type: wikipedia

text:
Tarptautinės teisės šaltiniai – viešosios tarptautinės teisės normų šaltiniai; teisės aktai, veiksmai, iš kurių kyla tarptautinės taisyklės (tarptautinės teisinės normos).
 Tarptautinės teisės subjektai – valstybės, tarptautinės organizacijos ir kiti subjektai – nėra vien tik pasyvūs subjektinių teisių ir pareigų turėtojai,- jie tiesiogiai dalyvauja kuriant tarptautinę teisę.
 Tarptautinės teisės šaltinių sąrašas pateiktas Tarptautinio Teisingumo Teismo Statuto 38 str.:
 tarptautinės konvencijos
 tarptautinis paprotys
 bendrieji teisės principai
 teismų sprendimai ir viešosios teisės specialistų doktrina
 tarptautinių organizacijų rezoliucijos
 vienašaliai aktai
 Tarptautinėje teisėje nebūdinga griežta teisės šaltinių hierarchija: tarptautinė sutartis nebūtinai yra viršesnė ar turi pirmenybę prieš paprotį.
 JT atskirų konvencijų neratifikavimas nebūtinai sąlygoja tai, kad sutartys nėra teisės šaltiniai atskiriems subjektams, normos išlieka privalomos; neratifikuotos normos taikytinos kaip tarptautiniai papročiai. Net ir tada, kai beveik visos valstybės yra šalys sutarties, kodifikuojančios tarptautinės teisės normas, šios normos išlieka kaip teisiniai papročiai.
 Tarptautinės teisės teorija
 Teisės šaltiniai


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 11.2.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 40/38
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU SPOLEČENSTVÍ-ŠVÝCARSKO PRO LETECKOU DOPRAVU ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ O LETECKÉ DOPRAVĚ č. 1/2008
 ze dne 16. prosince 2008,
 kterým se nahrazuje příloha Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě
 (2009/115/ES)
 VÝBOR SPOLEČENSTVÍ-ŠVÝCARSKO PRO LETECKOU DOPRAVU,
 s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 23 odst. 4 této dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Jediný článek
 Příloha tohoto rozhodnutí nahrazuje přílohu dohody.
 V Bruselu dne 16. prosince 2008.
 Za smíšený výbor
 vedoucí delegace Společenství
 Daniel CALLEJA
 vedoucí delegace Švýcarska
 Matthias SUHR
 PŘÍLOHA
 Pro účely této dohody:
 —
 ve všech případech, kdy akty uvedené v této příloze obsahují odkazy na členské státy Evropského společenství nebo požadavek na spojení s Evropským společenstvím, jsou takové odkazy pro účely dohody vykládány tak, že stejně platí pro Švýcarsko nebo pro požadavek na spojení se Švýcarskem,
 —
 aniž je dotčen článek 15 této dohody, „leteckým dopravcem Společenství“ podle následujících směrnic a nařízení Společenství se rozumí též letecký dopravce, který je držitelem licence a má svou hlavní provozovnu a případně sídlo podniku ve Švýcarsku v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 2407/92,
 —
 Dohoda mezi Společenstvím a Švýcarskem o letecké dopravě uzavřená mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě se rozšiřuje na území Bulharska a území Rumunska.
 1. Třetí soubor předpisů o liberalizaci letectví a jiná pravidla civilního letectví
 č. 2407/92
 Nařízení Rady ze dne 23. července 1992 o vydávání licencí leteckým dopravcům
 (články 1–18)
 Pokud jde o používání čl. 13 odst. 3, odkaz na článek 226 Smlouvy o ES se bude vykládat jako odkaz na postupy podle této dohody.
 č. 2408/92
 Nařízení Rady ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství
 (články 1–10, 12–15)
 (Přílohy budou změněny, aby do nich byla zařazena švýcarská letiště.)
 (Na základě přílohy II kapitoly 8 (Dopravní politika) oddílu G (Letecká doprava) čísla 1 Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, se uplatní změny přílohy I.)
 č. 2409/92
 Nařízení Rady ze dne 23. července 1992 o tarifech a sazbách za letecké služby
 (články 1–11)
 č. 2000/79
 Směrnice Rady ze dne 27. listopadu 2000 o Evropské dohodě o organizaci pracovní doby mobilních pracovníků v civilním letectví uzavřené mezi Sdružením evropských leteckých společností (AEA), Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF), Evropským sdružením technických letových posádek (ECA), Evropským sdružením leteckých společností (ERA) a Mezinárodním sdružením leteckých dopravců (IACA)
 č. 93/104
 Směrnice Rady ze dne 23. listopadu 1993 o některých aspektech úpravy pracovní doby ve znění:
 —
 směrnice (ES) č. 2000/34 ze dne 22. června 2000.
 č. 437/2003
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 27. února 2003 o statistickém vykazování letecké přepravy cestujících, zboží a poštovních zásilek
 č. 1358/2003
 Nařízení Komise ze dne 31. července 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 437/2003 o statistickém vykazování letecké přepravy cestujících, zboží a poštovních zásilek a kterým se mění přílohy I a II uvedeného nařízení
 č. 785/2004
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 21. dubna 2004 o požadavcích na pojištění u leteckých dopravců a provozovatelů letadel
 č. 91/670
 Směrnice Rady ze dne 16. prosince 1991 o vzájemném uznávání licencí pro výkon funkcí v civilním letectví
 (články 1–8)
 č. 95/93
 Nařízení Rady ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (články 1–12) ve znění:
 —
 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 793/2004 ze dne 21. dubna 2004 (články 1 a 2).
 č. 96/67
 Směrnice Rady ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství
 (články 1–9, 11–23 a 25)
 č. 2027/97
 Nařízení Rady ze dne 9. října 1997 o odpovědnosti leteckého dopravce v případě nehod (články 1–8), ve znění:
 —
 nařízení Evropského parlamentu a Rady 889/2002 ze dne 13. května 2002 (články 1–2).
 2. Pravidla hospodářské soutěže
 Odkazy v následujících předpisech na články 81 a 82 Smlouvy o ES je třeba chápat jako odkazy na články 8 a 9 této dohody.
 č. 17/62
 Nařízení Rady ze dne 6. února 1962, kterým se provádějí články 81 a 82 Smlouvy (čl. 8 odst. 3), ve znění:
 —
 nařízení č. 59/62,
 —
 nařízení č. 118/63,
 —
 nařízení č. 2822/71,
 —
 nařízení č. 1216/99,
 —
 nařízení (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 (články 1–13, 15–45).
 č. 2988/74
 Nařízení Rady ze dne 26. listopadu 1974 o promlčení v záležitostech stíhání a výkonu práva v oblasti dopravy a hospodářské soutěže v Evropském hospodářském společenství (články 1–7), ve znění:
 —
 nařízení (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 (články 1–13, 15–45).
 č. 3975/87
 Nařízení Rady ze dne 14. prosince 1987, kterým se stanoví postup pro použití pravidel hospodářské soutěže pro podniky v odvětví letecké dopravy (články 1–7, čl. 8 odst. 1, čl. 8 odst. 2, články 9–11, čl. 12 odst.1, čl. 12 odst. 2, čl.12 odst. 4, čl. 12 odst. 5, čl. 13 odst.1, čl. 13 odst. 2 a články 14–19), ve znění:
 —
 nařízení Rady č. 1284/91 ze dne 14. května 1991 (článek 1),
 —
 nařízení Rady č. 2410/92 ze dne 23. července 1992 (článek 1),
 —
 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 (články 1–13, 15–45).
 č. 3976/87
 Nařízení Rady ze dne 14. prosince 1987 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví letecké dopravy (články 1–5), naposledy pozměněné:
 —
 nařízením Rady (EHS) č. 2344/90 ze dne 24. července 1990 (článek 1),
 —
 nařízením Rady (EHS) č. 2411/92 ze dne 23. července 1992 (článek 1),
 —
 nařízením Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 (články 1–13, 15–45).
 č. 1617/93
 Nařízení Komise ze dne 25. června 1993 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě týkajících se společného plánování a koordinace letových řádů, společného poskytování služeb, konzultací o tarifech pravidelné osobní a nákladní dopravy a přidělování volných letištních časů (články 1–7), ve znění:
 —
 nařízení Komise (ES) č. 1523/96 ze dne 24. července 1996 (články 1 a 2),
 —
 nařízení Komise (ES) č. 1083/1999 ze dne 26. května 1999,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 1324/2001 ze dne 29. června 2001.
 č. 4261/88
 Nařízení Komise ze dne 16. prosince 1988 o stížnostech, žádostech a slyšeních podle nařízení Rady (EHS) č. 3975/87
 (články 1–14)
 č. 80/723
 Směrnice Komise ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky (články 1–9), naposledy pozměněná:
 —
 směrnicí Komise 85/413/EHS ze dne 24. července 1985 (články 1–3).
 č. 1/2003
 Nařízení Rady ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (články 1–13 a 15–45)
 (V rozsahu, v němž je toto nařízení příslušné pro použití této dohody. Přijetí tohoto nařízení neovlivňuje rozdělení úkolů podle této dohody.)
 č. 773/2004
 Nařízení Komise ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES
 č. 139/2004
 Nařízení Rady ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování)
 (články 1–18, čl. 19 odst. 1 a 2, články 20–23)
 S ohledem na čl. 4 odst. 5 nařízení o spojování platí mezi Evropským společenstvím a Švýcarskem následující:
 1)
 S ohledem na spojení podle článku 3 nařízení (ES) č. 139/2004, které nedosahuje rozměrů Společenství ve smyslu článku 1 uvedeného nařízení a které může být přezkoumáno v rámci vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž nejméně tří členských států ES a Švýcarské konfederace, mohou osoby nebo podniky podle čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení před oznámením příslušným orgánům informovat Komisi ES prostřednictvím odůvodněného podání, že by spojení měla posoudit Komise.
 2)
 Komise ES neprodleně předá Švýcarské konfederaci všechna podání podle čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 139/2004 a předchozího odstavce.
