type: contracts

text:
 6.10.2011
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 262/33
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 76/2011
 tal-1 ta’ Lulju 2011
 li temenda l-Anness VI (Sigurtà Soċjali) u l-Protokoll 37 għall-Ftehim taż-ŻEE
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “il-Ftehim”, u b’mod partikolari l-Artikoli 98 u 101 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 L-Anness VI tal-Ftehim kien emendat b’Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 82/2009 tat-3 ta’ Lulju 2009 (1).
 (2)
 Il-Protokoll 37 tal-Ftehim kien emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 92/2010 tat-2 ta’ Lulju 2010 (2).
 (3)
 Ir-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-29 ta’ April 2004 dwar il-kordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali (3), kif ġie kkoreġut mill-ĠU L 200, 7.6.2004, p. 1 u l-ĠU L 204, 4.8.2007, p. 30, għandu jiddaħħal fil-Ftehim.
 (4)
 Ir-Regolament (KE) Nru 988/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas- 16 ta’ Settembru 2009 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 883/2004 dwar il-kordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali, u li jiddetermina l-kontenut tal-Annessi tiegħu (4) għandu jiddaħħal fil-Ftehim.
 (5)
 Ir-Regolament (KE) Nru 987/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 li jistabbilixxi l-proċedura għall-implimentazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 dwar il-kordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali (5) għandu jiddaħħal fil-Ftehim.
 (6)
 Id-Deċiżjoni Nru A1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-istabbiliment ta’ proċedura ta’ djalogu u konċiljazzjoni dwar il-validità ta’ dokumenti, id-determinazzjoni tal-leġiżlazzjoni applikabbli u l-provvista ta’ benefiċċji skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (7)
 Id-Deċiżjoni Nru A2 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-interpretazzjoni tal-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 dwar il-leġiżlazzjoni applikabbli għal ħaddiema stazzjonati u ħaddiema li jaħdmu għal rashom li qed jaħdmu temporanjament barra l-Istat kompetenti (7) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (8)
 Id-Deċiżjoni Nru E1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-arranġamenti prattiċi għall-perjodu tranżitorju tal-iskambju ta’ dejta permezz ta’ mezzi elettroniċi msemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 987/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (9)
 Id-Deċiżjoni Nru F1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-interpretazzjoni tal-Artikolu 68 tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar ir-regoli ta’ prijorità f’każ ta’ koinċidenza tal-benefiċċji tal-familja (9) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (10)
 Id-Deċiżjoni Nru H1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar il-qafas għat-tranżizzjoni mir-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71 u (KEE) Nru 574/72 għar-Regolamenti (KE) Nru 883/2004 u (KE) Nru 987/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u l-applikazzjoni ta’ Deċiżjonijiet u Rakkomandazzjonijiet tal-Kummissjoni Amministrattiva għall-kordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali (10) għandhom jiddaħħlu fil-Ftehim.
 (11)
 Id-Deċiżjoni Nru H2 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar il-metodi ta’ ħidma u l-kompożizzjoni tal-Kummissjoni Teknika għall-ipproċessar tad-dejta tal-Kummissjoni Amministrattiva għall-Kordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali (11) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (12)
 Id-Deċiżjoni Nru P1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-interpretazzjoni tal-Artikoli 50(4), 58 u 87(5) tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill għall-għoti tal-benefiċċji tal-invalidità, tal-età u tas-superstiti (12) għandha tiddaħħal fil-Ftehim
 (13)
 Id-Deċiżjoni Nru S1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar il-Karta tal-Assigurazzjoni tas-Saħħa tal-Unjoni Ewropea (13) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (14)
 Id-Deċiżjoni Nru S2 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-ispeċifikazzjonijiet tal-Karta tal-Assigurazzjoni tas-Saħħa tal-Unjoni Ewropea (14) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (15)
 Id-Deċiżjoni Nru S3 tat-12 ta’ Ġunju 2009 li tiddefinixxi l-benefiċċji koperti mill-Artikoli 19(1) u 27(1) tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u l-Artikolu 25(A)(3) tar-Regolament (KE) Nru 987/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (16)
 Id-Deċiżjoni Nru U1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 rigward l-Artikolu 54(3) tar-Regolament (KE) Nru 987/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar iż-żidiet fil-benefiċċji tal-qgħad għal membri dipendenti tal-familja (16) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (17)
 Id-Deċiżjoni Nru U2 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-ambitu tal-Artikolu 65(2) tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar id-dritt għall-benefiċċji tal-qgħad ta’ persuni qiegħda għal kollox għajr ħaddiema transkonfinali li kienu residenti fit-territorju ta’ Stat Membru li mhuwiex l-Istat Membru kompetenti matul l-aħħar perjodu ta’ impjieg tagħhom jew ta’ xogħol għal rashom (17) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (18)
 Id-Deċiżjoni Nru U3 tat-12 ta’ Ġunju 2009 rigward l-ambitu tal-kunċett ta’ qgħad parzjali u li japplika għal persuni qiegħda msemmija fl-Artikolu 65(1) tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (19)
 Ir-Rakkomandazzjoni Nru P1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 li tikkonċerna s-sentenza Gottardo, li skontha l-vantaġġi li jgawdu ċ-ċittadini nnifishom ta’ Stat partikolari skont konvenzjoni bilaterali dwar is-sigurtà soċjali ma’ pajjiż mhux membru jridu jingħataw ukoll lill-ħaddiema li huma ċittadini ta’ Stati Membri oħra (19) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (20)
 Ir-Rakkomandazzjoni Nru U1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar il-leġiżlazzjoni applikabbli għall-persuni qiegħda involuti f’attività professjonali jew kummerċjali part-time fi Stat Membru ieħor li mhuwiex l-Istat ta’ residenza (20) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (21)
 Ir-Rakkomandazzjoni Nru U2 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 64(1)(a) tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill għal persuni qiegħda li jakkumpanjaw is-sieħeb/sieħba tagħhom li qed jieħdu sehem f’attività professjonali jew kummerċjali fi Stat Membru ieħor għajr l-Istat kompetenti (21) għandha tiddaħħal fil-Ftehim.
 (22)
 Biex il-ftehim jiffunzjona sew, il-Protokoll 37 għalih għandu jkun emendat biex jinkludi l-Kummissjoni Amministrattiva għall-kordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali mwaqqfa bir-Regolament (KE) Nru 883/2004 u l-Anness VI għandu jkun emendat sabiex jispeċifika l-proċeduri għall-assoċjazzjoni ma’ dik il-Kummissjoni u l-korpi marbuta magħha.
 (23)
 Ir-Regolament (KE) Nru 883/2004 jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71 (22), li hu inkorporat fil-Ftehim u li konsegwentement għandu jitħassar skont il-Ftehim.
 (24)
 Ir-Regolament (KE) Nru 987/2009 iħassar, b’effett mil-1 ta’ Mejju 2010, ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 574/72 (23), li huwa inkorporat fil-Ftehim u li konsegwentement għandu jitħassar skont dan il-Ftehim.
 (25)
 L-atti kollha taħt l-intestaturi “Atti li l-Partijiet Kontraenti għandhom jagħtu każ tajjeb tagħhom” u “Atti li tagħhom il-partijiet kontraenti għandhom jieħdu nota” ma għadhomx jintużaw u konsegwentament għandhom jitħassru skont il-Ftehim,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 L-Anness VI mal-Ftehim għandu jiġi emendat kif speċifikat fl-Anness għal din id-Deċiżjoni.
 Artikolu 2
 It-test tal-punt 5 (“Kummissjoni Amministrattiva dwar is-Sigurtà Soċjali tal-Ħaddiema Migranti”) tal-Protokoll 37 (li fih il-lista pprovdut għaliha fl-Artikolu 101) mal-Ftehim għandu jkun mibdul b’dan li ġej:
 “Kummissjoni Amministrattiva għall-kordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali (ir-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill.”.
 Artikolu 3
 It-testi tar-Regolamenti (KE) Nru 883/2004, kif ġie kkoreġut mill-ĠU L 200, 7.6.2004, p. 1 u l-ĠU L 204, 4.8.2007, p. 30, (KE) Nru 987/2009 u (KE) Nru 988/2009 tad-Deċiżjonijiet Nri A1, A2, E1, F1, H1, H2, P1, S1, S2, S3, U1, U2 u U3, u tar-Rakkomandazzjonijiet Nru P1, U1 u U2 fil-lingwa Islandiża u f’dik Norveġiża, li għandhom ikunu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-aħħar notifika lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim (*).
 Artikolu 5
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fis-Sezzjoni taż-ŻEE, u fis-Suppliment taż-ŻEE, ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, l-1 ta’ Lulju 2011.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Kurt JÄGER
 (1) ĠU L 277, 22.10.2009, p. 34.
 (2) ĠU L 277, 21.10.2010, p. 46.
 (3) ĠU L 166, 30.4.2004, p. 1.
 (4) ĠU L 284, 30.10.2009, p. 3.
 (5) ĠU L 284, 30.10.2009, p. 1.
 (6) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 1.
 (7) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 5.
 (8) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 9.
 (9) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 11.
 (10) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 13.
 (11) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 17.
 (12) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 21.
 (13) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 23.
 (14) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 26.
 (15) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 40.
 (16) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 42.
 (17) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 43.
 (18) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 45.
 (19) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 47.
 (20) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 49.
 (21) ĠU C 106, 24.4.2010, p. 51.
 (22) ĠU L 149, 5.7.1971, p. 2.
 (23) ĠU L 74, 27.3.1972, p. 1.
 (*) L-ebda rekwiżiti kostituzzjonali ma huma indikati.
 ANNESS
 It-test tal-Aness VI tal-Ftehim għandu jinbidel b’dan li ġej:
 “INTRODUZZJONI
 Meta l-atti msemmijin f’dan l-Anness ikun fihom referenzi għall-proċeduri li huma speċifiċi għall-ordni legali tal-Komunità, bħal
 —
 preamboli;
 —
 id-destinatarji tal-atti Komunitarji;
 —
 referenzi għat-territorji jew lingwi tal-KE;
 —
 referenzi għad-drittijiet u l-obbligi tal-Istati Membri tal-KE, l-entitajiet pubbliċi tagħhom, impriżi jew individwi relatati ma’ xulxin; kif ukoll
 —
 referenzi għal proċeduri ta’ notifika u ta’ informazzjoni;
 Il-Protokoll 1 dwar l-adattamenti orizzontali għandu jgħodd, sakemm ma jkunx provdut mod ieħor f’dan l-Anness.
 ADATTAMENTI SETTORJALI
 I.
 Għall-għanijiet ta’ dan l-Anness u minkejja d-dispożizzjonijiet tal-Protokol 1, il-kliem ‘Stat(i) Membru(i)’ fl-atti msemmija għandhom jinftiehmu li jinkludu, flimkien mat-tifsira tagħhom fl-atti tal-KE relevanti, lill-Islanda, il-Liechtenstein u n-Norveġja.
 II.
 Fl-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-atti msemmija f’dan l-Anness, għall-għanijiet tal-Ftehim preżenti, id-drittijiet u l-obbligi mogħtija lill-Kummissjoni Amministrattiva tal-Komunitajiet Ewropej dwar is-sigurtà soċjali li tifforma parti mill-Kummissjoni tal-KE u d-drittijiet u d-dmirijiet mogħtija lill-Bord tal-Awditjar u l-Kummissjoni Teknika, li t-tnejn li huma jifformaw parti mill-Kummissjoni Amministrattiva msemmija, għall-ipproċessar tad-dejta, għandhom jittieħdu, skont id-disposizzjoniet tal-Parti VII tal-Ftehim, mill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE.
 I. KORDINAZZJONI ĠENERALI TAS-SIGURTÀ SOĊJALI
 ATTI MSEMMIJA
 1.
 32004 R 0883: Ir-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-29 ta’ April 2004 dwar il-kordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali (ĠU L 166, 30.4.2004, p. 1), kif ġie kkoreġut mill-ĠU L 200, 7.6.2004, p. 1 u l-ĠU L 204, 4.8.2007, p. 30, kif emendat bi:
 —
 32009 R 0988: Ir-Regolament (KE) Nru 988/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 (ĠU L 284, 30.10.2009, p. 43).
 Id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 għandhom, għall-finijiet ta’ dan il-Ftehim, jinqraw kif ġej:
 (a)
 Is-subparagrafu li ġej għandu jiġi miżjud mal-Artikolu 87(10):
 “Fir-rigward tal-Liechtenstein, id-dispożizzjonijiet tat-tieni sentenzi tal-Artikolu 65(2) u (3) għandhom japplikaw mill-inqas mill-1 ta’ Mejju 2012.”;
 (b)
 Dan li ġej għandu jiġi miżjud mal-Anness I(I):
 “L-ISLANDA
 Għoti bil-quddiem ta’ pagamenti ta’ manteniment skont l-Att dwar is-Sigurtà Soċjali Nru 100/2007.
