jurisdiction: EU

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 13.6.2022
 COM(2022) 276 final
 2022/0183(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 •Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 Pievienotais priekšlikums ir juridisks instruments, ar ko pilnvaro parakstīt Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kirgizstānas Republiku (turpmāk “PPSN” vai “nolīgums”).
 Eiropas Savienības (ES) un Kirgizstānas Republikas attiecības pašlaik balstās uz Partnerības un sadarbības nolīgumu (turpmāk “PSN”), kas parakstīts Briselē 1995. gada 9. februārī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.
 Padome 2017. gada 21. septembrī pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Kirgizstānas Republiku par Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu. Sarunas par nolīgumu sākās 2017. gada decembrī. Pēc septiņām sarunu kārtām Eiropas Savienība un Kirgizstānas Republika 2019. gada jūnijā pabeidza sarunas par PPSN. PPSN teksts tika parafēts 2019. gada 6. jūlijā.
 Nolīgums ir svarīgs solis ceļā uz to, lai pastiprinātu ES politisko un ekonomisko iesaisti ar Vidusāziju. Tas būs pamats ES efektīvākai divpusējai iesaistei ar Kirgizstānas Republiku, stiprinot politisko dialogu un uzlabojot sadarbību dažādās jomās. Nolīgums apliecina arī to, ka Eiropas Savienība var visaptverošā veidā veidot attiecības ar Eirāzijas Ekonomikas savienības dalībvalsti.
 PPSN ir iekļautas ES standarta klauzulas par cilvēktiesībām, Starptautisko Krimināltiesu (SKT), masu iznīcināšanas ieročiem (MII), kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem (VIKI) un cīņu pret terorismu. Tajā aptverta arī sadarbība tādās jomās kā veselība, vide, klimata pārmaiņas, enerģētika, nodokļi, izglītība un kultūra, darbs, nodarbinātība un sociālie jautājumi, zinātne un tehnoloģija, kā arī transports. Nolīgumā tiek sīkāk izskatīti jautājumi saistībā ar tiesisko sadarbību, tiesiskumu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu, organizēto noziedzību un korupciju. Paredzams, ka nolīguma tirdzniecības daļa nodrošinās labāku normatīvo vidi uzņēmējiem un tādējādi sniegs ES uzņēmumiem būtiskus ekonomiskus ieguvumus. PPSN nav iniciatīva, ko veic saskaņā ar Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT).
 Ar nolīgumu izveido institucionālu satvaru, kas sastāv no Sadarbības padomes, Sadarbības komitejas un Parlamentārās sadarbības komitejas (sk. VII sadaļu “Institucionāli, vispārīgi un nobeiguma noteikumi”), kā arī Intelektuālā īpašuma tiesību apakškomitejas, un nolīgumā ir paredzēta iespēja izveidot apakškomitejas un citas struktūras, kas palīdz Sadarbības padomei. Ar nolīgumu arī izveido pienākumu izpildes mehānismu, kura mērķis ir novērst to, ka kāda Puses nepilda pienākumus, ko tā uzņēmusies saskaņā ar nolīgumu.
 Nolīgumam stājoties spēkā, tas aizstāj Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, kas parakstīts 1995. gada 9. februārī.
 •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā
 PPSN pamatā ir attiecīgi Kirgizstānas Republikas un ES mērķi un vajadzības attīstīt savas divpusējās attiecības, ievērojot Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumus par ES stratēģiju Vidusāzijai. Nolīgums palīdzēs īstenot jauno ES Vidusāzijas stratēģiju, kas pieņemta 2019. gada 15. maijā.
 Ar PPSN modernizē 1999. gada PSN, jo tiek paplašināta tā darbības joma, aptverot jaunas sadarbības jomas, un ievērojami atjaunināts mūsu tirdzniecības un ekonomisko attiecību tiesiskais regulējums saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem un reģionālajiem ekonomikas nolīgumiem.
 Kolīdz nolīgums tiks īstenots, tas tiks lietderīgi papildināts ar vispārējo preferenču sistēmas (VPS+) mehānismu, kura priekšrocības Kirgizstānas Republika ir izmantojusi kopš 2017. gada. Šī sistēma sniedz papildu tarifa preferences apmaiņā pret atbilsmi 27 galvenajām konvencijām cilvēktiesību, pārvaldības, vides un darba tiesību jomā.