 3)
 Vyjádří-li Švýcarská konfederace svůj nesouhlas se žádostí o postoupení případu, příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž si ponechá svou pravomoc a případ nebude postoupen podle tohoto odstavce.
 S ohledem na lhůty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení o spojování:
 1)
 Komise ES neprodleně předá příslušnému švýcarskému orgánu pro hospodářskou soutěž všechny příslušné dokumenty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2.
 2)
 Výpočet lhůt podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 139/2004 začíná pro Švýcarskou konfederaci ihned poté, co příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž obdrží příslušné dokumenty.
 č. 802/2004
 Nařízení Komise ze dne 7. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků
 (články 1–24)
 3. Bezpečnost letectví
 č. 3922/91
 Nařízení Rady ze dne 16. prosince 1991 o harmonizaci technických požadavků a správních postupů v oblasti civilního letectví (články 1–3, čl. 4 odst. 2, články 5–11 a 13) naposledy pozměněné:
 —
 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1899/2006 ze dne 12. prosince 2006,
 —
 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1900/2006 ze dne 20. prosince 2006,
 —
 nařízením Komise (ES) č. 8/2008 ze dne 11. prosince 2007.
 č. 94/56/ES
 Směrnice Rady ze dne 21. listopadu 1994, kterou se zavádějí základní zásady pro vyšetřování nehod a nahodilých událostí v civilním letectví
 (články 1–13)
 č. 2004/36
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 21. dubna 2004 o bezpečnosti letadel třetích zemí, která používají letiště Společenství (články 1–9 a 11–14)
 č. 768/2006
 Nařízení Komise ze dne 19. května 2006, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/36/ES, pokud jde o shromažďování a výměnu informací o bezpečnosti letadel, která používají letiště Společenství, a správu informačního systému
 č. 2003/42
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. června 2003 o hlášení událostí v civilním letectví
 (články 1–12)
 č. 1592/2002
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví (dále jen „nařízení“), ve znění:
 —
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1643/2003 ze dne 22. července 2003,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 1701/2003 ze dne 24. září 2003,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 334/2007 ze dne 28. března 2007,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 103/2007 ze dne 2. února 2007 o prodloužení přechodného období podle čl. 53 odst. 4.
 Agentura má i ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny ustanoveními nařízení.
 Komise má i ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny pro rozhodnutí přijatá v souladu s čl. 10 odst. 2, 4 a 6, čl. 16 odst. 4, čl. 29 odst. 3 písm. i), čl. 31 odst. 3, čl. 32 odst. 5 a čl. 53 odst. 4.
 Bez ohledu na horizontální úpravu stanovenou v první odrážce přílohy Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě se odkazy na „členské státy“ uvedené v článku 54 nařízení nebo v ustanoveních rozhodnutí 1999/468/ES zmíněných v daném ustanovení nevztahují na Švýcarsko.
 Žádné ustanovení tohoto nařízení nelze vykládat tak, že pověřuje Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví, aby jednala jménem Švýcarska v rámci mezinárodních dohod pro jiné účely než pro podporu při plnění povinností, které mu připadají na základě těchto dohod.
 Pro účely dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 Článek 9 se mění takto:
 i)
 v odstavci 1 se za slovo „Společenstvím“ vkládají slova „nebo Švýcarskem“,
 ii)
 v odst. 2 písm. a) se za slovo „Společenství“ vkládají slova „nebo Švýcarsko“,
 iii)
 v odstavci 2 se zrušují písmena b) a c),
 iv)
 doplňuje se nový odstavec, který zní:
 „3. Kdykoliv Společenství vede jednání se třetí zemí s cílem uzavřít dohodu umožňující členským státům nebo agentuře vydávat osvědčení na základě osvědčení vydaných leteckými úřady dané třetí země, usiluje o to, aby Švýcarsku byla nabídnuta podobná dohoda s dotčenou třetí zemí.
 Švýcarsko zase usiluje o uzavření dohod se třetími zeměmi odpovídajících těm, které uzavřelo Společenství.“
 b)
 V článku 20 se doplňuje nový odstavec, který zní:
 „4. Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství je výkonný ředitel agentury oprávněn na základě smlouvy zaměstnávat švýcarské státní příslušníky, kteří požívají plná občanská práva.“
 c)
 V článku 21 se doplňuje nový odstavec, který zní:
 „V souladu s dodatkem k příloze A použije Švýcarsko na agenturu Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství, který je uveden v příloze A této přílohy.“
 d)
 V článku 28 se doplňuje nový odstavec, který zní:
 „Švýcarsko se plně podílí na činnosti správní rady a má v jejím rámci stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, s výjimkou hlasovacího práva.“
 e)
 V článku 48 se doplňuje nový odstavec, který zní:
 „8. Švýcarsko se podílí na finančním příspěvku uvedeném v odst. 1 písm. a) podle následujícího vzorce:
 S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
 přičemž:
 S
 =
 část rozpočtu agentury, která není pokryta z poplatků a plateb uvedených v odst. 1 písm. b) a c),
 a
 =
 počet přidružených států,
 b
 =
 počet členských států EU,
 c
 =
 příspěvek Švýcarska do rozpočtu ICAO,
 C
 =
 celkový příspěvek členských států EU a přidružených států do rozpočtu ICAO.“
 f)
 V článku 50 se doplňuje nový odstavec, který zní:
 „Ustanovení vztahující se na finanční kontrolu prováděnou Společenstvím ve Švýcarsku, která se týká účastníků činností agentury, jsou uvedena v příloze B této přílohy.“
 g)
 Oblast působnosti přílohy II nařízení se rozšiřuje na následující letadla jako výrobky ve smyslu čl. 2 odst. 3 písm. a) bodu ii) nařízení Komise (ES) č. 1702/2003 ze dne 24. září 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (1):
 A/c - [HB IDJ] – type CL600-2B19
 A/c - [HB-IGM] – typ Gulfstream G-V-SP
 A/c - [HB-IIS, HB-IIY, HB-IMJ, HB-IVL, HB-IVZ, HB-JES] – typ Gulfstream G-V
 A/c - [HB-IBX, HB-IKR, HB-IMY, HB-ITF, HB-IWY] – typ Gulfstream G-IV
 A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF, HB-ZDO] – typ MD 900
 č. 736/2006
 Nařízení Komise ze dne 16. května 2006 o pracovních postupech Evropské agentury pro bezpečnost letectví pro provádění normalizačních inspekcí
 č. 1702/2003
 Nařízení ze dne 24. září 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací, ve znění:
 —
 nařízení Komise (ES) č. 381/2005 ze dne 7. března 2005,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 706/2006 ze dne 8. května 2006,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 335/2007 ze dne 28. března 2007,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 375/2007 ze dne 30. března 2007.
 Pro účely dohody je vhodné upravit ustanovení nařízení č. 1702/2003 takto:
 Článek 2 se mění takto:
 V odstavcích 3, 4, 6, 8, 10, 11, 13 a 14 se datum „28. září 2003“ nahrazuje zněním „den vstupu v platnost rozhodnutí Výboru Společenství-Švýcarsko pro leteckou dopravu, kterým se nařízení 1592/2002 zařazuje do přílohy uvedeného nařízení“.
 č. 2042/2003
 Nařízení Komise ze dne 20. listopadu 2003 o zachování letové způsobilosti letadel a leteckých výrobků, letadlových částí a zařízení a schvalování organizací a personálu zapojených do těchto úkolů, naposledy pozměněné:
 —
 nařízením Komise (ES) č. 707/2006 ze dne 8. května 2006,
 —
 nařízením Komise (ES) č. 376/2007 ze dne 30. března 2007.
 č. 104/2004
 Nařízení Komise ze dne 22. ledna 2004, kterým se stanoví pravidla organizace a složení odvolacího senátu Evropské agentury pro bezpečnost letectví
 č. 593/2007
 Nařízení Komise (ES) ze dne 31. května 2007 o poplatcích a platbách vybíraných Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví
 č. 2111/2005
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 14. prosince 2005 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, o informování cestujících v letecké dopravě o totožnosti provozujícího leteckého dopravce a o zrušení článku 9 směrnice 2004/36/ES
 č. 473/2006
 Nařízení Komise ze dne 22. března 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro seznam Společenství uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedený v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005.
 č. 474/2006
 Nařízení Komise ze dne 22. března 2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedeného v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005, naposledy pozměněné:
 —
 nařízením Komise (ES) č. 715/2008 ze dne 24. července 2008.
 Toto nařízení se použije po dobu své platnosti v EU.
 4. Ochrana letectví před protiprávními činy
 č. 2320/2002
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví společná pravidla v oblasti bezpečnosti civilního letectví (články 1–8 a 10–13), ve znění:
 —
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 849/2004 ze dne 29. dubna 2004.
 č. 622/2003
 Nařízení Komise ze dne 4. dubna 2003, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti, ve znění:
 —
 nařízení Komise (ES) č. 68/2004 ze dne 15. ledna 2004,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 781/2005 ze dne 24. května 2005,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 857/2005 ze dne 6. června 2005,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 65/2006 ze dne 13. ledna 2006,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 240/2006 ze dne 10. února 2006,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 831/2006 ze dne 2. června 2006,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 1448/2006 ze dne 29. září 2006,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 1546/2006 ze dne 4. října 2006,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 1862/2006 ze dne 15. prosince 2006,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 437/2007 ze dne 20. dubna 2007,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 358/2008 ze dne 22. dubna 2008.
 č. 1217/2003
 Nařízení Komise ze dne 4. července 2003, kterým se stanoví společné specifikace pro národní programy kontroly kvality bezpečnosti civilního letectví
 č. 1486/2003
 Nařízení Komise ze dne 22. srpna 2003, kterým se stanoví postupy provádění inspekcí Komise v oblasti bezpečnosti civilního letectví
 (články 1–13 a 15–18)
 č. 1138/2004
 Nařízení Komise ze dne 21. června 2004 o společné definici kritických částí vyhrazených bezpečnostních prostor na letištích
 5. Uspořádání letového provozu
 č. 549/2004
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení)
 Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s článkem 6, čl. 8 odst. 1 a články 10, 11 a 12.