 IL-LIECHTENSTEIN
 Għoti bil-quddiem ta’ pagamenti ta’ manteniment skont il-Liġi dwar l-għoti bil-quddiem ta’ pagamenti ta’ manteniment tal-21 ta’ Ġunju 1989 kif emendata.
 IN-NORVEĠJA.
 Għoti bil-quddiem ta’ manteniment tat-tfal skont l-Att dwar l-għoti bil-quddiem ta’ manteniment tat-tfal tas-17 ta’ Frar 1989 Nru 2.”;
 (c)
 Dan li ġej għandu jiġi miżjud mal-Anness I(II):
 “L-ISLANDA
 Għotjiet ta’ somma f’darba maħsuba biex ipattu għall-kosti ta’ adozzjoni internazzjonali skont l-Att dwar l-Għotjiet għall-Adozzjoni Nru 152/2006.
 IN-NORVEĠJA
 Għotjiet ta’ somma f’darba mogħtija mat-twelid tat-tarbija skont l-Att Nazzjonali dwar l-Assigurazzjoni.
 Għotjiet ta’ somma f’darba mogħtija mal-adozzjoni skont l-Att Nazzjonali dwar l-Assigurazzjoni.”;
 (d)
 Dan li ġej għandu jiżdied mal-Anness II:
 “L-ISLANDA – ID-DANIMARKA
 L-Artikolu 7 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-sigurtà soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003 (li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż tal-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt żjara f’pajjiż Nordiku ieħor li jżidu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż ta’ residenza).
 L-ISLANDA – Il-FINLANDJA
 L-Artikolu 7 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-sigurtà soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003 (li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż tal-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt żjara f’pajjiż Nordiku ieħor li jżidu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż ta’ residenza).
 L-ISLANDA – L-ISVEZJA
 L-Artikolu 7 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-sigurtà soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003 (li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż tal-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt żjara f’pajjiż Nordiku ieħor li jżidu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż ta’ residenza).
 L-ISLANDA – IN-NORVEĠJA
 L-Artikolu 7 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-sigurtà soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003 (li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż tal-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt żjara f’pajjiż Nordiku ieħor li jżidu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż ta’ residenza).
 IN-NORVEĠJA – ID-DANIMARKA
 L-Artikolu 7 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-sigurtà soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003 (li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż tal-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt żjara f’pajjiż Nordiku ieħor li jżidu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż ta’ residenza).
 IN-NORVEĠJA – IL-FINLANDJA
 L-Artikolu 7 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-sigurtà soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003 (li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż tal-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt żjara f’pajjiż Nordiku ieħor li jżidu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż ta’ residenza).
 IN-NORVEĠJA – L-ISVEZJA
 L-Artikolu 7 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-sigurtà soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003 (li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż tal-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt żjara f’pajjiż Nordiku ieħor li jżidu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż ta’ residenza).”;
 (e)
 Dan li ġej għandu jiżdied mal-Anness III:
 “L-ISLANDA
 IN-NORVEĠJA”;
 (f)
 Dan li ġej għandu jiżdied mal-Anness IV:
 “L-ISLANDA
 IL-LIECHTENSTEIN”;
 (g)
 Dan li ġej għandu jiżdied mal-Anness VIII, Parti 1:
 “L-ISLANDA
 L-applikazzjonijiet kollha mill-iskema bażika tal-anzjanità u l-iskema tal-impjegati tal-Istat b’benefiċċju definit.
 IL-LIECHTENSTEIN
 L-applikazzjonijiet kollha għall-pensjonijiet għall-anzjanità, assigurazzjoni għas-superstiti u tal-invalidità mill-iskema tal-pensjoni statutorja kif ukoll għall-pensjonijiet għall-anzjanità, għas-superstiti u tal-invalidità mill-iskema okkupazzjonali sa fejn ir-regolamenti tal-fondi tal-pensjoni rispettivi ma jkunx fihom diżpożizzjonijiet li jikkonċernaw tnaqqis.
 IN-NORVEĠJA.
 L-applikazzjonijiet kollha għall-pensjoni tal-anzjanità, ħlief pensjonijiet imsemmija fl-Anness IX.”;
 (h)
 Dan li ġej għandu jiżdied mal-Anness VIII, Parti 2:
 “L-ISLANDA
 Skema ta’ pensjoni tax-xogħol għall-anzjanità.
 IL-LIECHTENSTEIN
 Pensjonijiet għall-anzjanità, għas-superstiti u għall-invalidità mill-iskema okkupazzjonali.”;
 (i)
 Dan li ġej għandu jiżdied mal-Anness IX(I):
 “L-ISLANDA
 Pensjoni għat-tfal skont l-Att dwar is-Sigurtà Soċjali Nru 100/2007 u pensjoni għat-tfal skont l-Att dwar Assigurazzjoni Għall-Pensjoni Mandatorja u dwar l-Attivitajiet tal-Fondi għall-Pensjoni Nru 129/1997.”;
 (j)
 Dan li ġej għandu jiġi miżjud mal-Anness IX(II):
 “L-ISLANDA
 Pensjoni tal-invalidità bħla pensjoni bażika, suppliment tal-pensjoni u suppliment tal-pensjoni relatata mal-età skont l-Att dwar is-Sigurtà Soċjali Nru 100/2007.
 Pensjoni għall-invalidità skont l-Att dwar Assigurazzjoni Għall-Pensjoni Mandatorja u dwar l-Attivitajiet tal-Fondi għall-Pensjoni Nru 129/1997
 IN-NORVEĠJA
 Il-pensjoni Norveġiża għad-diżabilità, anke meta din tkun mibdula f’pensjoni għall-anzjanità hekk kif tintlaħaq l-età tal-pensjoni, u l-pensjonijiet kollha (pensjonijiet għas-superstiti u għall-anzjanità) bbażati fuq il-qligħ mill-pensjoni ta’ persuna mejta.”;
 (k)
 Dan li ġej għandu jiżdied mal-Anness X:
 “IL-LIECHTENSTEIN
 (a)
 Għajnuna għal persuni neqsin mid-dawl (Liġi dwar l-għoti ta’ għajnuna għal persuni neqsin mid-dawl tas-17 ta’ Diċembru 1970 kif emendata);
 (b)
 Għajnuna tal-maternità (Liġi dwar l-għoti ta’ għajnuna tal-maternità tal-25 ta’ Novembru 1981 kif emendata);
 (c)
 Benefiċċji supplimentari għall-assigurazzjoni għall-anzjanità, għas-superstiti u għall-invalidità (Liġi dwar benefiċċji supplimentari għall-assigurazzjoni għall-anzjanità, għas-superstiti u għall-invalidità tal-10 ta’ Diċembru 1965 kif emendata).
 IN-NORVEĠJA
 (a)
 Pensjoni supplimentari minima garantita lil persuni li jitwieldu diżabbli jew isiru diżabbli f’età żgħira skont l-Att tal-Assigurazzjoni Nazzjonali;
 (b)
 Benefiċċji speċjali skont l-Att tad-29 ta’ April 2005 Nru 21 dwar l-għajnuna supplimentari lil persuni għal perjodi qosra ta’ residenza fin-Norvegja.”;
 (l)
 Dan li ġej għandu jiżdied mal-Anness XI:
 “L-ISLANDA
 1.
 (a)
 Minkejja d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 6, persuni li ma kinux impjegati bi qligħ f’wieħed jew aktar mill-Istati Membri jew l-Istati tal-EFTA huma intitolati għal pensjoni soċjali Islandiża fil-każ biss li kienu, jew kienu qabel, residenti permanenti fl-Islanda minn tal-anqas għal tliet snin, suġġetti għal-limiti tal-età preskritti mil-leġiżlazzjoni Islandiża.
 (b)
 Id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq ma japplikawx għad-dritt għal pensjoni soċjali Islandiża għall-membri tal-familja ta’ persuni li huma jew kienu impjegati bi qligħ fl-Islanda, jew għall-istudenti jew il-membri tal-familji tagħhom.
 2.
 Fejn wieħed jintemmlu l-impjieg jew l-impjieg għal rasu fl-Islanda u l-kontinġenza tinqala’ matul impjieg jew impjieg għal rasu fi Stat ieħor li għalih japplika dan ir-Regolament u fejn il-pensjoni ta’ diżabilità tas-sigurtà soċjali u l-iskemi ta’ pensjoni supplimentari (fondi ta’ pensjoni) fl-Islanda ma jibqgħux jinkludu l-perjodu ta’ bejn il-kontinġenza u l-età pensjonabbli (perjodi futuri), perjodi ta’ assigurazzjoni skont il-leġislazzjoni ta’ Stat ieħor li għaliha japplika dan ir-Regolament għandhom jittieħdu inkonsiderazzjoni għall-ħtieġa tal-perjodi futuri bħallikieku dawn kienu perjodi ta’ assigurazzjoni fl-Islanda.
 IL-LIECHTENSTEIN
 1.
 Assigurazzjoni obbligatorja skont l-iskema ta’ assigurazzjoni tal-Liechtenstein kontra l-mard għal benefiċċji in natura (“Krankenpflegeversicherung”) u eżenzjonijiet possibbli:
 (a)
 Id-dispożizzjonijiet legali tal-Liechtenstein li jirregolaw assigurazzjoni obbligatorja kontra l-mard għandhom japplikaw għall-persuni li ġejjin li mhumiex residenti fil- Liechtenstein:
 (i)
 persuni soġġetti għad-dispożizzjonijiet legali tal-Liechtenstein skont it-Titolu II tar-Regolament;
 (ii)
 persuni li għalihom il-Liechtenstein għandu jħallas l-ispejjeż tal-benefiċċji skont l-Artikoli 24, 25 u 26 tar-Regolament;
 (iii)
 persuni li jirċievu l-benefiċċji tal-Liechtenstein għall- qgħad;
 (iv)
 membri tal-familja ta’ persuni msemmija f’(i) u (iii) jew ta’ persuna impjegata jew li taħdem għal rasha li tirrisjedi fil-Liechtenstein li hija assigurata skont l-iskema ta’ assigurazzjoni tal-Liechtenstein kontra l-mard;
 (v)
 membri tal-familja ta’ persuni msemmija f’(ii) jew ta’ pensjonant residenti fil-Liechtenstein li hu assigurat skont l-iskema ta’ assigurazzjoni tal-Liechtenstein kontra l-mard.
 Minħabba li membri tal-familja huma meqjusin bħala dawk il-persuni li huma definiti bħala membri tal-familja skont il-leġiżlazzjoni tal-Istat ta’ residenza.
 (b)
 Persuni li saret referenza għalihom f’(a) jistgħu, fuq talba, jiġu eżentati minn assigurazzjoni obbligatorja għal benefiċċji in natura jekk u sakemm huma residenti fl-Awstrija u jistgħu jagħtu prova li huma eliġibbli għal kopertura minn assigurazzjoni kontra l-mard statutarja jew ekwivalenti fil-każ ta’ mard. L-eżenzjoni ma tistax tkun revokata ħlief fil-każ ta’ bidla tal-impjegatur.
 Din it-talba
 (i)
 trid tiġi ppreżentata fi żmien tliet xhur mid-data li fiha jidħol fis-seħħ l-obbligu li tittieħed assigurazzjoni fil-Liechtenstein; fejn, f’każijiet ġustifikati, it-talba tiġi ppreżentata wara din id-data ta’ għeluq, l-eżenzjoni għandha tidħol fis-seħħ sa mill-bidu tal-obbligu tal-assigurazzjoni. Persuni li diġà qed ikunu assigurati fl-Awstrija meta jidħol fis-seħħ ir-Regolament fiż-ŻEE huma kkunsidrati eżenti mill-assigurazzjoni obbligatorja tal-Lichtenstein għal benefiċċji in natura;
 (ii)
 għandha tapplika għall-membri kollha tal-familja li jkollhom ir-residenza tagħhom fl-istess Stat.
 2.
 Persuni li qegħdin jaħdmu fil-Liechtenstein, iżda li ma għandhomx ir-residenza tagħhom hemmhekk u li għandhom kopertura tal-assigurazzjoni statutarja fl-Istat ta’ residenza tagħhom skont il-punt 1(b), kif ukoll il-membri tal-familja tagħhom, għandhom jibbenefikaw mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 19 tar-Regolament matul is-soġġorn fil-Liechtenstein.
 3.
 Għall-għanijiet li jiġu applikati l-Artikoli 18, 19, 20 u 27 tar-Regolament fil-Liechtenstein, l-assiguratur kompetenti għandu jħallas l-ispejjeż kollha ffatturati.
 4.
