju.
 •Odabir instrumenta
 U skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a potrebna je odluka Vijeća kako bi se utvrdilo stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u tijelu osnovanom na temelju međunarodnog sporazuma.
 2017/0049 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 60. sjednici Komisije za opojne droge o uvrštavanju tvari u tablicu I. Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Unija je Odlukom Vijeća 90/611/EEZ
 5
 pristupila Konvenciji Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima iz 1988. („Konvencija”), koja je zatim stupila na snagu 11. studenoga 1990.
 (2)U skladu s člankom 12. stavcima od 2. do 7. Konvencije tvari se mogu uvrštavati u tablice Konvencije u kojima su navedeni prekursori za droge.
 (3)Komisija za opojne droge trebala bi na svojoj 60. sjednici od 13. do 17. ožujka 2017. u Beču donijeti odluku o uvrštavanju dvije nove tvari u tablicu I. Konvencije.
 (4)Unija ima status promatrača u Komisiji za opojne droge u kojoj trenutačno 12 država članica Unije ima status člana s pravom glasa. Budući da je uvrštavanje novih tvari u tablicu I. Konvencije u isključivoj nadležnosti Unije, potrebno je da Vijeće ovlasti države članice za izražavanje stajališta Unije o uvrštavanju tvari u tablicu I. Konvencije.
 (5)
 Na temelju procjene Međunarodnog odbora za kontrolu narkotika, dvije tvari, 4-anilino-N-fenetilpiperidin (ANPP) i N-fenetil-4-piperidon (NPP) često se upotrebljavaju u nezakonitoj proizvodnji fentanila i vrlo su pogodne za nezakonitu proizvodnju fentanila i niza fentanilu analognih tvari koje su vrlo snažni sintetički opioidi. Postoje dokazi da se količinom i razmjerom nezakonite proizvodnje fentanila i fentanilu analognih tvari ozbiljno ugrožava javno zdravlje ili uzrokuju ozbiljni socijalni problemi te je stoga nužno uključivanje tih tvari u sustave međunarodnog nadzora.
 (6)
 Stoga je Međunarodni odbor za kontrolu narkotika 1. veljače 2017. uputio preporuku Komisiji za opojne droge da se ANPP i NPP uvrste u tablicu I. Konvencije.
 (7)
 Nezakonito proizvedenim fentanilom i fentanilu analognim tvarima u određenim se državama članicama uzrokuju ozbiljni problemi za javno zdravlje i socijalni problemi.
 (8)Stoga bi države članice Unije trebale u Komisiji za opojne droge zauzeti stajalište o uvrštavanju ANPP-a i NPP-a u tablicu I. Konvencije,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje u ime Unije trebaju zauzeti države članice na 60. sjednici Komisije za opojne droge od 13. do 17. ožujka 2017. navedeno je u nastavku:
 4-anilino-N-fenetilpiperidin i N-fenetil-4-piperidon treba uvrstiti u tablicu I. Konvencije.
 Djelujući zajednički to stajalište izražavaju države članice koje su članice Komisije za opojne droge.
 Članak 2.
 Ova je Odluka upućena državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Odluka Vijeća od 22. listopada 1990. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda (UN) iz 1988. protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima u ime Europske ekonomske zajednice
 (2)
 Austrija, Belgija, Češka, Hrvatska, Francuska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Slovačka, Španjolska, Ujedinjena Kraljevina.
 (3)
 UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 111/2005 od 22. prosinca 2004. o utvrđivanju pravila za nadzor trgovine prekursorima za droge između Unije i trećih zemalja (SL L 22, 26.1.2005., str. 1.) i UREDBA (EZ) br. 273/2004 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 11. veljače 2004. o prekursorima za droge (SL L 47, 18.2.2004., str. 1.).
 (4)
 Članak 12. stavak 7. Konvencije UN-a iz 1988.
 (5)
 Odluka Vijeća od 22. listopada 1990. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima u ime Europske ekonomske zajednice (SL L 326, 24.11.1990., str. 56.).


text:
14.11.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 419/26
 Anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Oberlandesgericht Düsseldorf (Tyskland) den 15. juli 2016 — DOCERAM GmbH mod CeramTec GmbH
 (Sag C-395/16)
 (2016/C 419/35)
 Processprog: tysk
 Den forelæggende ret
 Oberlandesgericht Düsseldorf
 Parter i hovedsagen
 Sagsøger: DOCERAM GmbH
 Sagsøgt: CeramTec GmbH
 Præjudicielle spørgsmål
 1)
 Foreligger der også en teknisk bestemt karakter, der udelukker beskyttelse, som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 6/2002 af 12. december 2001 om EF-design (1) i de tilfælde, hvor den formgivningsmæssige virkning ingen betydning har for produktets design, men produktets (tekniske) funktionalitet er den eneste faktor, der bestemmer designet?
 2)
 Såfremt Domstolen besvarer det første spørgsmål bekræftende:
 Ud fra hvilket synspunkt skal det vurderes, om de enkelte formgivningselementer ved et produkt udelukkende er valgt på grundlag af funktionalitetsbetragtninger? Er en »objektiv iagttager« afgørende, og i bekræftende fald, hvordan skal denne defineres?
 (1) EFT L 3, s. 1.