 Bez ohledu na horizontální úpravu stanovenou v první odrážce přílohy Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě se odkazy na členské státy uvedené v článku 5 nařízení 549/2004 nebo v ustanoveních rozhodnutí 1999/468/ES zmíněných v daném ustanovení nevztahují na Švýcarsko.
 č. 550/2004
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb)
 Komise má vůči Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s článkem 16 v níže uvedeném znění.
 Pro účely dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 Článek 3 se mění takto:
 V odstavci 2 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“.
 b)
 Článek 7 se mění takto:
 V odstavcích 1 a 6 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“.
 c)
 Článek 8 se mění takto:
 V odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“.
 d)
 Článek 10 se mění takto:
 V odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“.
 e)
 V článku 16 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
 „3. Komise sdělí své rozhodnutí členským státům a vyrozumí o něm poskytovatele služeb, pokud je tím z právního hlediska dotčen.“
 č. 551/2004
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru)
 Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s článkem 2, čl. 3 odst. 5 a článkem 10.
 č. 552/2004
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě)
 Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s článkem 4, 7 a čl. 10 odst. 3.
 Pro účely dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 Článek 5 se mění takto:
 V odstavci 2 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“.
 b)
 Článek 7 se mění takto:
 V odstavci 4 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“.
 c)
 Příloha III se mění takto:
 V druhé a poslední odrážce oddílu 3 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“.
 č. 2096/2005
 Nařízení Komise ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb
 Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s článkem 9.
 č. 2150/2005
 Nařízení Komise ze dne 23. prosince 2005, kterým se stanoví společná pravidla pro pružné užívání vzdušného prostoru
 č. 1033/2006
 Nařízení Komise ze dne 4. července 2006, kterým se stanoví požadavky na postupy pro letové plány v předletové fázi pro jednotné evropské nebe
 č. 1032/2006
 Nařízení Komise ze dne 6. července 2006, kterým se stanoví požadavky na automatické systémy pro výměnu letových údajů pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu
 č. 2006/23
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 5. dubna 2006 o licenci řídícího letového provozu Společenství
 č. 730/2006
 Nařízení Komise ze dne 11. května 2006 o klasifikaci vzdušného prostoru a o přístupu letů podle pravidel pro let za viditelnosti nad letovou hladinu 195
 č. 219/2007
 Nařízení Rady ze dne 27. února 2007 o založení společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR)
 č. 633/2007
 Nařízení Komise ze dne 7. června 2007, kterým se stanoví požadavky použití protokolu pro přenos zpráv o letu pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi jednotkami řízení letového provozu
 6. Životní prostředí a hluk
 č. 2002/30
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 26. března 2002 o pravidlech a postupech pro zavedení provozních omezení ke snížení hluku na letištích Společenství (články 1–12, 14–18)
 (Na základě přílohy II kapitoly 8 (Dopravní politika) oddílu G (Letecká doprava) čísla 2 Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, se uplatní změny přílohy I.)
 č. 80/51
 Směrnice Rady ze dne 20. prosince 1979 o omezení emisí hluku civilních podzvukových proudových letadel (články 1–9), ve znění:
 —
 směrnice 83/206/EHS.
 č. 89/629
 Směrnice Rady ze dne 4. prosince 1989 o omezení emisí hluku civilních podzvukových proudových letadel
 (články 1–8)
 č. 92/14
 Směrnice Rady ze dne 2. března 1992 o omezení provozu letadel uvedených v části II kapitoly 2 svazku 1 přílohy 16 k Úmluvě o mezinárodním civilním letectví, druhé vydání (1988)
 (články 1–11)
 7. Ochrana spotřebitele
 č. 90/314
 Směrnice Rady ze dne 13. června 1990 o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy
 (články 1–10)
 č. 93/13
 Směrnice Rady ze dne 5. dubna 1993 o nepřiměřených podmínkách ve spotřebitelských smlouvách
 (články 1–11)
 č. 2299/89
 Nařízení Rady ze dne 24. července 1989 o kodexu chování pro používání počítačových rezervačních systémů (články 1–22), ve znění:
 —
 nařízení Rady č. 3089/93,
 —
 nařízení Rady č. 323/1999 ze dne 8. února 1999.
 č. 261/2004
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. února 2004, kterým se stanoví společná pravidla náhrad a pomoci cestujícím v letecké dopravě v případě odepření nástupu na palubu, zrušení nebo významného zpoždění letů a kterým se zrušuje nařízení č. 295/91
 (články 1–18)
 8. Různé
 č. 2003/96
 Směrnice Rady ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny
 (čl. 14 odst. 1 písm. b) a čl. 14 odst. 2)
 9. Přílohy
 A:
 Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství
 B:
 Ustanovení o finanční kontrole prováděné Společenstvím, která se týká švýcarských účastníků činností Evropské agentury pro bezpečnost letectví
 (1) Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 6.
 PŘÍLOHA A
 PROTOKOL O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,
 BEROUCE V ÚVAHU, že podle článku 28 Smlouvy o vytvoření jednotné Rady a jednotné Komise Evropských společenství požívají Evropská společenství a Evropská investiční banka na území členských států výsad a imunit nezbytných k plnění svého poslání,
 SE DOHODLY na těchto ustanoveních, která se připojují k této smlouvě.
 KAPITOLA I
 MOVITÝ A NEMOVITÝ MAJETEK, POHLEDÁVKY A OPERACE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 Článek 1
 Prostory a budovy Společenství jsou nedotknutelné. Jsou vyloučeny z domovních prohlídek, rekvizic, zabavení či vyvlastnění.
 Majetek a pohledávky Společenství se nemohou stát předmětem jakéhokoli výkonu správního nebo soudního rozhodnutí bez zmocnění Soudního dvora.
 Článek 2
 Archivy Společenství jsou nedotknutelné.
 Článek 3
 Společenství, jejich pohledávky, příjmy a ostatní majetek jsou osvobozeny od veškerých přímých daní.
 Vlády členských států přijímají, kdykoli je to možné, vhodná opatření umožňující prominutí nebo navrácení nepřímých daní a poplatků z prodeje, které tvoří součást ceny věcí movitých nebo nemovitostí, jestliže Společenství uskuteční pro své úřední potřeby větší nákupy, jejichž cena zahrnuje daně a poplatky tohoto druhu. Prováděním těchto opatření nesmí být narušena hospodářská soutěž v rámci Společenství.
 Osvobození se nevztahuje na daně, dávky a poplatky představující pouze odměnu za veřejně prospěšné služby.
 Článek 4
 Společenství jsou osvobozena od veškerých cel, zákazů a omezení při dovozu a vývozu, pokud jde o předměty určené pro jejich úřední potřebu; takto dovezené předměty nebudou zcizeny úplatně ani bezúplatně na území země, na něž budou dovezeny, jinak než za podmínek schválených vládou příslušné země.
 Společenství jsou rovněž osvobozena od veškerých cel a od zákazu a omezení při dovozu a vývozu svých publikací.
 Článek 5
 Evropské společenství uhlí a oceli může mít v držení jakoukoli měnu a vést účty v jakékoli měně.
 KAPITOLA II
 KOMUNIKACE A PRŮKAZY
 Článek 6
 Orgány Společenství požívají pro svou úřední komunikaci a předávání veškerých dokumentů na území všech členských států stejného zacházení, jaké daný stát přiznává diplomatickým zastoupením.
 Úřední korespondence a jiná úřední komunikace orgánů Společenství nepodléhá cenzuře.
 Článek 7
 1. Předsedové orgánů Společenství mohou vydávat členům a zaměstnancům orgánů Společenství průkazy, jejichž formu stanoví Rada a jež orgány členských států uznávají za platné cestovní doklady. Tyto průkazy jsou vydávány úředníkům a jiným zaměstnancům za podmínek stanovených služebním řádem úředníků Společenství a pracovním řádem ostatních zaměstnanců Společenství.
 Komise může uzavřít dohody umožňující uznávat tyto průkazy za platné cestovní doklady na území třetích zemí.
 2. Na členy a zaměstnance orgánů, kteří jsou ke dni vstupu této smlouvy v platnost držiteli průkazů podle článku 6 Protokolu o výsadách a imunitách Evropského společenství uhlí a oceli, se i nadále uplatňují ustanovení zmíněného článku, a to až do uplatnění odstavce 1.
 KAPITOLA III
 ČLENOVÉ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
 Článek 8
 Volný pohyb členů Evropského parlamentu, kteří jedou na místo zasedání Evropského parlamentu nebo se z něj vracejí, nepodléhá žádným omezením správní či jiné povahy.
 Členům Evropského parlamentu při celním odbavení a při devizové kontrole:
 a)
 přiznává jejich vlastní vláda stejné výhody, jaké přiznává vyšším úředníkům pohybujícím se v zahraničí při plnění dočasného úředního poslání;
 b)
 přiznávají vlády ostatních členských států stejné výhody, jaké přiznávají zástupcům zahraničních vlád při plnění dočasného úředního poslání.
 Článek 9
 Členové Evropského parlamentu nemohou být vyšetřováni, zadrženi nebo stíháni pro své názory či hlasování během výkonu své funkce.
 Článek 10
 V průběhu zasedání Evropského parlamentu jeho členové:
 a)
 na území vlastního státu požívají imunit přiznávaných členům parlamentu vlastního státu;
 b)
 na území všech ostatních členských států nemohou být zadrženi ani soudně stíháni.
 Jsou chráněni imunitou rovněž během cesty na místo zasedání Evropského parlamentu a při návratu z něj.
 Imunity se nelze dovolávat v případě přistižení při činu; Evropský parlament je oprávněn svého člena imunity zbavit.
 KAPITOLA IV
 ZÁSTUPCI ČLENSKÝCH STÁTŮ ÚČASTNÍCÍ SE ČINNOSTI ORGÁNŮ EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 Článek 11
 Zástupci členských států, kteří se účastní činnosti orgánů Společenství, jejich poradci a techničtí experti požívají po dobu výkonu své činnosti a během cest na místo zasedání nebo při návratu z něj obvyklých výsad, imunit a výhod.