 Meta persuna soġġetta għad-dispożizzjonijiet legali tal-Liechtenstein skont it-Titolu II tar-Regolament tkun, fl-applikazzjoni ta’ 1(b), soġġetta, għall-għanijiet ta’ assigurazzjoni kontra l-mard, għad-dispożizzjonijiet legali ta’ Stat ieħor kopert b’dan il-Ftehim, l-ispejjeż ta’ dawn il-benefiċċji in natura għal inċidenti mhux fuq il-post tax-xogħol għandhom jinqasmu b’mod ugwali bejn l-assiguratur tal-Liechtenstein kontra inċidenti fuq il-post tax-xogħol u inċidenti mhux fuq il-post tax-xogħol u mard industrijali u l-istituzzjoni tal-assigurazzjoni kontra l-mard kompetenti jekk jeżisti intitolament għall-benefiċċji in natura miż-żewġ korpi. L-assiguratur tal-Liechtenstein kontra inċidenti fuq il-post tax-xogħol u inċidenti mhux fuq il-post tax-xogħol u mard industrijali għandu jissodisfa l-ispejjeż kollha fil-każ ta’ inċidenti fuq il-post tax-xogħol, inċidenti lejn il-post tax-xogħol jew mard industrijali, saħansitra meta jkun hemm intitolament għall-benefiċċji minn korp tal-assigurazzjoni kontra l-mard fil-pajjiż ta’ residenza.
 IN-NORVEĠJA
 1.
 Id-dispożizzjonijiet tranżitorji tal-leġislazzjoni Norveġiża dwar tnaqqis tal-perjodu tal-assigurazzjoni li huma meħtieġa għall-pensjoni sħiħa supplimentari għall-persuni li twieldu qabel l-1937 għandhom ikunu applikabbli għal persuni li huma koperti bir-Regolament sakemm dawn kienu residenti fin-Norveġja, jew involuti f’attività li trendi bħala impjegati jew li jaħdmu għal rashom fin-Norveġja, għal dak l-ammont ta’ snin kif meħtieġ wara li jkun għalqu s-sittax-il sena u qabel l-1 ta’ Jannar 1967. Dan ir-rekwizit huwa ta’ sena għal kull sena li persuna tkun twieldet qabel l-1937.
 2.
 Persuna assigurata bl-Att Nazzjonali dwar l-Assigurazzjoni li tipprovdi għajnuna għal min hu avvanzat fl-età u għandu bżonn l-għajnuna u hu assigurat, għal min għandu xi diżabilità jew persuni li huma morda għandhom, skont il-kondizzjonijiet stabbiliti, jingħatawlhom punti għall-pensjoni għal dawn il-perjodi. Similarment, u mingħajr ħsara għall-Artikolu 44 tar-Regolament (KE) Nru 987/2009, persuna li tieħu ħsieb ta’ tfal żgħar għandhom jingħatawlha punti għall-pensjoni meta toqgħod fi Stat ieħor li japplika għalih dan ir-Regolament, sakemm il-persuna kkonċernata qiegħdha fuq il-liv tal-ġenituri skont il-liġi tax-xogħol Norveġiża.
 3.
 (a)
 Minkejja d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 6, persuni li ma kinux impjegati bi qligħ f’wieħed jew aktar mill-Istati Membri tal-KE jew tal-EFTA huma intitolati għal pensjoni soċjali Norveġiża fil-każ biss li kienu, jew kienu qabel, residenti permanenti fin-Norveġja minn tal-anqas għal tliet snin, suġġetti għal-limiti tal-età preskritti mil-leġiżlazzjoni Norveġiża.
 (b)
 Id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq ma japplikawx għad-dritt għal pensjoni soċjali Norveġiża għall-membri tal-familja ta’ persuni li huma jew kienu impjegati bi qligħ fin-Norveġja, jew għall-istudenti jew il-membri tal-familji tagħhom.”.
 MODALITAJIET GĦALL-PARTEĊIPAZZJONI TAL-ISTATI TAL-EFTA FIL-KUMMISSJONI AMMINISTRATTIVA GĦALL-KORDINAZZJONI TAS-SISTEMI TAS-SIGURTÀ SOĊJALI U L-KUMMISSJONI TEKNIKA GĦALL-IPPROĊESSAR TAD-DEJTA U FIL-BORD TAL-AWDITJAR, IT-TNEJN LI HUMA KONNESSI MAL-KUMMISSJONI AMMINISTRATTIVA, SKONT L-ARTIKOLU 101 TAL-FTEHIM:
 L-Islanda, il-Liechtenstein u n-Norveġja jistgħu jibagħtu rappreżentant kull wieħed, preżenti f’kapaċità konsultattiva (osservatur), għall-laqgħat tal-Kummissjoni Amministrattiva għall-kordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali, li tifforma parti mill-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej, u għal-laqgħat tal-Kummissjoni Teknika għall-ipproċessar tad-dejta u tal-Bord tal-Awditjar, it-tnejn marbuta mal-Kummissjoni Amministrattiva.
 2.
 32009 R 0987: Ir-Regolament (KE) Nru 987/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 li jistabbilixxi l-proċedura għall-implimentazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 dwar il-kordinazzjoni tal-iskemi ta’ sigurtà soċjali (ĠU L 284, 30.10.2009, p. 1).
 Id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 987/2009 għandhom, għall-finijiet ta’ dan il-Ftehim, jiġu adattati kif ġej:
 (a)
 Dan li ġej għandu jiġi miżjud mal-Anness 1:
 “L-ISLANDA – ID-DANIMARKA
 L-Artikolu 15 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003: Il-Ftehim dwar ir-rinunzja reċiproka għar-rifużjonijiet skont l-Artikoli 36, 63 u 70 tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 (spejjeż tal-benefiċċji in natura fir-rigward ta’ mard u maternità, inċidenti fuq il-post tax-xogħol u l-mard ikkawżat mix-xogħol, u benefiċċji tal-qgħad) u l-Artikolu 105 tar-Regolament (KEE) Nru 574/72 (spejjeż tal-kontrolli amministrattivi u l-eżamijiet mediċi).
 L-ISLANDA – IL-LUSSEMBURGU
 Arranġament tat-30 ta’ Novembru 2001 dwar ir-rimbors ta’ spejjeż fil-qasam tas-sigurtà soċjali.
 L-ISLANDA – IL-FINLANDJA
 L-Artikolu 15 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003: Il-Ftehim dwar ir-rinunzja reċiproka għar-rifużjonijiet skont l-Artikoli 36, 63 u 70 tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 (spejjeż tal-benefiċċji in natura fir-rigward ta’ mard u maternità, inċidenti fuq il-post tax-xogħol u l-mard ikkawżat mix-xogħol, u benefiċċji tal-qgħad) u l-Artikolu 105 tar-Regolament (KEE) Nru 574/72 (spejjeż tal-kontrolli amministrattivi u l-eżamijiet mediċi).
 L-ISLANDA – L-ISVEZJA
 L-Artikolu 15 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003: Il-Ftehim dwar ir-rinunzja reċiproka għar-rifużjonijiet skont l-Artikoli 36, 63 u 70 tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 (spejjeż tal-benefiċċji in natura fir-rigward ta’ mard u maternità, inċidenti fuq il-post tax-xogħol u l-mard ikkawżat mix-xogħol, u benefiċċji tal-qgħad) u l-Artikolu 105 tar-Regolament (KEE) Nru 574/72 (spejjeż tal-kontrolli amministrattivi u l-eżamijiet mediċi).
 L-ISLANDA – IN-NORVEĠJA
 L-Artikolu 15 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003: Il-Ftehim dwar ir-rinunzja reċiproka għar-rifużjonijiet skont l-Artikoli 36, 63 u 70 tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 (spejjeż tal-benefiċċji in natura fir-rigward ta’ mard u maternità, inċidenti fuq il-post tax-xogħol u l-mard ikkawżat mix-xogħol, u benefiċċji tal-qgħad) u l-Artikolu 105 tar-Regolament (KEE) Nru 574/72 (spejjeż tal-kontrolli amministrattivi u l-eżamijiet mediċi).
 IN-NORVEĠJA – ID-DANIMARKA
 L-Artikolu 15 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003: Il-Ftehim dwar ir-rinunzja reċiproka għar-rifużjonijiet skont l-Artikoli 36, 63 u 70 tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 (spejjeż tal-benefiċċji in natura fir-rigward ta’ mard u maternità, inċidenti fuq il-post tax-xogħol u l-mard ikkawżat mix-xogħol, u benefiċċji tal-qgħad) u l-Artikolu 105 tar-Regolament (KEE) Nru 574/72 (spejjeż tal-kontrolli amministrattivi u l-eżamijiet mediċi).
 IN-NORVEĠJA – IL-LUSSEMBURGU
 L-Artikoli 2 sa 4 tal-Ftehim tad-19 ta’ Marzu 1998 dwar ir-rifużjoni tal-ispejjeż fil-qasam tas-sigurtà soċjali.
 IN-NORVEĠJA – IL-PAJJIŻI L-BAXXI
 Ftehim tat-23 ta’ Jannar 2007 dwar ir-rifużjoni tal-ispejjeż għal benefiċċji in natura previsti fir-Regolamenti (KEE) Nri 1408/71 u 574/72.
 IN-NORVEĠJA – IL-PORTUGALL
 L-arranġament tal-24 ta’ Novembru 2000 skont l-Artikoli 36(3) u 63(3) tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 u l-Artikolu 105(2) tar-Regolament (KEE) Nru 574/72 dwar ir-rinunzja reċiproka tar-rifużjoni ta’ spejjeż ta’ benefiċċji in natura għal mard, maternità, inċidenti fuq il-post tax-xogħol u mard marbut max-xogħol u tal-ispejjeż inkorsi għal kontrolli amministrattivi u eżamijiet mediċi previsti skont dawn ir-Regolamenti.
 IN-NORVEĠJA – IL-FINLANDJA
 L-Artikolu 15 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003: Il-Ftehim dwar ir-rinunzja reċiproka għar-rifużjonijiet skont l-Artikoli 36, 63 u 70 tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 (spejjeż tal-benefiċċji in natura fir-rigward ta’ mard u maternità, inċidenti fuq il-post tax-xogħol u l-mard ikkawżat mix-xogħol, u benefiċċji tal-qgħad) u l-Artikolu 105 tar-Regolament (KEE) Nru 574/72 (spejjeż tal-kontrolli amministrattivi u l-eżamijiet mediċi).
 IN-NORVEĠJA – L-ISVEZJA
 L-Artikolu 15 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tat-18 ta’ Awwissu 2003: Il-Ftehim dwar ir-rinunzja reċiproka għar-rifużjonijiet skont l-Artikoli 36, 63 u 70 tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 (spejjeż tal-benefiċċji in natura fir-rigward ta’ mard u maternità, inċidenti fuq il-post tax-xogħol u l-mard ikkawżat mix-xogħol, u benefiċċji tal-qgħad) u l-Artikolu 105 tar-Regolament (KEE) Nru 574/72 (spejjeż tal-kontrolli amministrattivi u l-eżamijiet mediċi).
 IN-NORVEĠJA – IR-RENJU UNIT
 L-Iskambju ta’ Ittri tal-20 ta’ Marzu 1997 u tat-3 ta’ April 1997 dwar l-Artikoli 36(3) u 63 (3) tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 (rimbors u r-rinunzja ta’ rimbors tal-ispejjeż ta’ benefiċċji in natura), u l-Artikolu 105 tar-Regolament (KE) Nru 574/72 (rinunzja tal-ispejjeż ta’ kontrolli amministrattivi u eżaminazzjonijiet mediċi).”;
 (b)
 Dan li ġej għandu jiġi miżjud mal-Anness 3:
 “IN-NORVEĠJA”;
 (c)
 Dan li ġej għandu jiġi miżjud mal-Anness 5:
 “IL-LIECHTENSTEIN
 IN-NORVEĠJA”.
 ATTI LI L-PARTIJIET KONTRAENTI GĦANDHOM IQISU BIR-REQQA
 3.1.
 32010 D 0424(01): Id-Deċiżjoni Nru A1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-istabbiliment ta’ proċedura ta’ djalogu u konċiljazzjoni dwar il-validità ta’ dokumenti, id-determinazzjoni tal-leġiżlazzjoni applikabbli u l-provvista ta’ benefiċċji skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 1).
 3.2.
 32010 D 0424(02): Id-Deċiżjoni Nru A2 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-interpretazzjoni tal-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 dwar il-leġiżlazzjoni applikabbli għal ħaddiema stazzjonati u ħaddiema li jaħdmu għal rashom li jaħdmu temporanjament barra l-Istat kompetenti (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 5).
 4.1.
 32010 D 0424(03): Id-Deċiżjoni Nru E1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-arranġamenti prattiċi għall-perjodu tranżitorju tal-iskambju ta’ dejta permezz ta’ mezzi elettroniċi msemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 987/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 9).