 •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām
 Ar PPSN tiek pilnībā ievēroti Līgumi un saglabāta Savienības tiesiskās kārtības integritāte un autonomija. Tas veicina Savienības vērtības, mērķus un intereses un nodrošina tās rīcībpolitiku un pasākumu konsekvenci, efektivitāti un nepārtrauktību.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 •Juridiskais pamats
 -Materiālais juridiskais pamats
 Atbilstīgi judikatūrai, ja no ES tiesību akta pārbaudes izriet, ka tam ir divi mērķi vai tas satur divus komponentus, un ja vienu no mērķiem vai komponentiem var identificēt kā galveno vai dominējošo mērķi vai komponentu, bet otru – kā mazāk svarīgu, attiecīgais tiesību akts ir jābalsta uz vienu juridisko pamatu, proti, uz to, kas atbilst galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam. Savukārt izņēmuma kārtā, ja tiek konstatēts, ka tiesību aktam vienlaikus ir vairāki mērķi vai vairāki komponenti, kas ir nesaraujami saistīti un kam attiecībā pret citiem nav papildinoša rakstura, kā rezultātā ir piemērojamas dažādas Līguma normas, tiesību akts ir pamatojams uz dažādajiem atbilstošajiem juridiskajiem pamatiem (šajā nozīmē sk. šādus spriedumus: 2006. gada 10. janvāra spriedums, Komisija/Parlaments un Padome, C-178/03, EU:C:2006:4, 42. un 43. punkts; 2014. gada 11. jūnija spriedums, Komisija/Padome, C-377/12, EU:C:2014:1903, 34. punkts; 2016. gada 14. jūnija spriedums, Parlaments/Padome, C-263/14, EU:C:2016:435, 44. punkts un 2018. gada 4. septembra spriedums, Komisija/Padome (Kazahstāna), C-244/17, ECLI:EU:C:2018:662, 40. punkts).
 Šajā konkrētajā gadījumā nolīgumam ir divi galvenie mērķi un divi galvenie komponenti, kas attiecas uz sadarbību attīstības jomā un kopējo tirdzniecības politiku. Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam tādēļ vajadzētu būt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. un 209. pantam
 1
 .
 Tiek atzīmēts, ka nolīgums neietver jomas, kuras ietilpst dalībvalstu kompetencē, un tāpēc ES dalībvalstīm nav jākļūst par šā nolīguma pusi.
 -Procesuālais juridiskais pamats
 LESD 218. panta 5. punktā ir noteikts, ka Padome pēc sarunu vadītāja priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko atļauj parakstīt nolīgumu un vajadzības gadījumā to provizoriski piemērot līdz brīdim, kad tas stājas spēkā.
 LESD 218. panta 8. punktā ir noteikts, ka Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, izņemot gadījumus, kas minēti LESD 218. panta 8. punkta otrajā daļā – tad Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums. Ņemot vērā to, ka divi galvenie nolīguma komponenti ir tirdzniecības politika un sadarbība attīstības jomā, šajā konkrētajā gadījumā ir jābalso ar kvalificētu balsu vairākumu.
 •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)
 Nolīgums aptver ES kompetencē esošus jautājumus un stiprina politisko dialogu un sadarbību starp Eiropas Savienību un Kirgizstānas Republiku. Tāpēc ir vajadzīga rīcība ES līmenī, nevis dalībvalstu līmenī.
 •Proporcionalitāte
 Nolīgumā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kuri ir vajadzīgi, lai sasniegtu politikas mērķus stiprināt attiecības starp ES un Kirgizstānas Republiku nolūkā veicināt demokrātiskas reformas, tiesiskumu un ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, kas ir līdzekļi Kirgizstānas Republikas stabilitātes un drošības palielināšanai. Nolīgums neliks Savienībai grozīt tās normatīvos aktus vai standartus nevienā regulētā jomā.
 3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
 •Apspriešanās
 Visā sarunu norises gaitā Padome tika regulāri informēta un ar to notika apspriešanās attiecīgajā Padomes darba grupā, jo īpaši Austrumeiropas un Vidusāzijas jautājumu darba grupā (COEST) un Tirdzniecības politikas komitejā (TPK).
 Eiropas Parlaments tika regulāri un laicīgi informēts visā sarunu gaitā.
 Augstais pārstāvis un Komisija uzskata, ka mērķi, kurus Padome bija izvirzījusi sarunu norādēs, ir sasniegti un ka nolīguma projektu var iesniegt parakstīšanai.