 Tento článek se vztahuje rovněž na členy poradních orgánů Společenství.
 KAPITOLA V
 ÚŘEDNÍCI A JINÍ ZAMĚSTNANCI EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 Článek 12
 Na území všech členských států úředníci a jiní zaměstnanci Společenství bez ohledu na svou státní příslušnost:
 a)
 jsou vyňati z pravomoci soudů pro úkony spojené s výkonem jejich funkce, včetně ústních a písemných projevů, s výhradou použití ustanovení smluv jednak o pravidlech určujících odpovědnost úředníků a jiných zaměstnanců vůči Společenství a jednak o příslušnosti Soudního dvora rozhodovat spory mezi Společenstvími a jejich úředníky a jinými zaměstnanci. Této imunity požívají i po ukončení své funkce;
 b)
 nepodléhají oni ani jejich manželé či manželky a jimi vyživovaní rodinní příslušníci předpisům omezujícím přistěhovalectví a určujícím náležitosti přihlašování cizinců;
 c)
 požívají v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací;
 d)
 požívají práva bezcelně dovážet bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby v souvislosti s prvním nástupem do funkce v dané zemi a práva bezcelně zpětně vyvézt bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby při ukončení výkonu funkce v dané zemi, v obou případech s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno;
 e)
 požívají práva bezcelně dovézt automobil pro svou osobní potřebu, který získali v zemi svého posledního pobytu nebo v zemi, jejímiž jsou státními příslušníky, za podmínek daného vnitřního trhu, a bezcelně zpětně vyvézt automobil, s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou dané země.
 Článek 13
 Platy, mzdy a služební požitky, které poskytují Společenství svým úředníkům a jiným zaměstnancům, podléhají dani ve prospěch Společenství, jejíž podmínky a způsob vybírání stanoví Rada na návrh Komise.
 Úředníci a jiní zaměstnanci jsou osvobozeni od vnitrostátních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytují Společenství.
 Článek 14
 S úředníky a jinými zaměstnanci Společenství, kteří si výlučně z důvodů výkonu svých funkcí ve službách Společenství zřizují bydliště na území členského státu jiného, než jehož jsou daňovými rezidenty, je pro účely vybírání daní z příjmu, z majetku a dědické daně a dodržování smluv o zamezení dvojího zdanění, uzavřených mezi členskými zeměmi Společenství, zacházeno jak ve státě, v němž pobývají, tak ve státě, jehož jsou daňovými rezidenty, tak, jako by si zachovali své původní bydliště v posledně jmenovaném státě, je-li tento stát členem Společenství. Toto ustanovení se vztahuje rovněž na manžela nebo manželku, pokud nevykonává vlastní profesionální činnost, a na děti vyživované osobami uvedenými v tomto článku a v jejich péči.
 Movitý majetek ve vlastnictví osob uvedených v předchozím pododstavci, který se nachází na území státu pobytu, je osvobozen od dědické daně v tomto státě; pro stanovení této daně je tento majetek posuzován, jako by se nacházel ve státě, jehož jsou tyto osoby daňovými rezidenty, s výhradou práv třetích zemí a případného použití ustanovení mezinárodních smluv o zamezení dvojího zdanění.
 Při použití ustanovení tohoto článku se nepřihlíží k bydlišti získanému výlučně k výkonu funkcí ve službách jiných mezinárodních organizací.
 Článek 15
 Rada na návrh Komise jednomyslně rozhodne o stanovení systému sociálních dávek příslušejících úředníkům a jiným zaměstnancům Společenství.
 Článek 16
 Rada na návrh Komise a po konzultaci s ostatními zúčastněnými orgány určí kategorie úředníků a jiných zaměstnanců Společenství, na které se použijí všechna nebo některá ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14.
 Jména, funkce a adresy úředníků a jiných zaměstnanců zařazených do jednotlivých kategorií jsou pravidelně sdělovány vládám členských států.
 KAPITOLA VI
 VÝSADY A IMUNITY ZASTOUPENÍ TŘETÍCH ZEMÍ POVĚŘENÝCH U EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 Článek 17
 Členský stát, na jehož území se nachází sídlo Společenství, přiznává zastoupením třetích zemí pověřeným u Společenství obvyklé diplomatické imunity a výsady.
 KAPITOLA VII
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 Článek 18
 Výsady, imunity a výhody jsou přiznávány úředníkům a jiným zaměstnancům Společenství výhradně v zájmu Společenství.
 Každý orgán Společenství je povinen zbavit úředníka nebo jiného zaměstnance imunity ve všech případech, kdy podle jeho názoru zrušení této imunity není v rozporu se zájmy Společenství.
 Článek 19
 Při uplatňování tohoto protokolu jednají orgány Společenství ve vzájemné shodě s odpovědnými úřady příslušných členských států.
 Článek 20
 Články 12 až 15 a článek 18 se vztahují na členy Komise.
 Článek 21
 Články 12 až 15 a článek 18 se vztahují na soudce, generální advokáty, tajemníka a pomocné zpravodaje při Soudním dvoru, aniž je dotčen článek 3 protokolu o statutu Soudního dvora týkající se vynětí soudců a generálních advokátů z pravomoci soudů.
 Článek 22
 Tento protokol se vztahuje rovněž na Evropskou investiční banku, na členy jejích orgánů, její zaměstnance a zástupce členských států, kteří se účastní její činnosti; ustanovení protokolu o statutu této banky tím nejsou dotčena.
 Evropská investiční banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a obdobných poplatků v souvislosti se zvýšením svého základního kapitálu a od různých formalit, které jsou s tím spojeny ve státě, v němž má sídlo. Jeho rozpuštění nebo jeho likvidace nepodléhají žádnému poplatku. Kromě toho činnost banky a jejích orgánů vykonávaná na základě statutu nepodléhá dani z obratu.
 Článek 23
 Tento protokol se rovněž vztahuje na Evropskou centrální banku, na členy jejích orgánů a na její zaměstnance, aniž jsou dotčena ustanovení Protokolu o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.
 Evropská investiční banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a obdobných poplatků v souvislosti se zvýšením svého základního kapitálu a od různých formalit, které jsou s tím spojeny ve státě, v němž má sídlo. Činnost ECB a jejích orgánů vykonávaná v souladu se statutem Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky nepodléhá dani z obratu.
 Výše uvedená ustanovení se vztahují rovněž na Evropský měnový institut. Jeho rozpuštění nebo jeho likvidace nepodléhají žádnému poplatku.
 NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k tomuto Protokolu své podpisy.
 V Bruselu dne osmého dubna tisíc devět set šedesát pět.
 Dodatek k PŘÍLOZE A
 POSTUPY PRO POUŽITÍ PROTOKOLU O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ VE ŠVÝCARSKU
 1. Rozšíření používání na Švýcarsko
 Každý odkaz na členské státy, který se objeví v Protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství (dále jen „protokol“), se rovněž chápe jako odkaz na Švýcarsko, pokud následující ustanovení nestanoví jinak.
 2. Osvobození agentury od nepřímých daní (včetně DPH)
 Zboží a služby vyvážené ze Švýcarska nepodléhají švýcarské dani z přidané hodnoty (DPH). Pokud se jedná o zboží a služby dodané agentuře ve Švýcarsku pro její úřední potřebu, uplatní se osvobození od DPH v souladu s čl. 3 druhým pododstavcem protokolu, a to vrácením daně. Osvobození od DPH lze uplatnit, pokud skutečná nákupní cena zboží a poskytnutých služeb, která je uvedena na faktuře nebo na rovnocenném dokladu, je nejméně 100 švýcarských franků (včetně daně).
 Vrácení DPH lze uplatňovat na základě předložení příslušných švýcarských formulářů federálnímu daňovému úřadu, hlavnímu oddělení pro DPH. Žádosti jsou v zásadě vyřízeny do tří měsíců od data, kdy byla žádost o vrácení daně podána s příslušnými doklady.
 3. Postupy pro použití týkající se zaměstnanců agentury
 Pokud se jedná o čl. 13 druhý pododstavec protokolu, Švýcarsko osvobozuje na základě zásad svého vnitrostátního práva úředníky a ostatní zaměstnance agentury podle článku 2 nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 (1) od federálních, kantonálních a obecních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje Společenství a které podléhají jeho vnitřní dani.
 Pro účely článku 14 protokolu se Švýcarsko nepovažuje za členský stát podle výše uvedeného bodu 1.
 Úředníci a ostatní zaměstnanci agentury, jakož i jejich rodinní příslušníci, na které se vztahuje systém sociálního pojištění pro úředníky a ostatní zaměstnance Společenství, nejsou povinni účastnit se švýcarského systému sociálního pojištění.
 Soudní dvůr Evropských společenství má výhradní pravomoc ve všech otázkách týkajících se vztahů mezi agenturou nebo Komisí a jejími zaměstnanci, pokud jde o používání nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (2) a ostatních právních předpisů Společenství o pracovních podmínkách.
 (1) Nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 ze dne 25. března 1969, kterým se stanoví kategorie úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na které se vztahují ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14 Protokolu o výsadách a imunitách Společenství (Úř. věst. L 74, 27.3.1969, s. 1).
 (2) Nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ze dne 29. února 1968, kterým se stanoví služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto Společenství a kterým se stanoví zvláštní opatření dočasně použitelná na úředníky Komise (pracovní řád ostatních zaměstnanců) (Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1).
 PŘÍLOHA B
 FINANČNÍ KONTROLA ŠVÝCARSKÝCH ÚČASTNÍKŮ ČINNOSTÍ EVROPSKÉ AGENTURY PRO BEZPEČNOST LETECTVÍ
 Článek 1
 Přímá komunikace
 Agentura a Komise komunikují přímo se všemi osobami nebo subjekty usazenými ve Švýcarsku, které se účastní činností agentury, a to jako smluvní strany, účastníci programů agentury, příjemci plateb z rozpočtu agentury nebo Společenství, nebo jako subdodavatelé. Tyto osoby mohou Komisi a agentuře přímo poskytnout veškeré příslušné informace a dokumentaci, jež jsou povinny sdělovat na základě nástrojů, na které odkazuje toto rozhodnutí, a uzavřených smluv nebo dohod a rozhodnutí přijatých v rámci těchto aktů.