 5.1.
 32010 D 0424(04): Id-Deċiżjoni Nru F1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-interpretazzjoni tal-Artikolu 68 tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar ir-regoli ta’ prijorità f’każ ta’ koinċidenza mal-benefiċċji tal-familja (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 11).
 6.1.
 32010 D 0424(05): Id-Deċiżjoni Nru H1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar il-qafas għat-tranżizzjoni mir-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71 u (KEE) Nru 574/72 għar-Regolamenti (KE) Nru 883/2004 u (KE) Nru 987/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u l-applikazzjoni ta’ Deċiżjonijiet u Rakkomandazzjonijiet tal-Kummissjoni Amministrattiva għall-kordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 13).
 6.2.
 32010 D 0424(06): Id-Deċiżjoni Nru H2 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar il-metodi ta’ ħidma u l-kompożizzjoni tal-Kummissjoni Teknika għall-Ipproċessar tad-dejta tal-Kummissjoni Amministrattiva għall-kordinazzjoni ta’ sistemi ta’ sigurtà soċjali (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 17).
 7.1.
 32010 D 0424(07): Id-Deċiżjoni Nru P1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-interpretazzjoni tal-Artikoli 50(4), 58 u 87(5) tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill għall-għoti tal-benefiċċji tal-Invalidità, tal-Età u tas-Superstiti (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 21).
 8.1.
 32010 D 0424(08): Id-Deċiżjoni Nru S1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar il-Karta tal-Assigurazzjoni tas-Saħħa tal-Unjoni Ewropea (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 23).
 8.2.
 32010 D 0424(09): Id-Deċiżjoni Nru S2 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar il-Karta tal-Assigurazzjoni tas-Saħħa tal-Unjoni Ewropea (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 26).
 Id-dispożizzjonijiet tad-Deċiżjoni Nru S2 għandhom, għall-finijiet ta’ dan il-Ftehim, jinqraw bl-adattament li ġej:
 Minkejja il-punt 3.3.2 tal-Anness għad-Deċiżjoni, l-Istati tal-EFTA għandhom xorta waħda l-possibbiltà li jdaħħlu l-istilel Ewropej fuq il-Karti tal-Assigurazzjoni tas-Saħħa tal-Unjoni Ewropea maħruġa minnhom.
 8.3.
 32010 D 0424(10): Id-Deċiżjoni Nru S3 tat-12 ta’ Ġunju 2009 li tiddefinixxi l-benefiċċji koperti mill-Artikoli 19(1) u 27(1) tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u l-Artikolu 25(A)(3) tar-Regolament (KE) Nru 987/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 40).
 9.1.
 32010 D 0424(11): Id-Deċiżjoni Nru U1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 rigward l-Artikolu 54(3) tar-Regolament (KE) Nru 987/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar iż-żidiet fil-benefiċċji tal-qgħad għal membri dipendenti tal-familja (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 42).
 9.2.
 32010 D 0424(12): Id-Deċiżjoni Nru U2 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-ambitu tal-Artikolu 65(2) tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar id-dritt għall-benefiċċji tal-qgħad ta’ persuni qiegħda għal kollox minbarra ħaddiema transkonfinali li kienu residenti fit-territorju ta’ Stat Membru li mhuwiex l-Istat Membru kompetenti matul l-aħħar perjodu tal-impjieg tagħhom jew tax-xogħol għal rashom (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 43).
 9.3.
 32010 D 0424(13): Id-Deċiżjoni Nru U3 tat-12 ta’ Ġunju 2009 rigward l-ambitu tal-kunċett tal-‘qgħad parzjali’ li japplika għal persuni qiegħda msemmija fl-Artikolu 65(1) tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 45).
 ATTI LI L-PARTIJIET KONTRAENTI GĦANDHOM JIEĦDU NOTA TAGĦHOM
 10.1.
 32010 H 0424(01): Ir-Rakkomandazzjoni Nru P1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 li tikkonċerna s-sentenza Gottardo, li skontha l-vantaġġi li jgawdu ċ-ċittadini nnifishom ta’ Stat partikolari skont konvenzjoni bilaterali dwar is-sigurtà soċjali ma’ pajjiż mhux membru jridu jingħataw ukoll lill-ħaddiema li huma ċittadini ta’ Stati Membri oħra (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 47).
 11.1.
 32010 H 0424(02): Ir-Rakkomandazzjoni Nru U1 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar il-leġiżlazzjoni applikabbli għall-persuni qiegħda involuti f’attività professjonali jew kummerċjali part-time fi Stat Membru ieħor li mhuwiex l-Istat ta’ residenza (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 49).
 11.2.
 32010 H 0424(03): Ir-Rakkomandazzjoni Nru U2 tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 64(1)(a) tar-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill għal persuni qiegħda li jakkumpanjaw is-sieħeb/sieħba tagħhom li qed jieħdu sehem f’attività professjonali jew kummerċjali fi Stat Membru ieħor għajr l-Istat kompetenti (ĠU C 106, 24.4.2010, p. 51).
 II. IS-SALVAGWARDJA TAD-DRITTIJIET TAL-PENSJONI SUPPLIMENTARI
 ATTI MSEMMIJA
 12.
 398 L 0049: Id-Direttiva tal-Kunsill 98/49/KE tad-29 ta’ Ġunju 1998 dwar is-salvagwardjar tad-drittijiet ta’ pensjoni supplimentari ta’ persuni impjegati u li jaħdmu għal rashom li jiċċaqilqu fi ħdan il-Komunità (ĠU L 209, 25.7.1998, p. 46).”


type: other

text:
Miten voin vapautua tietosuojasta? : Soininvaara
 « Nokian romahdus ei ole noin suuri
 Saksan ydinvoimapäätös ja ilmasto »
 31.5.2011 · Aihe: _
 Eduskunnan oikeusasiamies Petri Jääskeläinen on todennut, että terveydenhuollon yksiköltä on lainvastaista lähettää terveystietoja – tässä tapauksessa ajanvaraus – suojaamattomana sähköpostina. Pitää käyttää kirjettä tai puhelinta.
 Miten voin vapautua moisesta suojelusta? Puuttumatta nyt siihen, kumpaa on helpompi salakuunnella, puhelinta vai sähköpostiliikennettä, en halua tällaista suojelua terveystiedoilleni. Haluan voida varata hammaslääkäriajan sähköpostilla, vaikka naapurini voisi jotenkin urkkia tiedon itselleen. Eikö voitaisi tehdä niin, että ne jotka pelkäävät tietojensa paljastumista, kieltävät niiden luovuttamisen, mutta ne jotka eivät asiaa pelkää, voisivat käyttää joustavia yhteyksiä.
 Nämä elämää vaikeuttavat vainoharhaisen vahvat tietosuojamääräykset ovat merkittävä syy siihen, ettei terveydenhuollon järjestelmiä saada toimimaan. Miten tieto voisi kulkea joustavasti, kun se ei saa kulkea ollenkaan?
 Jostakin syystä tietosuoja on niin päin, että kaikki se on kiellettyä, mitä ei ole erikseen sallittua. Jotta tiedot voisivat kulkea joustavasti, potilaalta pitäisi joka yhteydessä pyytää suostumus jokaiseen asiaan erikseen. Yleissuostumista ei voi antaa. Miksi se ei voisi olla niin, että tiedot saa luovuttaa (vaikkapa sairaanhoitopiiristä terveyskeskukselle) ellei potilas sitä erikseen kiellä. Nyt se pitää erikseen sallia. Miten voin vapautua tietosuojasta, kun haluan turvallista ja joustavaa terveydenhuoltoa.
 Minä esimerkiksi syön verenohennuslääkettä, mikä estää syömästä monia muita lääkkeitä. Minun on osattava kertoa tästä aina itse lääkärille, koska tietyosuojavaltuutettu haluaa suojella minua siltä, että lääkäri näkisi sen asiakirjoista. Onneksi en ole (vielä) dementoitunut. Tietosuoja tappaa ihmisiä.
 53 Vastausta artikkeliin “Miten voin vapautua tietosuojasta?”
 Timo Hosia kirjoitti 31.5.2011 kello 13:07
 “Kaikki se on kiellettyä, mitä ei ole erikseen sallittua.”
 Pohjoismainen yleisongelma joka hidastaa kaikkea tomintaa.
 Esimerkki aihetta sivuten:
 Suomen terveydenhoidon yhteistä tietojärjestelmää, (Esim. lääkäri Saariselällä näkee koneelta mitä lääkkeitä Turukulaiselle hiihtäjälle voi antaa), on käsittääkseni ehdotettu ensimmäisen kerran n. 20 v sitten. Aivan täysin mahdollinen operaatio jo silloin. Sitä ei ole vieläkään, koska kuntatasolla tapellaan yksityiskohdista.
 Kalevi Kämäräinen kirjoitti 31.5.2011 kello 13:10
 En ole Jääskeläisen päätöstä lukenut, mutta kaipa tuo loukatun suostumus pätisi tähänkin: ilmoitat asianomaisille tahoille, että sinulle voi lähettää viestejä “laittomin” keinoin.
 http://openlibrary.org/books/OL6079839M/Loukatun_suostumus_oikeudenvastaisuuden_poistavana_perusteena
 tpyyluoma kirjoitti 31.5.2011 kello 13:14
 Minusta pitäisi tehdä näin:
 1) Verkkopalvelu muntiedot.fi jonne kirjaudutaan pankkitunnuksin.
 2) Palvelun kautta voi käydä hakemassa omat tietonsa eri tietojärjestelmistä. Tietosuojalain mukaan, eräin poikkeuksin, niin julkisista kuin yksityisistä rekistereistä tulee saada erittely omista tiedoistaan kirjallista pyyntöä vastaan muistaakseni parin viikon sisään. Tämä on versio 2.0 jolla tiedot saa sähköisesti sekunnissa.
 3) Joka ikinen rekisteriä pitävään velvoitetaan lailla tarjoamaan yksilön tiedot tuota kautta.
 4) Palvelussa voi sallia tai kieltää omien tietojensa vaihtamisen eri viranomaisten ja muiden instanssien välillä. Koska palveluun kirjaudutaan pankkitunnuksin siellä voi myös niin halutessaan myydä tietojaan.
 – Ihmiset saavat helposti selville mitä kaikkea tietoa heistä on. Tämä parantaa yksityisyyttä ja tietosuojaa.
 – Tietojen vaihto helpottuu sikäli kun eri instanssit onnistuvat perustelemaan miksi henkilön tietoja tulisi vaihtaa. Tämä lisää tuottavuutta.
 – Bonuksena syntyy järjestelmä joka integroi koko maan henkilötietojärjestelmät. Tämäkin on eri kätevää ja lisää tuottavuutta.
 tpyyluoma kirjoitti 31.5.2011 kello 13:23
 Hosia, perimätieto kertoo että Suomen terveydenhuollolla lähes oli yhteinen tietojärjestelmä 20 vuotta sitten keskitetyssä valtion hoidossa. Sitten keksittiin hajauttaa tietohallinto ja siirtyä palveluiden ostamiseen. Tämä on sujunut niin hienosti että nyt keskitetään uudestaan, ja ajurina on sellainen kommaripoppoo kuin Valtiovarainministeriö.
 Tietotekniikka-ala on siitä hienoa että kun on ollut pari kierrosta kyydissä niin ei tarvitse enää opetalla mitään muuta kuin uudet nimet vanhoille asioille.
 Mihail kirjoitti 31.5.2011 kello 13:27
 Kuka maksaisi tpyyluoma:n kaavaileman muntiedot.fi -palvelun? Tietojärjestelmien toteuttaminen ja integrointi on melko arvokasta puuhaa. Olen samaaa mieltä siitä, että tullainen olisi kätevä, mutta en usko eri organisaatioiden ikinä pääsevän yhteisymmärrykseen työn ja kustannusten jaosta, saati lainsäädännöllisistä kiemuroista, joita tuollaiseen varmaankin liittyisi. Viimeistään esteeksi muodostuu kilpailulainsäädäntö, minkä puitteissa joku taho katsoisi kärsivänsä kohtuutonta tulonmenetystä yleishyödyllisestä palvelusta. Hävitty peli.
 TomiA kirjoitti 31.5.2011 kello 13:33
 “Miten voin vapautua tietosuojasta?”
 Mites se menikään ... ai niin, pyri eduskuntaan ja muuta lakia! 🙂
 KariS kirjoitti 31.5.2011 kello 13:37
 Niin, tilanne on tulosta niistä lukuisista hyvistä päätöksistä, joita niin Osmo Soininvaara kuin moni muukin edustajaksemme valittu on hyvinvointiyhteiskunnan nimissä ollut tekemässä parin viime vuosikymmenen aikana. Vihreät ovat demarien ohella olleet kaiken innokkaimpia suojelemaan ihmisiä kaikelta tunnetulta ja myös kuvitellulta pahalta. Yhteiskunta tietää siis yksilöä paremmin kuinka lääkäriaika tulee varata.