 •Ietekmes novērtējums
 Ietekmes novērtējums nav veikts, jo ar nolīgumu galvenokārt atjaunina un uzlabo esošo PSN, un tāpēc ar to netiks ieviestas būtiskas jaunas sadarbības jomas, kurām būtu ievērojama ietekme uz ekonomiku, sociālo jomu vai vidi. Gaidāmā ietekme ir galvenokārt politiska – ES mērķis ir stiprināt partnervalsts politisko kursu un vairot ES politisko kapitālu. Kirgizstānas Republikā var būt pozitīvas sociālās sekas, kas galvenokārt saistītas ar paredzētajiem noteikumiem par tiesiskumu, cilvēktiesībām un drošību. Pateicoties labākai darījumdarbības videi, ir arī paredzams tirdzniecības pieaugums, taču tas nerada nekādu risku konkrētām rūpniecības nozarēm nevienā no Pusēm, jo Kirgizstānas Republika un ES nekonkurē vienās un tajās pašās nozarēs. Kā norādīts ceļvedī, ietekmes novērtējuma veikšana nedotu pietiekamu pievienoto vērtību.
 2022/0183 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Padome 2017. gada 21. septembrī atļāva sākt sarunas ar Kirgizstānas Republiku par Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu.
 (2)Pamatojoties uz Pušu vēlmi vērienīgā un inovatīvā veidā stiprināt un paplašināt attiecības, sarunas par Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu (“nolīgumu”) tika sekmīgi pabeigtas, 2019. gada 6. jūlijā parafējot nolīgumu.
 (3)Tāpēc nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 1.Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, parakstīšana, ar noteikumu, ka minētais nolīgums tiks noslēgts.
 2.Parakstāmā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
 2. pants
 Padomes Ģenerālsekretariāts sagatavo pilnvaru instrumentu parakstīt nolīgumu, ar noteikumu, ka tas tiks noslēgts, personai(-ām), ko norādījuši nolīguma sarunu vadītāji.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Briselē,
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 (1)
 Kirgizstānas Republika ir valsts ar vidēji zemiem ienākumiem, kura iekļauta AKP Oficiālās attīstības palīdzības saņēmēju sarakstā, kas ir spēkā attiecībā uz ziņojumiem par naudas plūsmām 2014., 2015., 2016. un 2017. gadā un kas minēts 1. panta 1. punktā 2014. gada 11. marta Regulā Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam.
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 13.6.2022
 COM(2022) 276 final
 PIELIKUMS
 dokumentam
 Priekšlikums – Padomes lēmums
 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses
 PROJEKTS
 PADZIĻINĀTAS PARTNERĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMS STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKU
 EIROPAS SAVIENĪBA,
 no vienas puses,
 KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKA,
 no otras puses,
 turpmāk kopā “Puses”,
 ŅEMOT VĒRĀ Pušu spēcīgās saites un to kopīgās vērtības,
 ŅEMOT VĒRĀ Pušu vēlmi stiprināt savstarpēji izdevīgo sadarbību, kura līdz šim izveidota ar Briselē 1995. gada 9. februārī parakstīto Partnerības un sadarbības nolīgumu, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses,
 ŅEMOT VĒRĀ Pušu vēlmi atjaunināt savas attiecības, lai atspoguļotu jaunu politisko un ekonomisko realitāti un savas partnerības attīstību,
 PAUŽOT Pušu kopīgo vēlmi stiprināt, padziļināt un dažādot sadarbību abām Pusēm svarīgu divpusēju, reģionālu un starptautisku jautājumu visos līmeņos,
 VĒLREIZ APLIECINOT Pušu apņemšanos stiprināt cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanu, aizsardzību un īstenošanu un demokrātijas principu, tiesiskuma un labas pārvaldības ievērošanu, kā arī parlamentārās demokrātijas attīstību,
 APSTIPRINOT Pušu apņemšanos ievērot principus, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos (turpmāk “ANO Statūti”), Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, kura 1948. gada 10. decembrī pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju A/RES/217 (III) A (turpmāk “UDHR”), Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā (turpmāk “EDSO”), jo īpaši Helsinku Nobeiguma aktā, kas 1975. gada 1. augustā pieņemts Eiropas Drošības un sadarbības konferencē (turpmāk “EDSO Helsinku Nobeiguma akts”), Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kurš 1966. gada 16. decembrī pieņemts ar ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 2200A (XXI), un Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kas 1966. gada 16. decembrī pieņemts ar ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 2200A (XXI), kā arī starptautisko tiesību principus un normas,