 Článek 2
 Kontroly
 1. V souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a finančním nařízením přijatým správní radou agentury dne 26. března 2003, s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 23. prosince 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), jakož i s ostatními nařízeními, na která odkazuje toto rozhodnutí, mohou uzavřené smlouvy nebo úmluvy a rozhodnutí přijatá s příjemci usazenými ve Švýcarsku stanovit, že úředníci agentury a Komise nebo jiné osoby pověřené agenturou a Komisí mohou u příjemců a jejich subdodavatelů kdykoli provádět vědecké, finanční, technologické nebo jiné audity.
 2. Úředníci agentury a Komise, jakož i ostatní osoby pověřené agenturou a Komisí, mají přiměřený přístup do míst, k pracím a dokumentům, jakož i k ostatním informacím – včetně jejich elektronické podoby – potřebným pro výkon takových auditů. Toto přístupové právo je jasně stanoveno ve smlouvách nebo dohodách uzavřených s cílem provádět nástroje, na které odkazuje toto rozhodnutí.
 3. Účetní dvůr Evropských společenství má stejná práva jako Komise.
 4. Audity lze provádět pět let po ukončení platnosti tohoto rozhodnutí nebo podle podmínek uzavřených smluv nebo dohod a přijatých rozhodnutí.
 5. Švýcarský federální finanční kontrolní úřad je předem informován o auditech prováděných na švýcarském území. Tato informace není zákonnou podmínkou pro provedení těchto auditů.
 Článek 3
 Kontroly na místě
 1. V rámci této dohody je Komise (OLAF) oprávněna provádět na švýcarském území kontroly a inspekce na místě, a to v souladu s podmínkami a ustanoveními nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (3).
 2. Kontroly a inspekce na místě připravuje a řídí Komise v úzké spolupráci se švýcarským federálním finančním kontrolním úřadem nebo jinými příslušnými švýcarskými orgány jmenovanými švýcarským federálním finančním kontrolním úřadem, které jsou včas informovány o předmětu, cíli a právním základu kontrol a inspekcí, aby mohly poskytnout veškerou nezbytnou podporu. Za tímto účelem se úředníci příslušných švýcarských orgánů mohou účastnit kontrol a ověřování na místě.
 3. Pokud si to příslušné švýcarské orgány přejí, provádějí kontroly a inspekce na místě společně s Komisí.
 4. Pokud se účastníci programu brání kontrole nebo inspekci na místě, poskytnou švýcarské orgány kontrolorům Komise v souladu s vnitrostátními předpisy nezbytnou podporu, která umožní provedení kontroly nebo inspekce na místě.
 5. Komise neprodleně uvědomí švýcarský federální finanční kontrolní úřad o všech skutečnostech nebo podezřeních týkajících se nesrovnalostí, které objevila v průběhu kontroly nebo inspekce na místě. Komise je v každém případě povinna informovat výše uvedený orgán o výsledku těchto kontrol a ověřování.
 Článek 4
 Informace a konzultace
 1. Pro účely řádného provádění této přílohy si příslušné švýcarské orgány a orgány Společenství pravidelně vyměňují informace a na žádost jedné ze stran provádějí konzultace.
 2. Příslušné švýcarské orgány neprodleně informují agenturu a Komisi o všech skutečnostech či podezřeních, které objevily a které se týkají nesrovnalostí v oblasti uzavírání a provádění smluv nebo dohod uzavřených za použití nástrojů, na které odkazuje toto rozhodnutí.
 Článek 5
 Důvěrnost
 Informace sdělené nebo získané v jakékoli formě na základě této přílohy jsou chráněny úředním tajemstvím a požívají ochrany, která přísluší podobnému druhu informací na základě švýcarského práva a příslušných předpisů použitelných pro orgány Společenství. Tyto informace nelze sdělovat jiným osobám kromě těch, od kterých se vzhledem k jejich funkci v orgánech Společenství, členských státech nebo Švýcarsku vyžaduje, aby je znaly, a nelze je využívat k jiným účelům než k zajištění účinné ochrany finančních zájmů smluvních stran.
 Článek 6
 Správní opatření a sankce
 Aniž je dotčeno použití švýcarského trestního práva, agentura nebo Komise může uložit správní opatření a sankce v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 a nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (4).
 Článek 7
 Náhrada a vykonatelnost
 Rozhodnutí agentury či Komise přijatá v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, která ukládají peněžitý závazek jiným osobám než státům, jsou vykonatelná ve Švýcarsku.
 Příkaz k výkonu vydá bez jakékoliv další kontroly, s výjimkou ověření pravosti aktu, orgán určený švýcarskou vládou, který o tom uvědomí agenturu či Komisi. Výkon rozhodnutí se provede v souladu se švýcarským procesním řádem. Zákonnost rozhodnutí o vykonatelnosti podléhá kontrole Soudního dvora Evropských společenství.
 Pro vykonatelnost rozsudků Soudního dvora Evropských společenství vynesených na základě rozhodčí doložky platí stejné podmínky.
 (1) Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
 (2) Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.
 (3) Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
 (4) Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.


text:
 |
 22011A0611(01)
 Ftehim ta’ kooperazzjoni bejn il-Komunità Ewropea għall-Enerġija Atomika rappreżentata mill-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej u l-Gvern tar-Repubblika tal-Korea fil-qasam tar-riċerka dwar l-enerġija mill-fużjoni
 Official Journal L 154 , 11/06/2011 P. 2 - 8
 TRADUZZJONIFtehim ta’ kooperazzjonibejn il-Komunità Ewropea għall-Enerġija Atomika rappreżentata mill-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej u l-Gvern tar-Repubblika tal-Korea fil-qasam tar-riċerka dwar l-enerġija mill-fużjoniIl-Komunità Ewropea għall-Enerġija Atomika (Euratom), rappreżentata mill-Kummissjoni taL-Komunitajiet Ewropej, u l-Gvern tar-Repubblika tal-Korea (minn hawn ’il quddiem imsemmija kollettivament "il-Partijiet");BILLI fil-Ftehim ta’ Qafas għall-Kummerċ u l-Kooperazzjoni bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Membri fuq naħa waħda, u l-Gvern tar-Repubblika tal-Korea fuq in-naħa l-oħra, fit- 28 ta’ Ottubru 1996, il-Partijiet impenjaw ruħhom li jippromwovu l-kooperazzjoni fil-qasam tal-enerġija u l-ħarsien tal-ambjent, u, partikolarment, biex jiżviluppaw forom ġodda u rinnovabbli ta’ enerġija; kif ukollXEWQANA li jkomplu jippromwovu l-iżvilupp tal-enerġija mill-fużjoni bħala għajn ta’ enerġija li potenzjalment ma tagħmilx ħsara lill-ambjent, hija kompetittiva ekonomikament, u li prattikament ma għandhiex tmiem;FTIEHMU KIF ĠEJ:Artikolu IGħanL-għan ta’ dan il-Ftehim hu li tissaħħaħ il-kooperazzjoni bejn il-Partijiet fl-oqsma koperti mill-programmi ta’ fużjoni rispettivi tagħhom, fuq il-bażi ta’ benefiċċji reċiproki u reċiproċità globali sabiex jiġi żviluppat għarfien xjentifiku u ħila teknoloġika fl-isfond ta’ sistema ta’ enerġija mill-fużjoni.Artikolu IIL-Oqsma ta’ KooperazzjoniL-oqsma ta’ kooperazzjoni taħt dan il-Ftehim jistgħu jinkludu dawn li ġejjin:(a) tokamaks, inklużi l-proġetti kbar tal-ġenerazzjoni preżenti u attivitajiet marbuta ma’ dawk tal-ġenerazzjoni li jmiss;(b) alternattivi għat-tokamaks;(c) teknoloġija ta’ enerġija mill-fużjoni manjetika;(d) teorija tal-plażma u fiżika applikata tal-plażma;(e) politiki u pjanijiet tal-programm; kif ukoll(f) oqsma oħrajn kif maqbul b’mod reċiproku bil-miktub mill-Partijiet safejn ikunu koperti mill-programmi rispettivi tagħhom.Artikolu IIIForom tal-kooperazzjoni1. Il-forom tal-kooperazzjoni taħt dan il-Ftehim jistgħu jinkludu, iżda mhux esklussivament, dawn li ġejjin:(a) skambju u għoti ta’ informazzjoni u data dwar attivitajiet xjentifiċi u tekniċi, żviluppi, prattiki u riżultati, u dwar politiki u pjanijiet tal-programm, inkluż l-iskambju ta’ informazzjoni mhux mikxufa skont it-termini u l-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli VI u VII;(b) skambju ta’ xjentisti, inġiniera u speċjalisti oħra għal perjodi maqbula ta’ żmien sabiex jieħdu sehem f’esperimenti, analiżijiet, disinn u attivitajiet oħra ta’ riċerka u żvilupp