 Joku kyyninen voisi nimittää tätä punavihreän hyvinvointiyhteiskunnan tapaa toimia holhousyhteiskunnaksi.
 Evert The NeveRest kirjoitti 31.5.2011 kello 13:50
 b) Sellainen sähköpostiohjelma, jossa on vahva kryptaus. Eduskunnan käytössä oli Lotus Notes, mutta jostain syystä se vaihdettiin haavoittuvaan MS Exhangeen.
 b) Jokaisen tulisi voida saada terveystietonsa vaikka muistitikulle. Sillä voi kuljettaa teveystietonsa lääkäristä toiselle. Salausta voi tehostaa vielä pukeutumalla esimerkiksi naiseksi ja vice versa.
 GranpaIgor kirjoitti 31.5.2011 kello 14:05
 Olen aikaisemminkin kuullut Soininvaaralta saman valituksen ja perusteluna esimerkiksi tuo verenohennuslääke.
 Suosittelen edelleen SOS turvaranneketta tai kaulaketjua joka on paljon tehokkaampi K.I.S.S. ratkaisu näennäiseen ongelmaan. Se hoitaa tuon tiedon lääkintahenkilökunnalle tehokkaasti myös sellaisissa tapauksissa että potilas on tiedoton, jolloin kukaan hoitohenkiläkunnasta ei tiedä henkilötunnusta jolla tieto löytyisi tietojärjestelmistä. Tai ulkomailla mistä ei ylipäänsä ole yhteyksia Suomen terveydenhuolon järjestelmiin.
 Ville_ kirjoitti 31.5.2011 kello 14:16
 Onneksi yksityiselle voi varata ajan ihan netissä klikkailemalla. Kunnille tämä tuskin tulee onnistumaan, kun ei saada riittävästi työllistettyä ajanvaraukseen henkilökuntaa.
 Raimo K kirjoitti 31.5.2011 kello 14:45
 Osmo: “Yleissuostumista ei voi antaa.”
 Tässä mielestäni asian ydin, pitäisi voida antaa yleissuostumus, ilman sitä ei terveydenhuollon tietojärjestelmä voi toimia.
 Ja jos joku ei halua tietoja luovuttaa, kieltäköön sitten yksi tieto kerrallaan – yleissuostumus siis pääsääntö.
 Silloin, kun itse aloittelin kunta-alalla katsottiin selväksi, että salassa pidettävänkin tiedon sai luovuttaa toiselle virkamiehelle, jos tällä myös oli vaitiolovelvollisuus – ja järkeväähän se oli, kun esim. Turussa lastensuojelu ja sosiaalitoimisto olivat erillisiä.
 Kimmo Kansanen kirjoitti 31.5.2011 kello 15:57
 Norjalaisilla on nettisivu josta varaan ajan ja järjestelmä varmistaa sen lähettämällä SMSän. Ei kovin vaikeaa ja toimii.
 Mikko H kirjoitti 31.5.2011 kello 15:57
 “Jostakin syystä tietosuoja on niin päin, että kaikki se on kiellettyä, mitä ei ole erikseen sallittua. Jotta tiedot voisivat kulkea joustavasti, potilaalta pitäisi joka yhteydessä pyytää suostumus jokaiseen asiaan erikseen. Yleissuostumista ei voi antaa.”
 Tämä on nyt jo säädöstasolla vanhentunutta tietoa. Uusi terveydenhuoltolaki toi mukanaan sairaanhoitopiirialueen kunnallisen yhteisen potilasrekisterin, jonka sisällä tietojen käyttö on hoitosuhteessa mahdollista ilman potilaan erillistä suostumusta.
 Menee tietysti oma aikansa ennen kuin teknisesti asia saadaan toimimaan, mutta STM on jo antanut ohjeet siihen, miten tässä tulee kuntien edetä.
 Tuossa on STM:n Pekka Järvisen kalvosetti asiasta:
 http://tinyurl.com/3wnuf34
 Raeanus kirjoitti 31.5.2011 kello 16:09
 Idea on mainio! Mietitään vielä toteutusta:
 1) Säädetään laki/asetus/tms jolla tuo ilmoitusvelvoite syntyy
 2) Rekisterinpitäjät havahtuvat toimeen ja tilaavat tarvittavat muutostyöt esim sairaala- tai terveyskeskustietojärjestelmän toimittajalta
 3) Toimittaja hinnoittelee muutostyön monopoliasemansa turvin vaikka väestöpohjaperusteisesti
 4) Rekisterinpitäjällä ei ole tähän varaa.
 Mikael M. kirjoitti 31.5.2011 kello 16:20
 Luulenpa, että jos haluaisin saada luettavakseni naapureideni tai tuttavieni sairaalapostia, puolen tunnin mylläys taloyhtiön paperinkeräysastiassa olisi siihen varmaan paras keino.
 Kalle kirjoitti 31.5.2011 kello 16:21
 Suomella oli teknisesti erittäin hyvä sähköinen henkilötunniste, jonka lainlaatijat tyrivät täydellisesti. Eli Osmo, taitaa olla sinun vikasi. 😉
 tpyyluoman esittämä pankkitunnusten käyttö on tenisesti, hallinnollisesti ja juridisesti hyvin kyseenalainen temppu. Viimeksi kun niiden kanssa jouduin töissä tekemisiin, ne eivät olleet kovin trknisesti fiksusti toteutettuja. 😀 😀 😀 Hallinnollisestihan pankkitunnuksissa käytössä olevat salasanasysteemit ovat hölmöjä. Siinä siirretään pankille kuuluvaa vastuuta kuluttajalle ihan kirkkain silmin.
 tpyyluoma kirjoitti 31.5.2011 kello 17:15
 Unohtui yksi olennnainen pointti, tuota kautta tietenkin näkisi mitä kunkin tietoja on vaihdettu. Ylipäänsä insentiivinä tuo on olennainen, ehkäisee kummasti väärinkäytöksiä jos yksilö voi itse valvoa.
 Joo maksaahan se integrointi jotain. Esimerkiksi Väestörekisterikeskuksen osoitetietojärjestelmään on tosin integroinut koko liuta yrityksiä, http://www.vaestorekisterikeskus.fi/default.aspx?id=172&docid=213
 Tietojen säilyttäminen ja suojaaminen ylipäänsä maksaa. Jos ei ole varaa maksaa niin ei kannata kerätä tietoja, semminkin kun tuskin niitä on sitten varaa käyttääkään. Ja vaikka siellä tietosuojalaissa ei niin lue, niin minusta lain hengen mukaista vuonna 2011 olisi se että ne omat tietonsa voi käydä katsomassa netissä.
 Mutta järkeä saa käyttää, en tarkoita että Yyterin meripartiolaisten jäsenrekisteri pitäisi integroida tuohon.
 Janne Sinkkonen kirjoitti 31.5.2011 kello 17:29
 Kuitenkin Diacorilta voi varata ajan nettisivulta ja vahvistus varauksesta tulee sähköpostitse salaamattomana, ja lisäksi muistutus tekstiviestitse jos haluaa. En muista olenko joskus allekirjoittanut jonkun paperin.
 Väestörekisterikeskus ei ainakaan suostu siihen että yksityiset myisivät sieltä tietojaan, koska he myyvät tietoja jo itse.
 tpyyluoma kirjoitti 31.5.2011 kello 17:39
 Raeanus, tuon kanssa kävisi varmaan niin että syntyisi palveluntarjoajia jotka tarjoaa rekisteripalveluja joillekin pienemmille toimijoille ihan verkossa, ja niihin tietenkin sisältyy integraatio valmiina. Ja onhan noita jo erillaisia henkilörekistereitä sisältäviä sovelluksi vaikka kuinka. Jopa potilaskertomuspalveluita on pilvessä. Harmittomimmissakin on yksi semmoinen pikku mutta etten ole ihan varma ymmärtääkö Petterin konepajan Petteri että esimerkiksi lomakalenteri on henkilörekisteri ja sitä ei saa viedä ulos EU-alueelta.
 anonyymi kirjoitti 31.5.2011 kello 18:20
 on lainvastaista lähettää terveystietoja [...] suojaamattomana sähköpostina. [...] Miten tieto voisi kulkea joustavasti, kun se ei saa kulkea ollenkaan?
 Tiedot voisi lähettää suojattuna sähköpostina. Tallennetaan vain tietojärjestelmään julkinen avaimesi, jota käytetään kryptaamaan sinulle lähtevä sähköposti.
 Ei sen nyt niin vaikeata pitäisi olla.
 Muntiedot.fi kuulostaa kivalta, mutta kun sen taas Tieto (miten tuo nimi voi olla sallittu?) toteuttaa niin sieltä sitten kävellään sisään ja varastetaan kaikki tiedot. Riski on olemassa, vaikka vaihteeksi käytettäisiin jotain hovihankkijaa pätevämpää toimittajaa.
 Markus Koskelainen kirjoitti 31.5.2011 kello 19:22
 Suomessa lienee tuhansia ohjelmoijia jotka voidaan ottaa työharjoitteluun koodaamaan uusia järjestelmiä “ilmaiseksi”. Eikä maksa kuin 9 euroa per päivä lisää.
 Markus Koskelainen(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)
 Sampo Syreeni kirjoitti 31.5.2011 kello 20:13
 Ongelma lienee meillä se, että optimaaliratkaisun kuvitellaan olevan kaikille sama. Siis se, että individualismia ei pidetä Suomessa kovin suuressa arvossa edes sellaisissa asioissa, joissa varsinaista paternalismia ei kannata tai perustele juuri kukaan. Vähintäänkin se koetaan liian hankalaksi, kalliiksi ja suttuiseksi että sitä voitaisiin oikeasti toteuttaa — mitä se ehkä julkishallinnon tietojärjestelmissä onkin — vaikka markkinoilla yksi raksi ruutuun ei ole maailman suurin toteutushankaluus.
 Ville kirjoitti 31.5.2011 kello 21:42
 Yleisen läpinäkyvyysperiaatteen kannalta olisi luonnollista, että jokaisella olisi oikeus nähdä reaaliaikaisesti, mitä häntä koskevia tietoja on haettu ja kuka on hakenut – oli sitten kyse julkisesta tai kaupallisesta rekisteristä (ja sitten olisi tietysti kätevää, että jostain keskitetysti löytyisi tieto rekistereistä, joissa tietoja on/voi olla). Se, että seuranta olisi helppoa, auttaisi tarttumaan väärinkäytöksiin ja virheisiin nopeasti. Sen tyyppinen lainsäädäntö, että tiedustelun itseään koskevista tiedoista ja kyselyistä voi tehdä kerran vuodessa kirjallisesti ei oikein ole enää tätä päivää.
 ER kirjoitti 31.5.2011 kello 21:51
 Tietosuojalainsäädännön tarkoitus ja periaate on ylevä. Mutta käytännössä siitä on tosiaankin pääasiassa vain haittaa. Toimin itse lääkärinä sairaalassa ja työntekoa haittaava – ja siis usein potilaan etua vastaan toimiva – lainsäädäntö tulee vastaan päivittäin. Jotta kokonaisuus toimii edes likipitäen järkevästi, joudumme todennäköisesti rikkomaan tietosuojalainsäädännön tiukinta tulkintaa jatkuvasti. Vastaavasti jos noudattaisimme säädöksiä pilkuntarkasti, koko sairaalan toiminta lamaantuisi. Harmillista on sekin, että kuten jokaisessa organisaatiossa, omassakin sairaalassamme tapahtuu varmasti tietosuojaloukkauksia. Niiden todelliseen estämiseen tämä työnvaikeutuslainsäädäntö on kuitenkin ihan keinoton ja hampaaton.
 Sampo Smolander kirjoitti 31.5.2011 kello 22:13
 Onhan meillä yksityisiä lääkäriasemia, joilta voi varata ajan webissä, ja vahvistus tulee sähköpostilla. (Ihan tavallisena sähköpostina, ei mitenkään salakirjoitettuna.)
 Osmo Soininvaara kirjoitti 1.6.2011 kello 9:00
 Näin tekivät myös sairaanhoitopiirit, ennen kuin tuo kielto tuli. Se koskee myös yksityisiä.
 Raeanus kirjoitti 31.5.2011 kello 23:07
 Järjestelmän ohjelmoiminen ei ole se ongelma.
 Ongelma on saada ne tiedot sinne sisälle. Olemassaolevat tiedot, mm tieto siitä Oden lääkityksestä. Jotka siis ovat nykyisten järjestelmien rakentajilla paremmassa turvassa. Ja joita ei oikein saa ulos kuin maksamalla lunnaat (kokonaissumma noussee miljardeihin) tai sosialisoimalla.