 ATKĀRTOTI APLIECINOT Pušu apņemšanos aktīvi veicināt starptautisko mieru un drošību un iesaistīties efektīvā multilaterālismā un strīdu miermīlīgā risināšanā, jo īpaši sadarbojoties ANO un EDSO sistēmas ietvaros,
 ŅEMOT VĒRĀ Pušu vēlmi turpmāk attīstīt pastāvīgu politisko dialogu par savstarpēji interesējošiem divpusējiem un starptautiskiem jautājumiem,
 ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos ievērot starptautiskās saistības cīnīties pret masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes līdzekļu izplatīšanu,
 ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos stiprināt sadarbību tiesiskuma, brīvības un drošības jomā, tostarp cīņā pret korupciju,
 ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos veicināt Kirgizstānas Republikas politisko, sociālekonomisko un institucionālo attīstību ar Pušu plašas sadarbības palīdzību visdažādākajās kopīgu interešu jomās,
 ŅEMOT VĒRĀ Pušu vēlmi stiprināt savas ekonomiskās attiecības, pamatojoties uz brīvā tirgus ekonomikas principiem, un radīt labvēlīgu vidi divpusējo tirdzniecības un ieguldījumu attiecību un savienojamības paplašināšanai,
 ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos ievērot tiesības un pienākumus, kas izriet no dalības Pasaules Tirdzniecības organizācijā (turpmāk “PTO”), un Pušu apņemšanos nodrošināt minēto tiesību un pienākumu pārredzamu un nediskriminējošu īstenošanu,
 ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos ievērot ilgtspējīgas attīstības principu un sadarboties, lai sasniegtu mērķus, kas izvirzīti ANO samita par attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada pieņemšanu noslēguma dokumentā “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kurš pieņemts ar ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra Rezolūciju A/RES/70/1 (turpmāk “Programma 2030. gadam”), pienācīgi ņemot vērā to iekšējās programmas,
 ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos nodrošināt vidisko ilgtspēju un vides aizsardzību un īstenot daudzpusējos vides nolīgumus, kuru puses tās ir, kā arī ņemot vērā Pušu apņemšanos stiprināt sadarbību vides, katastrofu riska mazināšanas un visās klimata politikas jomās atbilstīgi mērķiem, kas izvirzīti Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros 2015. gada 12. decembrī pieņemtajā Parīzes nolīgumā (turpmāk “Parīzes nolīgums par klimata pārmaiņām”),
 ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos veicināt pārrobežu un starpreģionālo sadarbību,
 ATZĪMĒJOT, ka Īrijas īpašā nostāja saskaņā ar Protokolu Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un Dānijas īpašā nostāja saskaņā ar Protokolu Nr. 22 par Dānijas nostāju, kurš pievienots minētajiem Līgumiem, vajadzības gadījumā būs atspoguļota šajā nolīgumā,
 IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
 I SADAĻA
 MĒRĶI UN VISPĀRĪGIE PRINCIPI
 1. PANTS
 Mērķi
 1.
 Ar šo nolīgumu izveido padziļinātu partnerību un sadarbību starp Pusēm, pamatojoties uz kopīgām vērtībām, kopīgām interesēm un mērķi stiprināt abpusēji izdevīgos nolūkos Pušu attiecības visās nolīguma piemērošanas jomās.
 2.
 Šī sadarbība ir process starp Pusēm, kurš veicina ilgtspējīgu attīstību, mieru, stabilitāti un drošību, palielinot konverģenci attiecībā uz ārpolitiku un drošības politiku, efektīvu politisko un ekonomisko sadarbību un multilaterālismu.
 2. PANTS
 Vispārīgie principi
 1.
 Demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā tas jo īpaši paredzēts ANO Statūtos, UDHR, EDSO Helsinku Nobeiguma aktā un citos atbilstošos starptautiskos cilvēktiesību dokumentos, kuros Puses ir līgumslēdzējas puses, kā arī tiesiskuma principa ievērošana ir Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un ir būtiska šā nolīguma sastāvdaļa.
 2.
 Puses atkārtoti apstiprina, ka tās ievēro labas pārvaldības principus, tostarp attiecībā uz korupcijas apkarošanu visos līmeņos.
 3.
 Puses atkārtoti apliecina savu apņemšanos ievērot brīvā tirgus ekonomikas principus, veicinot ilgtspējīgu attīstību un cīņu pret klimata pārmaiņām.
 4.
 Puses apņemas cīnīties pret dažāda veida pārrobežu organizēto noziedzību un terorismu, cīnīties pret masu iznīcināšanas ieroču (turpmāk “MII”) un to piegādes līdzekļu izplatīšanu un īstenot efektīvu multilaterālismu.