skont l-Artikolu VIII;(c) organizzazzjoni ta’ seminars u laqgħat oħrajn għad-diskussjoni u l-iskambju ta’ informazzjoni dwar temi maqbula fl-oqsma elenkati fl-Artikolu II, u għall-identifikazzjoni ta’ attivitajiet kooperattivi li jistgħu jsiru skont l-Artikolu V;(d) skambju u għoti ta’ kampjuni, materjali, tagħmir (strumenti u komponenti) għal esperimenti, ittestjar u evalwazzjoni skont l-Artikoli IX u X;(e) eżekuzzjoni ta’ studji, proġetti jew esperimenti konġunti inkluż id-disinn, il-kostruzzjoni u l-operat konġunt tagħhom;(f) l-istabbiliment ta’ links ta’ data bħal, iżda mhux esklussivament, għodod remoti għall-analiżi tad-data; kif ukoll(g) forom oħra speċifiċi ta’ kooperazzjoni kif maqbul b’mod reċiproku mill-Partijiet bil-miktub.2. Il-Partijiet għandhom jikkoordinaw l-attivitajiet, kif ikun xieraq, skont dan il-Ftehim, ma’ attivitajiet internazzjonali oħra ta’ riċerka u żvilupp tal-fużjoni, sabiex titnaqqas kemm jista’ jkun id-duplikazzjoni tal-isforzi.F’dan il-Ftehim xejn m’hu ser jitħalla jippreġudika ftehimiet eżistenti jew tal-ġejjieni għall-kooperazzjoni bejn il-Partijiet.Artikolu IVIl-Kumitat ta’ Koordinazzjoni u s-Segretarji Eżekuttivi1. Il-Partijiet għandhom jistabbilixxu Kumitat ta’ Koordinazzjoni biex jikkoordina u jissorvelja l-implimentazzjoni tal-attivitajiet taħt dan il-Ftehim. Kull Parti għandha taħtar għadd ugwali ta’ membri għall-Kumitat ta’ Koordinazzjoni u tinnomina wieħed mill-membri maħtura tagħha bħala l-Kap tad-Delegazzjoni tagħha. Il-Kumitat ta’ Koordinazzjoni għandu jiltaqa’ kull sena, darba fir-Repubblika tal-Korea u darba fl-Unjoni Ewropea, jew fi żminijiet u postijiet li jaqblu dwarhom huma. Il-Kap tad-Delegazzjoni tal-Parti li qed tilqa’ l-Kumitat għandu jippresjedi l-laqgħa.2. Il-Kumitat ta’ Koordinazzjoni għandu jirrevedi l-progress u l-pjanijiet tal-attivitajiet taħt dan il-Ftehim, u jipproponi, jikkoordina u japprova attivitajiet futuri ta’ kooperazzjoni li jaqgħu fl-ambitu ta’ dan il-Ftehim fir-rigward tal-mertu tekniku u l-livell ta’ sforz tagħhom biex jiżgura l-benefiċċju reċiproku u r-reċiproċità globali fi ħdan il-Ftehim.3. Id-deċiżjonijiet kollha tal-Kumitat ta’ Koordinazzjoni għandhom jittieħdu b’konsensus.4. Għal perjodi bejn il-laqgħat tal-Kumitat ta’ Koordinazzjoni, kull Parti għandha taħtar Segretarju Eżekuttiv sabiex jaġixxi f’isimha f’kull ma għandu x’jaqsam ma’ kooperazzjoni taħt dan il-Ftehim. Is-Segretarji Eżekuttivi għandhom ikunu responsabbli għall-amministrazzjoni ta’ kuljum ta’ din il-koperazzjoni.Artikolu VImplimentazzjoni1. Kull Parti għandha tiddeżinja l-entitajiet xierqa għall-implimentazzjoni tal-attivitajiet taħt dan il-Ftehim.2. Meta l-Kumitat ta’ Koordinazzjoni japprova attività ta’ kooperazzjoni, għandu japprova, kull fejn ikun xieraq, Pjan tal-Proġett taħt dan il-Ftehim u soġġett għat-termini tiegħu.3. Kull Pjan tal-Proġett għandu jelenka l-entitajiet iddeżinjati sabiex jimplimentaw il-proġett, u jinkludi dispożizzjonijiet dettaljati għall-implimentazzjoni tal-attività ta’ kooperazzjoni, inkluz, iżda mhux esklussivament, l-ambitu tekniku u l-ġestjoni, ir-responsabbiltajiet ta’ dekontaminazzjoni applikabbli, l-iskambju ta’ informazzjoni mhux mikxufa, l-iskambju ta’ tagħmir, it-trattament ta’ proprjetà intellettwali, l-ispejjeż totali, il-qsim tal-ispejjeż u l-iskeda, skont kif ikun xieraq.Artikolu VIId-Disponibbiltà u t-Tixrid ta’ Informazzjoni1. Soġġetta għal-liġijiet u r-regolamenti applikabbli tagħha u għad-dispożizzjonijiet ta’ dan il-Ftehim, kull Parti u dawk iddeżinjati minnha għandhom jimpenjaw ruħhom biex jagħmlu disponibbli faċilment lill-Parti l-oħra u lil dawk iddeżinjati minnha kwalunkwe informazzjoni li tkun rekwiżita għat-twettiq tal-attivitajiet ta’ kollaborazzjoni taħt dan il-Ftehim.2. Il-Partijiet u dawk iddeżinjati minnhom għandhom jappoġġaw l-iktar tixrid wiesa’ possibbli ta’ informazzjoni li jkollhom id-dritt li jikxfu, u li jew ġiet żviluppata b’mod konġunt jew tkun maħsuba li tiġi pprovduta jew skambjata skont dan il-Ftehim, soġġett għall-ħtieġa li tiġi protetta informazzjoni mhux mikxufa u l-ħtieġa li tiġi protetta proprjetà intellettwali maħluqa jew mogħtija taħt dan il-Ftehim.3. Informazzjoni mibgħuta minn Parti waħda lil Parti oħra skont dan il-Ftehim, sa fejn taf u temmen il-Parti li qed tibgħatha, għandha tkun preċiża, iżda l-Parti li tibgħatha ma tagħtix garanzija tal-adegwatezza tal-informazzjoni mibgħuta għal kwalunkwe użu jew applikazzjoni partikolari mill-Parti li tirċeviha jew minn kwalunkwe parti terza. Informazzjoni żviluppata b’mod konġunt mill-Partijiet, sa fejn jafu u jemmnu ż-żewġ Partijiet, għandha tkun preċiża. L-ebda Parti ma toffri garanzija tal-preċiżjoni tal-informazzjoni żviluppata b’mod konġunt jew tal-adegwatezza tagħha għal kwalunkwe skop, użu jew applikazzjoni miż-żewġ Partijiet jew minn kwalunkwe parti terza.Artikolu VIIIl-Proprjetà intellettwaliIl-protezzjoni u l-allokazzjoni tal-proprjetà intellettwali maħluqa jew mogħtija matul attivitajiet ta’ kooperazzjoni skont dan il-Ftehim għandhom ikun rregolati mid-dispożizzjonijiet fl-Anness A li għandu jifforma parti integrali minn dan il-Ftehim u għandu japplika għall-attivitajiet kollha mwettqa skont dan il-Ftehim.Artikolu VIIISkambji ta’ StaffId-dispożizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw fir-rigward ta’ skambji ta’ staff bejn il-Partijiet jew dawk iddeżinjati minnhom skont dan il-Ftehim:(a) kull Parti għandha tiżgura l-għażla ta’ staff ikkwalifikat bil-ħiliet u l-kompetenza meħtieġa biex iwettaq l-attivitajiet ippjanati skont dan il-Ftehim. Kull skambju ta’ staff bħal dan għandu jiġi maqbul bil-quddiem permezz ta’ skambju ta’ ittri bejn il-Partijiet, li jagħmlu referenza għal dan il-Ftehim u d-dispożizzjonijiet pertinenti tiegħu fir-rigward tal-proprjetà intellettwali kif ukoll tal-attività kooperattiva kkonċernata;(b) kull Parti għandha tkun responsabbli għall-pagi, l-assigurazzjoni u l-benefiċċji mogħtija lill-istaff fuq skambju;(c) il-Parti li tibgħatu għandha tħallas għall-ispejjeż tal-ivvjaġġar u l-għajxien tal-istaff tagħha fuq skambju fl-istabbiliment ospitanti, sakemm mhux maqbul mod ieħor;(d) il-Parti li tilqgħu għandha tieħu ħsieb tipprovdi akkomodazzjoni xierqa għall-istaff tal-Parti l-oħra li jkun fuq skambju (u l-familji tagħhom li joqogħdu magħhom) fuq bażi reċiproka maqbula reċiprokament;(e) il-Parti li tilqgħu għandha tipprovdi l-għajnuna kollha meħtieġa taħt il-liġijiet u r-regolamenti rilevanti tagħha lill-istaff fuq skambju tal-Parti l-oħra fir-rigward tal-formalitajiet amministrattivi (eż. ħtiġijiet ta’ viża);(f) kull Parti għandha tiżgura li l-istaff fuq skambju jobdi r-regoli ġenerali rigward ir-regolamenti dwar ix-xogħol u s-sikurezza fis-seħħ fl-istabbiliment ospitanti;(g) kull Parti tista’, bi ħlas minn butha, tosserva attivitajiet speċifiċi ta’ test u ħidma analitika tal-Parti l-oħra fl-oqsma ta’ kooperazzjoni ddefiniti fl-Artikolu II. Din l-osservazzjoni tista’ ssir permezz ta’ żjarat minn staff, soġġetta għall-qbil minn qabel tal-Parti li tilqa’ f’kull okkażjoni.Artikolu IXSkambji ta’ Tagħmir, Kampjuni, eċċ.Fil-każ li jkunu se jiġu skambjati, mislufa jew mogħtija tagħmir, strumenti, kampjuni, materjali jew spare parts meħtieġa (minn hawn ‘il quddiem, ‘it-tagħmir, eċċ.) minn Parti waħda jew dawk iddeżinjati minnha lill-oħra jew lil dawk iddeżinjati minnha, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet li ġejjin li jkopru t-trasport bil-baħar u l-użu tat-tagħmir, eċċ.:(a) Il-Parti li tibgħathom għandha tagħti kemm jista’ jkun malajr lista dettaljata tat-tagħmir, eċċ, li għandu jingħata, bl-ispeċifikazzjonijiet rilevanti u d-dokumentazzjoni teknika u informazzjonali;(b) it-tagħmir, eċċ. ipprovdut mill-Parti li tibagħtu għandu jibqa’ l-proprjetà tagħha u għandu jintbagħat lura lill-Parti li tibagħtu f’data li għandha tiġi ddeterminata mill-Kumitat ta’ Koordinazzjoni sakemm ma