 Kunta tarvitsee tietojärjestelmän sairaanhoidon tarpeisiin. Ei osaa tehdä itse, ostaa markkinoilta hintaan A. Järjestelmään halutaan päivitys. Maksaa B. Halutaan muutos. Maksaa C. Halutaan eroon jotta voidaan ostaa uusi. Maksaa D (eroonpääsy) + E (uusi). Virhe tapahtui kohdassa A kun ei huomattu vaatia sekä järjestelmään tallennettujen tietojen että itse järjestelmän IP oikeuksia tilaajalle.
 jussi kirjoitti 31.5.2011 kello 23:27
 Korotetaan vanha tuomarinohje koskemaan kaikkia viranomaisia ja kansalaisia muiden lakien ylimenevänä kuten se mm Lauri Lehtimajan jäähyväishaastattelun mukaan onkin. Mikä ei ole oikeus ja kohtuus...
 Liian monta vanhusta makaa piilotettuna sairaaloihin tietosuojan nimissä
 Pekka Kärkkäinen kirjoitti 1.6.2011 kello 0:32
 Ainakin julkisella puolella potilaan intiimejä tietoja käsitellään potilashuoneissa ja “tiskillä” asioitaessa varsin avoimesti ja ulkopuolisten kuullen. Mutta hoidetaan toki tämä yksityisyyden kannalta tärkeämpi sähköpostiajanvarausasia ensin kuntoon.
 Kerkko kirjoitti 1.6.2011 kello 0:49
 Tietoturvasta on tehty sellainen peikko että sen varjolla voidaan tehdä tai jättää tekemättä melkein mitä tahansa.
 Yleensä se ei ole mikään ongelma mikäli tietoturvan suojeleminen aiheuttaa suurempaa haittaa kuin suojeltavien tietojen arvo...
 Tpyyluoman ajatus “muntiedot” palvelusta on kiehtova. Mutta muodostuisiko tuossa sellainen megarekisteri, että sen käyttö sallittaisiin tietoturvasyistä ainoastaan valtion IT palvelukeskuksen hermeettisesti suljetuissa laboratoriotiloissa ja kuusinkertaisesti kierretyllä Vetuma-tunnistuksella?
 Kerkko kirjoitti 1.6.2011 kello 0:55
 “Tallennetaan vain tietojärjestelmään julkinen avaimesi, jota käytetään kryptaamaan sinulle lähtevä sähköposti.
 Ei sen nyt niin vaikeata pitäisi olla.”
 On se liian vaikeaa normaali ihmiselle niin kauan kuin tuo ei ole kirjekuoren kiinniliimaamiseen verrattava “kansalaistaito” jonka voi olettaa jokaisen osaavan. . Ongelma ei ole teknologia vaan ihmiset.
 Tiedemies kirjoitti 1.6.2011 kello 6:15
 Joo, pojalla murtui käsi. Siitä otettiin röntgen-kuvat kahteen otteeseen, molemmilla kerroilla piti erikseen allekirjoittaa lappu, että tk-lääkäri saa tarvittaessa katsoa kuvia ja lukea ortopedin lausunnon. Tämä siis saman sairaanhoitopiirin sisällä.
 Hoitohenkilökunta ja potilaat käsittelevät nämä laput aina niin, että asia on ikäänkuin itsestäänselvä. Laki on siis pääsääntöisesti täysin turha.
 antti kirjoitti 1.6.2011 kello 6:51
 Lähettää sitten tekstiviestivahvistuksen, niin voi sanoa että vahvistus tuli “puhelimella”. Tai mikä ero siinä on että lukee sähköpostin “puhelimella”?
 Raimo K kirjoitti 1.6.2011 kello 9:22
 Toisaalta: tietosuojavaltuutettu vain tulkitsee lakia, ei säädä sitä. Pitäisi siis kävellä ylitse.
 Timo Hosia kirjoitti 1.6.2011 kello 9:38
 Tpyyluoman idea on hyvä. Sitä voisi vielä hioa; Tehdään ”Vinetti” tietopankki(Viranomais-netti) jonne terveysviranomaiset ja poliisi voivat tallentaa kaikki henkilön tiedot. Ja jos lupa tulee viranomaisilla on myös velvollisuus näin toimia. Kansalainen saa sitten itse valita salliiko viranomaisten käyttävän vinettiä ko. kansalaisen tietojen hakuun. Porkkanana on että turvallisuus paranee kun tietojen haku nopeutuu.
 (Jos kohta riski parkkisakkojen ja peräpukamien joutumisesta tietomurron kohteeksi lisääntyykin) Lääkäreille ja poliiseille annetaan tietty salasanat vinettiin. Näin luotaisiin paikallisista tietojärjestelmistä riippumaton systeemi jolla voisi kiertää kuntatason kähinät. Voiskohan sen tehdä niin että kansalainen itse voisi viedä omat tietonsa..?
 Mikko H kirjoitti 1.6.2011 kello 9:39
 Terveydenhuoltoon on tulossa Kanta-palvelujen myötä koko terveydenhuollon yhteinen perustietovaranto (eArkisto). Sen ideana on, että potilastiedot tallentaan yhteen paikkaan ja siihen on pääsy kaikilla terveydenhullon yksiköillä. Näihin palveluihin tulee mukaan myös kansalaisten palvelut eli omia tietoja voi käydä lukemassa sekä hallitsemassa omia suostumuksia ja luovutuksiaan. Vastaavanalainen ratkaisu on tulossa myös sosiaalihuollon tiedoille.
 tpyluoman heittämä muntiedot.fi on oikeastaan aika samanlainen, mitä tavoitellaan asiointitili.fi:llä. Jos jatkossa onnistutaan siinä, että käyttöliittymä eri viranomaisten palveuihin saadaan toteutettua tuon kautta, niin oltaisiin menty pitkä harppaus eteenpäin.
 http://www.valtiokonttori.fi/Public/default.aspx?nodeid=21699
 Pertti kirjoitti 1.6.2011 kello 9:47
 Mitenkäs se menikään, 100% tietoturva = 0% käytettävyys.
 spottu kirjoitti 1.6.2011 kello 9:48
 Tiedemies: “Hoitohenkilökunta ja potilaat käsittelevät nämä laput aina niin, että asia on ikäänkuin itsestäänselvä. Laki on siis pääsääntöisesti täysin turha.”
 Joo, ja jos kiire on, katsotaan tiedot oli lupaa tai ei. Jälkeenpäin ei kukaan urputa kun on hoitosuhde ja hyvä peruste.
 Yksityisellä puolella sen sijaan joudutaan toimimaan paljon vähäisemmän tiedon varassa. Tällä hetkellä sairaanhoitopiirissä työskentelevän osapäiväyksityislääkärin on mahdollista täydentää tietojaan potilaasta sairaanhoitopiirin järjestelmästä, mutta jos uuden terveydenhuoltolain kohtaa “Hoitosuhde potilaan ja luovutuspyynnön tekijän välillä on varmistettava tietoteknisesti.” ryhdytään noudattamaan, menetetään käytännössä tämäkin mahdollisuus.
 anonyymi kirjoitti 1.6.2011 kello 10:01
 Ihmiset oppivat, kun oppimiselle löytyy tarvetta.
 Tuo olisi samalla loistava tapa opettaa ihmisiä käyttämään salattua sähköpostia.
 TimoT kirjoitti 1.6.2011 kello 10:17
 Ota asia esille hallitusneuvotteluissa. Maassamme on paljon muutakin yhtä idiottimaista lainsäädäntöä tai lain tulkintaa. Paljon turhemmastakin siellä ilmeisesti partaa päristellään, kun ei näytä tulevan valmista.
 spottu kirjoitti 1.6.2011 kello 11:11
 Mikko H: “Terveydenhuoltoon on tulossa Kanta-palvelujen myötä koko terveydenhuollon yhteinen perustietovaranto (eArkisto).”
 Nämä linkkaamasi projektit ja presikset eivät ole ratkaisu vaan itse ongelma. VTV:_n raportti STM:n hankkeista lyhyesti: 400-500 miljoonaa mennyt, tulokset minimaalisia.
 STM:n ratkaisu on se tavallinen, siirretään päivämääriä eteenpäin:
 Edellä 24 §:ssä säädetystä poiketen 15 §, jossa säädetään velvollisuudesta liittyä valtakunnallisten tietojärjestelmäpalvelujen
 käyttäjäksi, tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2014. Yksityisiä terveydenhuollon palvelujen antajia koskeva velvollisuus liittyä valtakunnallisten tietojärjestelmäpalvelujen käyttäjäksi tulee kuitenkin voimaan 1 päivänä syyskuuta 2015.
 Nähtäväksi jää riittääkö annettu lisäaika.
 Kansalaisen asiointitilikin on yhden toimittajan sisäänheittohinnalla myymä Microsoft-pohjainen vendor lock-in -järjestelmä jonka ideana on saada kilpailu rajoitettua kun varsinainen palvelujen tuottaminen asiointitili.fi -sivustolle alkaa.
 Markku af Heurlin kirjoitti 1.6.2011 kello 11:15
 Miten sitä Meidän Herramme sanoikaan kirjanoppineista ja fariseuksista. “He kuurnivat sääsken mutta nielevät kamelin.”
 T. kirjoitti 1.6.2011 kello 18:22
 Jostain kummallisesta syystä tuo tietosuoja näyttää rajoittavan ainoastaan potilaan hoitamista.
 Täysin sivulliset hoitajat joilla ei ole mitään tekemistä potilaan kanssa voivat kyllä lueskella esim naapuriensa potilastietoja ilman että tietosuoja mitenkään rajoittaa. Ja potilas itse tietenkään ei voi saada noita tapauksia tietoonsa kun tietosuoja rajoittaa.
 spottu kirjoitti 1.6.2011 kello 18:50
 T. “Täysin sivulliset hoitajat joilla ei ole mitään tekemistä potilaan kanssa voivat kyllä lueskella esim naapuriensa potilastietoja ilman että tietosuoja mitenkään rajoittaa.”
 Totta kai voivat, siitä vaan jää kiinni. Noin yleisesti, kuka tahansa voi tehdä mitä tahansa kunnes suljetaan yhteisöstä.
 Mikä tässä oli pointti ?
 Mikko H kirjoitti 1.6.2011 kello 19:44
 spottu: “Nämä linkkaamasi projektit ja presikset eivät ole ratkaisu vaan itse ongelma.”
 Olet oikeassa, että kansallisessa terveydenhuollon tiedonhallinnan toteutuksessa on ollut isoja ongelmia. VTV kiinnitti raportissa varmastikin oikeisiin asioihin huomioita. Väittäisin silti, että eArkisto ideana on edelleen erittäin hyvä. Ongelmana on vaan ollut, että toteutuksen johtaminen ja hallinnointi on mennyt pahasti pieleen. Tämä on johtunut pitkälti liian vähäisistä resursseista ministeriössä. Tähän asti näistä asioista on vastannut ministeriössä viisi ihmistä, mutta nyt THL:n yhteyteen on perustettu uusi operatiivisen ohjauksen yksikkö, joka ottaa näiden asioiden ohjauksen vastuulleen. Sinne palkataan 20 henkilöä töihin, joiden tehtävänä on saada ryhtiä jatkokehitykseen.
 http://www.thl.fi/fi_FI/web/fi/organisaatio/rakenne/yksikot/sote_tietohallinnon_operatiivinen_ohjaus
 Mikko H kirjoitti 1.6.2011 kello 19:49
 T. “Täysin sivulliset hoitajat joilla ei ole mitään tekemistä potilaan kanssa voivat kyllä lueskella esim naapuriensa potilastietoja ilman että tietosuoja mitenkään rajoittaa. Ja potilas itse tietenkään ei voi saada noita tapauksia tietoonsa kun tietosuoja rajoittaa.”
 Tämä ei pidä paikkaansa. Ei terveydenhuollon ammattilaiset saa tietenkään lukea niiden ihmisten tietoja, joihin ei ole mitään hoitosuhdetta. Kaikista tietojen katsomisista jää jälki lokitietoihin, joita myös valvotaan.
 Potilaalla on luonnollisesti oikeus kaikkiin tietoihinsa, jos ei ole poikkeuksellisen vahvaa hoidollista perustetta kieltää niiden näkemistä häneltä.
 GranpaIgor kirjoitti 1.6.2011 kello 22:53
 Moni on keskustelussa sanonut että on kiellettyä kun asiaankuulumattomat hoitohenkilöistä katsovat tietoja. Ja että katsomisista jää tiedot lokeihin. Tuo kaikki pitää paikkansa.
 Mutta sitten tulee väitteitä, joita ainakaan minä en usko. Lokitietoja muka valvotaan. Miten siellä erotetaan että tietojen katselijat ovat olleet oikealla asialla tai asiattomasti?