jkunx miftiehem mod ieħor fil-Pjan tal-Proġett imsemmi fl-Artikolu V;(c) it-tagħmir, eċċ, għandu jitħaddem biss fl-istabbiliment ospitanti permezz tal-qbil reċiproku bejn il-Partijiet; kif ukoll(d) il-Parti li tirċevih għandha tipprovdi l-post meħtieġ għat-tagħmir, eċċ, u għandha tipprovdi għall-enerġija elettrika, l-ilma, il-gass eċċ., skont ir-rekwiżiti tekniċi, li għandhom jiġu maqbula reċiprokament mill-Partijiet.Artikolu XDispożizzjonijiet Ġenerali1. Kull Parti għandha twettaq l-attivitajiet ipprovduti f’dan il-Ftehim soġġetti għal-liġijiet u r-regolamenti applikabbli, u għandha tipprovdi riżorsi skont id-disponibilità tal-fondi approprjati.2. Sakemm mhux maqbul speċifikament mod ieħor bil-miktub mill-Partijiet, l-ispejjeż kollha li jirriżultaw mill-kooperazzjoni skont dan il-Ftehim għandhom jinġarru mill-Parti li ġġarrabhom.3. Il-kwistjonijiet kollha ta’ interpretazzjoni jew implimentazzjoni marbuta ma’ dan il-Ftehim li joħorġu matul it-terminu tiegħu għandhom jiġu riżolti permezz ta’ qbil bejn il-Partijiet.4. Dan il-Ftehim għandu japplika, safejn jikkonċerna l-Euratom, għat-territorji fejn japplika t-Trattat li jistabilixxi l-Euratom u għat-territorji tal-pajjiżi parteċipanti fil-programm tal-fużjoni tal-Euratom bħala Stati terzi kompletament assoċjati.Artikolu XITul, Estensjoni u Terminazzjoni1. Dan il-Fteħim għandu jidħol fis-seħħ fil-jum li l-Partijiet ikunu għarrfu lil xulxin bil-miktub li l-proċeduri interni rispettivi tagħhom meħtieġa għad-dħul tiegħu fis-seħħ ikunu tlestew, u għandu jibqa’ fis-seħħ għal ħames (5) snin. Sakemm waħda mill-Partijiet ma tinnotifikax lill-Parti l-oħra bil-miktub dwar l-intenzjoni tagħha li tittermina dan il-Ftehim għallinqas sitt xhur qabel tmiemu, dan il-Ftehim għandu jiġi estiż awtomatikament għal perjodi addizzjonali ta’ ħames (5) snin.2. Dan il-Ftehim jista’ jkun emendat bi ftehim bil-miktub mill-Partijiet.3. L-isforzi u l-esperimenti kollha konġunti li ma jitlestewx sat-terminazzjoni jew l-iskadenza ta’ dan il-Ftehim jistgħu jitkomplew sakemm jitlestew skont it-termini ta’ dan il-Ftehim.4. Dan il-Ftehim u kwalunkwe Pjan ta’ Proġett sussegwenti, jistgħu jiġu tterminati fi kwalunkwe ħin skont id-diskrezzjoni ta’ kwalunkwe Parti b’sitt (6) xhur ta’ notifika bil-quddiem bil-miktub mill-Parti li tkun trid tittermina dan il-Ftehim jew il-Pjan tal-Proġett. Terminazzjoni bħal din għandha tkun mingħajr preġudizzju għad-drittijiet li setgħu nkisbu taħt dan il-Ftehim jew il-Pjan ta’ Proġett lil kwalukwe Parti sad-data tat-terminazzjoni.5. Dan il-Ftehim tfassal f’żewġ kopji f’21 lingwa (iċ-Ċek, id-Daniż, l-Estonjan, il-Finlandiż, il-Franċiż, il-Ġermaniż , il-Grieg, l-Ingliż, il-Latvjan, il-Litwan, il-Malti, l-Olandiż, il-Pollakk, il-Portugiż, is-Slovakk, is-Sloven, l-Ispanjol, l-Isvediż, it-Taljan, l-Ungeriż u l-Korean). L-Ingliż u l-Korean għandhom ikunu l-lingwi awtentiċi.B’xhieda ta’ dan, il-firmatarji hawn taħt, awtorizzati kif xieraq għal dan il-għan, iffirmaw dan il-Ftehim.Magħmul fi Brussell, fit- tnejn u għoxrin jum ta’ Novembru tas-sena elfejn u sitta, f’żewġ kopji, fil-lingwa Ingliża u dik Koreana.GĦALL-KOMUNITÀ EWROPEA GĦALL-ENERĠIJA ATOMIKA RRAPPREŻENTATA MILL-KUMMISSJONI TAL- KOMUNITAJIET EWROPEJGĦALL-GVERN TAR-REPUBBLIKA TAL-KOREA--------------------------------------------------ANNESS ADRITTIJIET TAL-PROPRJETÀ INTELLETTWALIDrittijiet għal proprjetà intellettwali li nħolqu jew inghataw taħt dan il-Ftehim għandhom jiġu allokati kif ġej:I. ApplikazzjoniDan l-Anness huwa applikabbli għall-attivitajiet koperattivi kollha meħuda skont dan il-Ftehim, ħlief kif miftiehem speċifikament mod ieħor.II. Il-pussess, l-Allokazzjoni u l-Eżerċizzju tad-DrittijietA. Għall-għanijiet ta’ dan il-Ftehim, "Proprjetà intellettwali" għandha jkollha t-tifsira li tinsab fl-Artikolu 2 tal-Konvenzjoni li tistabbilixxi l-Organizzazzjoni tal-Proprjetà Intellettwali Dinjija, magħmula fi Stokkolma, l- 14 ta’ Lulju 1967.B. Dan l-Anness jindirizza l-allokazzjoni ta’ drittijiet, interessi u drittijiet bejn il-Partijiet. Kull Parti għandha tiżgura li l-Parti l-oħra tista’ tikseb id-drittijiet għal proprjetà intellettwali allokati għaliha bi qbil ma’ dan l-Anness. Dan l-Anness ma jibdilx jew jipreġudika b’mod ieħor l-allokazzjoni ta’ drittijiet, interessi u bejn Parti u ċ-ċittadini tagħha, li għandhom ikunu stabbiliti mill-liġijiet u l-prattiki ta’ dik il-Parti.C. Id-drittijiet jew obbligazzjonijiet ta’ dan l-anness ma għandhomx jiġu affettwati bit-terminazzjoni jew l-iskadenza ta’ dan il-Ftehim.D. (1) Fil-każ ta’ attivitajiet kooperattivi bejn il-Partijiet, proprjetà intellettwali li toħroġ minn riċerka konġunta, i.e. riċerka appoġġata miż-żewġ Partijiet, għandha tiġi trattata fi Pjan ta’ Ġestjoni tat-Teknoloġija skont il-prinċipji li ġejjin:(a) Il-Partijiet għandhom jinnotifikaw lil xulxin fi żmien raġjonevoli bi kwalunkwe drittijiet ta’ proprjetà intellettwali li joħorġu minn dan il-Ftehim (jew arranġamenti implimentattivi rilevanti).(b) Sakemm ma jintlaħaqx qbil mod ieħor, id-drittijiet u l-interessi fil-proprjetà intellettwali maħluqa matul riċerka konġunta għandhom ikunu jistgħu jiġu sfruttati miż-żewġ Partijiet mingħajr restrizzjoni territorjali.(c) Kull Parti għandha tfittex protezzjoni f’waqtha għall-proprjetà intellettwali li għaliha tikseb drittijiet u interessi taħt il-Pjan ta’ Ġestjoni tat-Teknoloġija.(d) Kull Parti għandu jkollha liċenzja mhix esklużiva, irrevokabbli, mingħajr ħlasijiet għad-drittijiet tal-awtur sabiex tuża kull proprjetà intellettwali li tirriżulta taħt dan il-Ftehim għal skopijiet ta’ riċerka biss.(e) Riċerkaturi viżitaturi li jkunu pparteċipaw fil-ħolqien ta’ proprjetà intellettwali għandhom jirċievu drittijiet ta’ proprjetà intellettwali u s-sehem mill-ħlasijiet tad-drittijiet tal-awtur miksuba mill-istituzzjonijiet ospitanti mill-għoti ta’ liċenzji ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali bħal dan skont il-politiki tal-istituzzjonijiet ospitanti. Kull Parti għandha tagħti lir-riċerkaturi viżitaturi trattament li mhuwiex inqas favorevoli minn dak li tagħti liċ-ċittadini tagħha stess fir-rigward tal-għoti tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali u l-ħlasijiet għad-drittijiet tal-awtur imsemmija qabel. Barra minn hekk, kull riċerkatur viżitatur imsemmi bħala inventur għandu jkun intitolat għal trattament bħal ċittadin tal-Parti ospitanti fir-rigward ta’ premji, bonuses, benefiċċji, jew premji oħra, skont il-politika tal-istituzzjoni ospitanti u l-liġijiet rispettivi tal-Partijiet applikabbli f’dan il-każ.(2) Fil-każ ta’ attivitajiet ta’ kooperazzjoni li mhumiex riċerka konġunta li jaqgħu fi ħdan id-dispożizzjonijiet tal-paragrafu II.D.(1), sal-punt rekwiżit mil-liġijiet u r-regolamenti tagħha, kull Parti għandha tesigi lill-parteċipanti tagħha li jidħlu fi ftehimiet speċifiċi dwar l-implimentazzjoni ta’ attivitajiet ta’ riċerka konġunta u d-drittijiet u l-obbligi rispettivi tal-parteċipanti. Fir-rigward tal-proprjetà intellettwali, il-ftehimiet għandhom normalment jindirizzaw, fost oħrajn, il-pussess, il-protezzjoni, id-drittijiet tal-utent għal skopijiet ta’ riċerka, l-isfruttament u d-disseminazzjoni, inklużi l-arranġamenti għal pubblikazzjoni konġunta, d-drittijiet u l-obbligi ta’ riċerkaturi viżitaturi u proċeduri għar-riżoluzzjoni tat-tilwim. Il-ftehimiet jistgħu jindirizzaw ukoll kwistjonijiet oħrajn bħall-aċċess għal informazzjoni preliminari u fl-isfond, l-għoti ta’ liċenzji u r-riżultati.E. Filwaqt li jinżammu l-kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni fl-oqsma affettwati mill-Ftehim, kull Parti għandha tagħmel ħilitha sabiex tiżgura li d-drittijiet akkwistati bis-saħħa ta’ dan il-Ftehim u l-arranġamenti magħmula taħtu jkunu eżerċitati b’tali mod li jitrawmu partikolarment (i) l-użu ta’ informazzjoni maħluqa, jew inkella li saret disponibbli, taħt il-Ftehim u d-disseminazzjoni tagħha safejn dan ikun konformi mal-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan il-Ftehim, id-dispożizzjonijiet tat-Taqsima IV tagħha u kull regola li tista’ tkun fis-seħħ taħt il-liġijiet domestiċi tal-Partijiet li jiggvernaw it-trattament ta’ informazzjoni sensittiva jew kunfidenzali fil-qasam nukleari, u (ii) l-adozzjoni u l-implimentazzjoni ta’ standards internazzjonali.III. Xogħolijiet bid-drittijiet tal-awturSkond it-termini ta’ dan il-Ftehim, drittijiet tal-awtur li huma proprjetà tal-Partijiet għandhom jiġu ttrattati konsistentement mal-Ftehim dwar Aspetti tad-Drittijiet tal-Proprjetà Intellettwali Relatati mal-Kummerċ amministrat mill-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ.IV. Xogħlijiet Xjentifiċi LetterarjiSoġġetti għat-trattament ipprovdut għal informazzjoni mhix mikxufa fit-Taqsima V, il-proċeduri li ġejjin għandhom japplikaw:A. Kull Parti għandha tkun intitolata għal liċenza mhix esklussiva, irrevokabbli, mingħajr drittijiet tal-awtur fil-pajjiżi kollha sabiex tittraduċi, tipproduċi u tqassam pubblikament informazzjoni misjuba f’ġurnali, artikli, rapporti, kotba, jew mezzi oħra, xjentifiċi u tekniċi, li tirriżulta direttament minn riċerka konġunta skont dan il-Ftehim jew f’isem il-Partijiet.B. Il-kopji kollha mqassma pubblikament ta’ xogħol kopert mid-Drittijiet tal-Awtur imħejji taħt din id-dispożizzjoni għandu jindika l-ismijiet tal-awturi tax-xogħol, sakemm l-awtur ma jkunx għażel espliċitament li ma jissemmiex. Għandhom ikollhom ukoll rikonoxximent viżibbli b’mod ċar tal-appoġġ kooperattiv tal-Partijiet.V. Informazzjoni mhux mikxufaA. Informazzjoni Dokumentarja mhux Mikxufa(1) Kull Parti għandha tidentifika mill-aktar fis possibbli l-informazzjoni li tixtieq li tibqa’ mhux mikxufa f’rabta ma’ dan il-Ftehim, filwaqt li jitqiesu, inter alia, il-kriterji li ġejjin:(a) l-informazzjoni hija sigrieta fis-sens li mhix, kollha kemm hi jew fil-konfigurazzjoni preċiża tal-komponenti tagħha, magħrufa b’mod ġenerali jew aċċessibbli faċilment b’mezzi legali;(b) l-informazzjoni għandha valur kummerċjali attwali jew potenzjali minħabba s-segretezza tagħha; kif ukoll(c) l-informazzjoni kienet soġġetta għal passi li kienu raġjonevoli skont iċ-ċirkustanzi mill-persuna legalment fil-kontroll, sabiex iżżomm is-segretezza tagħha.F’ċertu każijiet il-Partijiet jistgħu jaqblu li, sakemm mhux indikat mod ieħor, partijiet mill-informazzjoni, jew l-informazzjoni kollha, li tkun ipprovduta, skambjata jew maħluqa matul riċerka konġunta skont dan il-Ftehim ma tkunx tista’ tinkixef.(2) Kull Parti għandha tiżgura li informazzjoni mhux mikxufa taħt dan il-Ftehim u, konsegwentement, in-natura pprivileġġata tagħha, tingħaraf faċilment bħala tali mill-Parti l-oħra, pereżempju permezz ta’ marki xierqa jew referenzi restrittivi. Dan japplika wkoll għal kull riproduzzjoni sħiħa jew parzjali tal-informazzjoni msemmija.Parti jew parteċipant li tirċievi informazzjoni mhux mikxufa skont dan il-Ftehim għandha tirrispetta n-natura priviliġġata tiegħu. Dawn il-limitazzjonijiet għandhom jintemmu awtomatikament meta din l-informazzjoni tkun mikxufa mis-sid mingħajr restrizzjonijiet.(3) Informazzjoni mhux mikxufa li tiġi kkomunikata taħt dan il-Ftehim tista’ tkun disseminata mill-Parti li tirċeviha lill-persuni impjegati mill-Parti li tirċeviha inklużi l-kuntratturi tagħha, u dipartimenti oħra kkonċernati tal-Parti awtorizzati għall-għanijiet speċifiċi tar-riċerka konġunta li tkun għaddejja, fuq bażi ta’ bżonn biss u sakemm kull informazzjoni mhux mikxufa li tiġi disseminata hekk tiġi protetta skont dan l-Anness u safejn jipprovdu l-liġijiet u r-regolamenti ta’ kull Parti, u għandha tkun faċilment rikonoxxibbli bħala tali, kif stipulat hawn fuq.B. Informazzjoni Mhux Mikxufa li mhix DokumentarjaInformazzjoni mhux mikxufa li mhix dokumentarja jew informazzjoni oħra kunfidenzali jew priviliġġata pprovduta f’seminars u laqgħat oħra organizzati taħt il-Ftehim, jew informazzjoni li toħroġ mis-sekondar ta’ staff, l-użu ta’ faċilitajiet, jew proġetti konġunti, għandha tiġi ttrattata mill-Partijiet jew dawk iddeżinjati minnhom skont il-prinċipji speċifikati għal informazzjoni dokumentarja f’dan il-Ftehim, sakemm, madankollu, ir-reċipjent ta’ informazzjoni mhux mikxufa bħal din jew informazzjoni oħra kunfidenzali jew privileġġata jiġi infurmat bil-miktub bil-karattru kunfidenzali tal-informazzjoni kkomunikata mhux iktar tard mill-ħin li tkun saret din il-komunikazzjoni.C. KontrollKull Parti għandha tipprova tiżgura li informazzjoni mhux mikxufa li tirċievi hi skont dan il-Ftehim għandha tiġi kkontrollata kif ipprovdut hawnhekk. Jekk waħda mill-Partijiet issir konxja li mhix se tkun, jew huwa raġonevolment mistenni li mhux se tkun, tista’ tissodisfa d-dispożizzjonijiet kontra d-disseminazzjoni tal-paragrafi A u B fuq, għandha tinforma immedjatament lill-Parti l-oħra. Minn hemm 'il quddiem, il-Partijiet għandhom jikkonsultaw lil xulxin sabiex jiddefinixxu azzjoni xierqa.VI. Ir-Riżoluzzjoni tat-Ttilwim u Tipi Ġodda jew Imprevisti ta’ Proprjetà IntellettwaliA. It-tilwim bejn il-Partijiet dwar proprjetà intellettwali għandhom jiġu solvuti bi qbil mal-Artikolu X.3 ta’ dan il-Ftehim.Madankollu, bi qbil reċiproku tal-Partijiet, tilwima bħal din tista’ titressaq lil tribunal internazzjonali ta’ arbitraġġ għal arbitraġġ li jorbot skont ir-regoli applikabbli tal-liġi internazzjonali. Sakemm ma jkunx miftiehem mod ieħor, għandhom japplikaw ir-regoli dwar l-arbitraġġ ta’ UNCITRAL.B. Fil-każ li xi Parti tikkonkludi li jista’ jirriżulta tip ġdid ta’ proprjetà intellettwali li mhux kopert f’TMP jew ftehim bejn entitajiet deżinjati minn attività kooperattiva mwettqa skont dan il-Ftehim, jew jekk jinqalgħu xi diffikultajiet imprevisti, il-Partijiet għandhom jidħlu f'diskussjonijiet immedjati bil-ħsieb li jiżguraw li hemm provvedimenti adegwati għall-protezzjoni, l-isfruttament u d-disseminazzjoni tal-proprjetà intellettwali kkonċernata ġewwa t-territorji rispettivi tagħhom.--------------------------------------------------


text:
 27.2.2014
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 58/23
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 169/2013
 de 8 de outubro de 2013
 que altera o anexo II (Regulamentação técnica, normas, ensaios e certificação) e o anexo XIII (Transportes) do Acordo EEE
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado por «Acordo EEE», nomeadamente o artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 A Diretiva 2012/32/UE da Comissão, de 25 de outubro de 2012, que altera a Diretiva 96/98/CE do Conselho relativa aos equipamentos marítimos (1), deve ser incorporada no Acordo EEE.
 (2)
 Os anexos II e XIII do Acordo EEE devem, por conseguinte, ser alterados em conformidade,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo 1.o
 No capítulo XXXII do anexo II do Acordo EEE, ao ponto 1 (Diretiva 96/98/CE do Conselho) é aditado o seguinte travessão:
 «—
 32012 L 0032: Diretiva 2012/32/UE da Comissão, de 25 de outubro de 2012 (JO L 312 de 10.11.2012, p. 1).».
 Artigo 2.o
 No anexo XIII do Acordo EEE, ao ponto 56d (Diretiva 96/98/CE do Conselho) é aditado o seguinte travessão:
 «—
 32012 L 0032: Diretiva 2012/32/UE da Comissão, de 25 de outubro de 2012 (JO L 312 de 10.11.2012, p. 1).».
 Artigo 3.o
 Fazem fé os textos da Diretiva 2012/32/UE nas línguas islandesa e norueguesa, que serão publicados no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Artigo 4.o
 A presente decisão entra em vigor em 9 de outubro de 2013, desde que tenham sido efetuadas todas as notificações previstas no artigo 103.o, n.o 1, do Acordo EEE (2).
 Artigo 5.o
 A presente decisão é publicada na Secção EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 8 de outubro de 2013.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente
 Thórir IBSEN
 (1) JO L 312 de 10.11.2012, p. 1.
 (2) Não foram indicados requisitos constitucionais.