 Ja sitten vielä moni uskoo että tietojen asiattomasta katselusta jää kiinni.
 spottu kirjoitti 1.6.2011 kello 23:36
 GranpaIgor: “Mutta sitten tulee väitteitä, joita ainakaan minä en usko. Lokitietoja muka valvotaan. Miten siellä erotetaan että tietojen katselijat ovat olleet oikealla asialla tai asiattomasti?”
 Usko pois. Tasaisen varmasti aina joku jää silloin tällöin kiinni kuten googlaamalla voi selvittää, eikä siinä nyt kauaa mene kun kirjoittaa vempeleen jolla epäilyttävät tapaukset voi seuloa manuaaliseen tarkasteluun.
 Tietysti on niin ettei hoitosuhteen puuttumista ole mahdollista teknisesti vahvistaa (toisin kuin uudessa terveydenhuoltolaissa vaaditaan), mutta ei hoitosuhteita oikein uskottavasti voi keksiäkään jos asiaa vaaditaan jälkeenpäin selittämään.
 Kalevi Kämäräinen kirjoitti 2.6.2011 kello 0:12
 Törmäsinpä tässä juuri itse poikkipuoliseen käytäntöön meillä Nurmeksessa. Kävin aikuisneuvolassa, kun tuo verenpaine tuntuu loikkivan ylös ja alas. Neuvolatäti tuumasi, ettei tämä hänen viisaudellaan selviä ja ohjasi minut lääkärinjonoon. Tiesi kertoa, että sieltä sitten tulee kirjeitse aika.
 Yllätyinkin suuresti, kun terkkarista soittivat, että käykös tämä aika ja lähetetään sitten varmistus kirjeitse. Vaan kuinka sattuikaan ehdotettu päivä oli yksi niistä ylen harvoista, jolloin todella joudun olemaan toisella paikkakunnalla.
 Mutta eipä hätää, kun seuraavallakin kerralla konsultoivat puhelimitse ennen kuin kirjallisen kutsun lähettävät.
 Onko tästä opittavissa jotain?
 GranpaIgor kirjoitti 2.6.2011 kello 0:35
 spottu: Joo, aina silloin tällöin joku jää kiinni. En minä väitä ettei kukaan koskaan jää kiinni. Kiinni jäämisen riski on pieni.
 Transaktioiden määrä lokeissa on väkisin niin iso että johdonmukaista, säännöllistä ja kaiken kattavaa valvontaa pitäisi (huom konditionaali!) tehdä koneellisesti. En usko että edes tehdään.
 Tätä nykyä luvattomasta tietojen katselusta kiinni jääneitä on ryhdytty epäilemään jostain muusta syystä. Esimerkiksi työtoveri ilmiantaa tms. Sen jälkeen tietenkin lokien olemassaolo edesauttaa noiden luvattomuuksien löytämistä.
 Paju kirjoitti 2.6.2011 kello 12:23
 Haluttomuudessa lähettää tietoja sähköpostissa ei välttämättä ole kyse siitä, onko spostiyhteys salattu.
 Työpaikallamme – ei terveydenhuollossa – on rajoitettu sitä, mitä tietoja asiakkaalle voidaan spostitse antaa. Syynä yksinkertaisesti on se, että luukku-,gmail- tms. spostiosoitteen pystyy avaamaan kenen nimelle tahansa.
 Hieman ristiriitaista toki on, että tiedot kuitenkin annetaan puhelimitse, vaikka henkilöllisyyttä on aivan yhtä mahdoton tarkistaa.
 spottu kirjoitti 3.6.2011 kello 10:18
 Paju: “Hieman ristiriitaista toki on, että tiedot kuitenkin annetaan puhelimitse, vaikka henkilöllisyyttä on aivan yhtä mahdoton tarkistaa.”
 Tämä on julkisuuskysymys, eli väärinkäytös puhelimitse ei kiinnosta ketään mutta jos siihen mitenkään liittyy Internet, asia on välittömästi iltapäivälehtien lööpeissä, EFFin ja piraattipuolueen propagandassa, tietosuojavaltuutetulla, ja lopputuloksena uhrataan joku onneton ylläpitäjä tai tietohallintopäällikkö jossain.
 Tietyssä mielessä turvalliset järjestelmät ovat niitä jotka on suunniteltu väärinkäytettäviksi niin että väärinkäyttö on jokaisen oma valinta josta joutuu itse kantamaan vastuun.
 anonyymi kirjoitti 5.6.2011 kello 13:08
 Mikä tässä nyt on niin vaikeata?
 Miksei sitä henkilöllisyyttä voida tarkistaa lääkärissä henkkarista ja sitten ottaa sinne tietojärjestelmään asiakkaalta varmennettua sähköpostiosoitetta ylös?
 Samalla vaikka se julkinen avain.
 Ja sama varmistus puhelinnumerolle.
 Tarkoitus on tosiaan käyttää varmennettuja tietoja eikä googlailla mitä sattuu.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0243
 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning (EU) nr 57/2011 vad gäller fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd /* KOM/2011/0243 slutlig - 2011/0101 (NLE) */
 MOTIVERING1. BAKGRUNDI rådets förordning (EU) nr 57/2011 fastställs fiskemöjligheterna för 2011 för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd. Dessa fiskemöjligheter är tillämpliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten. Särskild tonvikt läggs vid bestånden i Atlanten och Nordsjön. Förordningen ändras vanligen flera gånger under sin tillämpningsperiod.2. RESULTATEN AV SAMRÅDEN MED BERÖRDA PARTER OCH AV KONSEKVENSANALYSERNAEj tillämpligt.3. RÄTTSLIGA ASPEKTERDe föreslagna ändringarna går i huvudsak ut på att ändra förordningen enligt följande:1. Kvoter för blå taggmakrill i Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) fastställdes först efter den andra förberedande konferensen för SPRFMO som ägde rum den 24–28 januari 2011. Därför fick kvoterna lämnas tomma i den som ingick i den antagna förordningen 57/2011. Eftersom dess SPRFMO-kvoter nu finns tillängliga måste de tas med i texten.2. Den 10 december 2010 godkände dessutom Fiskerikommissionen för västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) två ytterligare fiskemöjligheter för EU-fartyg, som till följd av beslutets antagandedatum inte hann tas med i förordning 57/2011. I syfte att garantera överensstämmelse med detta WCPFC-beslut måste dessa fiskemöjligheter tas med i EU-lagstiftningen.3. Slutligen införs två ändringar genom förslaget, som går ut på att se över förvaltningen av vissa kvoter, utan att detta påverkar de berörda totala tillåtna fångstmängderna (TAC). De föreslagna ändringarna bygger på en ingående tekniska analys som visar att de är genomförbara utan inverkan på de berörda bevarandeåtgärderna:4. Den första ändringen ger Spanien och Portugal möjlighet att använda sina kvoter för blåvitling på ett flexibelt sätt mellan de båda zonerna.5. Den andra ändringen avser översynen av fördelningsnyckeln för de särskilda villkoren för den totala tillåtna fångstmängden för havskräfta i område VII, som begränsar de sammanlagda fångsterna i området Porcupine Bank. Den föreslagna ändringen går ut på att fördelningsnyckeln ska grundas på faktiska historiska fångster i området.2011/0101 (NLE)Förslag tillRÅDETS FÖRORDNINGom ändring av rådets förordning (EU) nr 57/2011 vad gäller fiskemöjligheterna för vissa fiskbeståndEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,med beaktande av Europeiska kommissionens förslag[1], ochav följande skäl:6. Genom rådets förordning (EU) nr 57/2011[2] fastställs fiskemöjligheterna för år 2011 för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten.7. Det bör genomföras flexibla ordningar vad beträffar utnyttjandet av kvoterna för blåvitling i de två viktigaste förvaltningsområden som anges i bilaga IA till rådets förordning (EU) nr 57/2011 för detta fiske (dvs. det område som å ena sidan omfattar EU-vatten och internationella vatten i ICES-områdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV och å andra sidan det område som omfattar ICES-områdena VIIIc, IX och X och EU-vattnen i Cecaf 34.1.1), eftersom samma vetenskapliga rådgivning gäller för dessa två områden och de anses utgöra en del av samma biologiska bestånd.8. I bilaga IA till förordning (EU) nr 57/2011 fastställs allmänna kvoter för havskräfta i ICES-område VII och särskilda kvoter för havskräfta i området Porcupine Bank inom samma område. De särskilda kvoterna för Porcupine Bank bör ändras på grundval av en fördelningsnyckel som avspeglar de historiska fångster som landats av de olika flottorna i detta område under loppet av en referensperiod från 1999 till 2008.9. På sitt årliga möte 2010 beslöt Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet att behålla de begränsningar som fastställts för det året för fångster av svärdfisk och för antalet fartyg som har tillåtelse att fiska efter svärdfisk, med verkan från och med den 1 januari 2011. Det är nödvändigt att införliva dessa bestämmelser i unionslagstiftningen.10. Vid det tredje internationella mötet för att inrätta en regional fiskeriförvaltningsorganisation för södra Stilla havet (SPRFMO), som hölls i maj 2007, godkände deltagarna tillfälliga bestämmelser, inklusive fiskemöjligheter, för att reglera pelagiskt fiske och bottenfiske i detta område i avvaktan på inrättandet av denna regionala förvaltningsorganisation. Vid den andra förberedande konferensen för SPRFMO-kommissionen i januari 2011 godkändes nya tillfälliga bestämmelser. Dessa tillfälliga bestämmelser är frivilliga och inte rättsligt bindande enligt internationell lag. I överensstämmelse med de förpliktelser i fråga om samarbete och bevarande som fastslagits i den internationella havsrätten är det emellertid lämpligt att införliva dessa bestämmelser i unionslagstiftningen genom att det fastställs en samlad kvot för unionen och en preliminär fördelning av denna kvot mellan de berörda medlemsstaterna. Denna fördelning bör ske på grundval av välgrundade, skäliga och objektiva kriterier som gör det möjligt att fastställa medlemsstaternas tidigare fiskeresultat under de år då samtliga berörda medlemsstater uppehöll sig på fiskeplatsen, nämligen 2009 och 2010. Varje berörd medlemsstats andel under 2011 bör följaktligen motsvara dess individuella andel av EU:s samlade fångster under 2009 och 2010.11. I bilaga IIB till rådets förordning (EU) nr 57/2011 fastställs begränsningar för fiskeansträngningen i samband med åtgärderna för återhämtning av vissa bestånd av sydkummel och havskräfta i områdena VIIIc och IXa, med undantag av Cadizbukten. Formuleringen av ett särskilt villkor som fastställs inom ramen för dessa begränsningar av fiskeansträngningen bör preciseras.12. I bilaga IIC till förordning (EU) nr 57/2011 fastställs begränsningar för fiskeansträngningen i syfte att genomföra rådets förordning (EG) nr 509/2007 av den 7 maj 2007 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i västra delen av Engelska kanalen[3]. Det är nödvändigt att anpassa formuleringen i bilaga IIC till formuleringen i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 509/2007.13. De fångstbegränsningar och begränsningar av fiskeansträngningen som fastställs i förordning (EU) nr 57/2011 ska i allmänhet gälla från och med den 1 januari 2011 eller den 1 februari 2011. Bestämmelserna i denna förordning om fångstbegränsningar och begränsningar av fiskeansträngningen bör därför tillämpas med retroaktiv verkan från och med nämnda datum, såvida inget annat anges.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Ändring av förordning (EU) nr 57/2011Förordning (EU) nr 57/2011 ska ändras på följande sätt:14. Bilaga IA ska ändras på följande sätt:a) Uppgifterna om blåvitling i EU-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV ska ersättas med följande:”Art: | Blåvitling Micromesistius poutassou | Zon: | EU-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV (WHB/1X14) |Danmark | 1 533 | (1) | Analytisk TAC. |Tyskland | 596 | (1) |Spanien | 1 300 | (1) (2) |Frankrike | 1 067 | (1) |Irland | 1 187 | (1) |Nederländerna | 1 869 | (1) |Portugal | 121 | (1) (2) |Sverige | 379 | (1) |Förenade kungariket | 1 990 | (1) |EU | 10 042 | (1) |TAC | 40 100 |(1) Av vilka upp till 68 % får fiskas i Norges exklusiva ekonomiska zon eller i fiskezonen runt Jan Mayen (WHB/*NZJM1). (2) Överföringar från denna kvot får göras till VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1. Sådana överföringar måste dock i förväg anmälas till kommissionen.” |b) Uppgifterna för havskräfta i zon VII ska ersättas med följande:”Art: | Havskräfta Nephrops norvegicus | Zon: | VII (NEP/07.) |Spanien | 1 306 | (1) | Analytisk TAC. |Frankrike | 5 291 | (1) |Irland | 8 025 | (1) |Förenade kungariket | 7 137 | (1) |EU | 21 759 | (1) |TAC | 21 759 | (1) |(1) Varav högst följande kvoter får fiskas i zon VII (Porcupine Bank – Enhet 16) (NEP/*07U16): |Spanien | 429 |Frankrike | 277 |Irland | 437 |Förenade kungariket | 111 |EU | 1 254” |c) Uppgifterna för makrill i IIIa och IV; EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delområdena 22-32 ska ersättas med följande:”Art: | Makrill Scomber scombrus | Zon: | IIIa och IV; EU-vatten i IIb, IIIb, IIIc och delområdena 22-32 (MAC/2A34.) |Belgien | 425 | (3)(5) | Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |Danmark | 11 209 | (3)(5) |Tyskland | 443 | (3)(5) |Frankrike | 1 339 | (3)(5) |Nederländerna | 1 348 | (3)(5) |Sverige | 4 038 | (1)(2)(3)(5) |Förenade kungariket | 1 248 | (3)(5) |EU | 20 002 | (1)(3)(5) |Norge | 169 019 | (4) |TAC | Ej tillämpligt |(1) Inklusive 242 ton som ska tas i norska vatten söder om 62°N(MAC/*04N-). (2) Vid fiske i norska vatten ska bifångster av torsk, kolja, bleka, vitling och gråsej räknas av mot kvoterna för dessa arter. (3) Får också fiskas i norska vatten i område IVa. (4) Ska dras av från Norges andel av denna TAC (tillträdeskvot). Denna kvantitet inbegriper Norges andel av TAC för Nordsjön på 47 197 ton. Denna kvot får endast fiskas i område IVa, utom 3 000 ton som får fiskas i område IIIa. (5) Preliminär kvot i enlighet med artikel 1.2 i denna förordning. |Särskilda villkor: |Inom gränserna för ovan nämnda kvoter får högst de nedan angivna mängderna fiskas i följande områden: Dessa är preliminära kvantiteter i enlighet med artikel 1.2 i denna förordning. |IIIa (MAC/*03A.) | IIIa och IVbc (MAC/*3A4BC.) | IVb (MAC/*04B.) | IVc (MAC/*04C.) | VI, internationella vatten i IIa, från och med den 1 januari till och med den 31 mars 2011 samt i december 2011 (MAC/*2A6.) |Danmark | 0 | 4 130 | 0 | 0 | 5 012 |Frankrike | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |Nederländerna | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |Sverige | 0 | 0 | 390 | 10 | 1 697 |Förenade kungariket | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |Norge | 3 000 | 0 | 0 | 0 | 0” |15. I bilaga IC ska uppgifterna för nordhavsräka i Nafo-zonen 3L ersättas med följande:”Art: | Nordhavsräka Pandalus borealis | Zon: | NAFO 3L (1) (PRA/N3L.) |Estland | 214 | Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |Lettland | 214 |Litauen | 214 |Polen | 214 |Andra medlemsstater | 213 | (2) |EU | 1069 |TAC | 19 200 |(1) Inkluderar inte den box som avgränsas av följande koordinater: |Punkt nr | Latitud N | Longitud W |1 | 47° 20' 0 | 46° 40' 0 |2 | 47° 20' 0 | 46° 30' 0 |3 | 46° 00' 0 | 46° 30' 0 |4 | 46° 00' 0 | 46° 40' 0 |(2) Utom Estland, Lettland, Litauen och Polen”. |16. Bilaga IH ska ersättas med följande:”BILAGA IH WCPFC:S KONVENTIONSOMRÅDEArt: | Svärdfisk Xiphias gladius | Zon: | Den del av WCPFC:s konventionsområde som ligger söder om 20° S (SWO/F7120S) |EU | 3 170,36 | Analytisk TAC. |TAC | Ej tillämpligt” |17. Bilaga IJ ska ersättas med följande:”BILAGA IJSPRFMO:S KONVENTIONSOMRÅDEArt: | Chilensk taggmakrill Trachurus murphyi | Zon: | SPRFMO:s konventionsområde (CJM/SPRFMO) |Tyskland | 10 223,67 |Nederländerna | 11 080,80 |Litauen | 7 112,63 |Polen | 12 231,90 |EU | 40 649” |18. I bilaga IIB ska punkt 5.2 ersättas med följande.”5.2. Vid fastställandet av det maximala antal dagar till sjöss under vilka flaggmedlemsstaten kan ge ett EU-fartyg tillstånd att uppehålla sig i området ska, i enlighet med tabell I, följande särskilda villkor gälla:a) De totala landningar av kummel under år 2008 eller 2009 som har gjorts av fartyget ska utgöra mindre än 5 ton eller mindre än 3 % av de totala landningar i levande vikt som registrerats i fartygets fiskeloggbok.b) De totala landningar av havskräfta under år 2008 eller 2009 som har gjorts av fartyget ska utgöra mindre än 2,5 ton enligt de landningar i levande vikt som registrerats i fiskeloggboken.”19. Bilaga IIC ska ändras på följande sätt:a) Punkt 2 ska ersättas med följande:“ 2. FiskeredskapI denna bilaga delas fiskeredskap in i följande grupper:a) Bomtrålar med en maskstorlek på 80 mm eller större.b) Fasta nätredskap, inklusive nät, grimgarn och insnärjningsnät med en maskstorlek på högst 220 mm.”b) Tabell I ska ersättas med följande:”Tabell IRedskap enligt punkt 2 | Benämning Endast de definitioner av redskapsgrupper som anges i punkt 2 ska användas | Västra delen av Engelska kanalen |2 a | Bomtrålar, maskstorlek ≥ 80 mm | 164 |2 b | Fasta nät, maskstorlek ≤ 220 mm | 164” |20. Bilaga VII ska ersättas med följande:"BILAGA VIIWCPFC:S KONVENTIONSOMRÅDEMaximalt antal EU-fartyg som har tillstånd att fiska efter svärdfisk i områdena söder om 20° S i WCPFC:s konventionsområdeSpanien | 14 |EU | 14” |Artikel 2Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .Artikel 1.1–1.4 och 1.7 ska tillämpas från och med den 1 januari 2011.Artikel 1.5 och 1.6 ska tillämpas från och med den 1 februari 2011.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförande [1] Hänvisning till EUT[2] Hänvisning till EUT[3] EUT L 122, 11.5.2007, s. 7.


text:
 26.8.2004
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 277/178
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 Nr. 62/2004
 van 26 april 2004
 tot wijziging van bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-overeenkomst
 HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,
 Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, aangepast bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, en met name op artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bijlage XIII bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 2/2004 van het Gemengd Comité van de EER van 6 februari 2004 (1).
 (2)
 Verordening (EG) nr. 2320/2002 van het Europees Parlement en de Raad van 16 december 2002 tot vaststelling van gemeenschappelijke regels op het gebied van de beveiliging van de burgerluchtvaart (2) werd in de Overeenkomst opgenomen bij Besluit nr. 61/2004 van het Gemengd Comité van de EER van 26 april 2004, met specifieke aanpassingen per land.
 (3)
 Verordening (EG) nr. 622/2003 van de Commissie van 4 april 2003 tot vaststelling van maatregelen voor de tenuitvoerlegging van de gemeenschappelijke basisnormen op het gebied van de beveiliging van de luchtvaart (3) dient in de Overeenkomst te worden opgenomen,
 BESLUIT:
 Artikel 1
 Na punt 66h (Verordening (EG) nr. 2320/2002 van het Europees Parlement en de Raad) bij bijlage XIII van de Overeenkomst wordt het volgende toegevoegd:
 „66i.
 32003 R 0622: Verordening (EG) nr. 622/2003 van de Commissie van 4 april 2003 2003 tot vaststelling van maatregelen voor de tenuitvoerlegging van de gemeenschappelijke basisnormen op het gebied van de beveiliging van de luchtvaart (PB L 89 van 5.4.2003, blz. 9).”.
 Artikel 2
 De in het EER-Supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van Verordening (EG) nr. 622/2003 zijn authentiek.
 Artikel 3
 Dit besluit treedt in werking op 27 april 2004, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden (4).
 Artikel 4
 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 26 april 2004.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De voorzitter
 P. WESTERLUND
 (1) PB L 116 van 22.4.2004, blz. 42.
 (2) PB L 355 van 30.12.2002, blz. 1.
 (3) PB L 89 van 5.4.2003, blz. 9.
 (4) Grondwettelijke vereisten zijn aangegeven.


type: caselaw

text:
 31.8.2013
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 252/14
 Hogere voorziening ingesteld op 24 mei 2013 door Dole Food Company, Inc., Dole Fresh Fruit Europe Ltd & Co. tegen het arrest van het Gerecht (Achtste kamer) van 14 maart 2013 in zaak T-588/08, Dole Food Company, Inc., Dole Fresh Fruit Europe Ltd & Co./Europese Commissie
 (Zaak C-286/13 P)
 2013/C 252/22
 Procestaal: Engels
 Partijen
 Rekwirantes: Dole Food Company, Inc., Dole Fresh Fruit Europe Ltd & Co. (vertegenwoordiger: J.-F. Bellis, advocaat)
 Andere partij in de procedure: Europese Commissie
 Conclusies
 Rekwirantes verzoeken het Hof
 —
 het bestreden arrest geheel of gedeeltelijk te vernietigen, voor zover het beroep van rekwirantes is verworpen;
 —
 de beschikking van de Commissie van 15 oktober 2008 geheel of gedeeltelijk nietig te verklaren, voor zover deze betrekking heeft op rekwirantes;
 —
 op grond van de volledige rechtsmacht waarover het krachtens artikel 261 VWEU beschikt, de aan rekwirantes opgelegde geldboete in te trekken of te verlagen;
 —
 subsidiair, de zaak terug te verwijzen naar het Gerecht voor afdoening overeenkomstig het arrest van het Hof;
 —
 de Commissie te verwijzen in kosten van deze procedure en van de procedure voor het Gerecht.
 Middelen en voornaamste argumenten
 Met het eerste middel, dat twee onderdelen bevat, betogen rekwirantes dat het Gerecht bij de beoordeling van de zaak een aantal procedurefouten heeft begaan:
 —
 het heeft de Commissie ten onrechte toegestaan om voor het eerst tijdens de gerechtelijke procedure bewijsmateriaal aan te voeren dat de vaststellingen in de beschikking tegenspreekt;
 —
 het heeft ten onrechte bewijzen geweerd die rekwirantes uit het dossier van de Commissie hebben gehaald om een nieuw argument dat de Commissie in dupliek had aangevoerd, te weerleggen;
 —
 het heeft ten onrechte de bijlage waarmee rekwirantes beoogden aan te tonen dat de Commissie hun tijdens de administratieve procedure afgelegde verklaringen uit hun context heeft gehaald, als bewijs geweerd;
 —
 het heeft het beginsel van „equality of arms” geschonden door bewijzen die rekwirantes tijdens de gerechtelijke procedure hebben aangevoerd, niet in aanmerking te nemen, en
 —
 het heeft de feiten niet correct vastgesteld.
 Met hun tweede middel betogen rekwirantes dat het Gerecht feiten heeft verdraaid die cruciaal zijn voor een correcte beoordeling van het ten laste gelegde gedragingen in de juridische en economische context waarin deze zijn verricht.
 Met het derde middel, dat vijf onderdelen bevat, stellen rekwirantes dat het Gerecht het bewijsmateriaal niet correct heeft beoordeeld:
 —
 het heeft de berekening van de marktaandelen op basis waarvan de Commissie de relevante marktstructuur heeft vastgesteld, zonder toereikende motivering aanvaard;
 —
 het is ten onrechte tot de conclusie gekomen dat de Commissie de inhoud van de gesprekken met een mededingingsbeperkende strekking die rekwirantes met andere ondernemingen hebben gevoerd, niet hoeft te specificeren;
 —
 het is ten onrechte tot de conclusie gekomen dat de Commissie de inhoud van deze gesprekken met een mededingingsbeperkende strekking die rekwirantes met andere ondernemingen hebben gevoerd, duidelijk heeft beschreven;
 —
 het is niet ingegaan op het argument van rekwirantes dat bepaalde werknemers geen betrouwbare informatie konden uitwisselen, en
 —
 het heeft een onjuiste juridische kwalificatie gegeven van de feiten, door vast te stellen dat de gesprekken een mededingingsbeperkende strekking hadden.
 Met het vierde middel, dat twee onderdelen bevat, stellen rekwirantes dat het Gerecht bij de berekening van de geldboete verschillende vergissingen heeft begaan:
 —
 het heeft de geldboete ten onrechte berekend op basis van de verkopen van ondernemingen waaraan geen inbreuk ten laste is gelegd;
 —
 het heeft bij de berekening van de geldboete de verkoop van dezelfde producten tweemaal meegeteld.