 5.
 Puses īsteno šo nolīgumu, pamatojoties uz kopīgām vērtībām, dialoga principiem, savstarpēju uzticēšanos un cieņu, reģionālo sadarbību, efektīvu multilaterālismu un Pušu to starptautisko saistību ievērošanu, kas jo īpaši izriet no Pušu dalības ANO un EDSO.
 II SADAĻA
 POLITISKAIS DIALOGS UN REFORMAS;
 SADARBĪBA ĀRPOLITIKAS UN DROŠĪBAS POLITIKAS JOMĀ
 3. PANTS
 Politiskā dialoga mērķi
 Puses attīstīta efektīvu politisko dialogu visās savstarpējo interešu jomās, tostarp ārpolitikā un drošības politikā, kā arī iekšējo reformu jomā. Politiskā dialoga mērķi ir šādi:
 a)
 palielināt politiskās sadarbības efektivitāti un konverģenci attiecībā uz ārpolitiku un drošības politiku un veicināt, saglabāt un stiprināt mieru un reģionālo un starptautisko stabilitāti un drošību, pamatojoties uz efektīvu multilaterālismu;
 b)
 stiprināt demokrātiju un politisko, ilgtspējīgu sociālekonomisko un institucionālo attīstību Kirgizstānas Republikā;
 c)
 stiprināt demokrātijas principu, tiesiskuma un labas pārvaldības, cilvēktiesību, pamatbrīvību un nediskriminācijas principa ievērošanu un palielināt sadarbību šajās jomās;
 d)
 attīstīt dialogu un padziļināt sadarbību drošības un aizsardzības jomā;
 e)
 veicināt konfliktu miermīlīgu atrisināšanu un teritoriālās integritātes, robežu neaizskaramības, suverenitātes un neatkarības principus;
 f)
 uzlabot nosacījumus reģionālajai sadarbībai.
 4. PANTS
 Demokrātija un tiesiskums
 Puses pastiprina dialogu un sadarbību ar mērķi
 a)
 nodrošināt demokrātijas principu un tiesiskuma piemērošanu;
 b)
 attīstīt, konsolidēt un palielināt demokrātisko iestāžu stabilitāti, efektivitāti un pārskatatbildību;
 c)
 īstenot tiesu un tiesību reformu un nodrošināt iestāžu efektīvu darbību tiesībaizsardzības un tiesvedības jomā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi tiesu iestādēm un tiesības uz taisnīgu tiesu (tostarp aizdomās turēto, apsūdzēto un cietušo procesuālās tiesības), kā arī nodrošinātu tiesu iestāžu, prokuratūras un tiesībaizsardzības iestāžu neatkarību, pārskatatbildību, kvalitāti un efektivitāti;
 d)
 veicināt e-pārvaldību un turpināt valsts pārvaldes reformu, lai veidotu pārskatatbildīgu, efektīvu un pārredzamu pārvaldību valsts, reģionālā un vietējā līmenī;
 e)
 stiprināt vēlēšanu procesus un vēlēšanu pārvaldības struktūru spējas;
 f)
 nodrošināt visos līmeņos korupcijas apkarošanas efektivitāti.
 5. PANTS
 Cilvēktiesības un pamatbrīvības
 Puses sadarbojas cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanā un aizsardzībā un uzlabo dialogu un sadarbību ar mērķi:
 a)
 nodrošināt cilvēktiesību, nediskriminācijas principa un tādu personu tiesību ievērošanu, kuras pieder pie minoritātēm un neaizsargātām grupām;
 b)
 nodrošināt pamatbrīvību, tostarp vārda brīvības, pulcēšanās un biedrošanās brīvības, mediju brīvības un reliģijas brīvības, aizsardzību;
 c)
 veicināt ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības;
 d)
 veicināt dzimumu līdztiesību, sekmēt, aizsargāt un īstenot meiteņu un sieviešu tiesības, tostarp nodrošinot viņu aktīvu līdzdalību privātajā un publiskajā sfērā;
 e)
 stiprināt ar cilvēktiesībām saistītās valsts iestādes, tostarp nodrošinot šo iestāžu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos;
 f)
 stiprināt sadarbību Apvienoto Nāciju Organizācijas cilvēktiesību struktūrās un Cilvēktiesību padomes īpašajās procedūrās, tostarp veicot pienācīgus pēcpasākumus saistībā ar to ieteikumiem saskaņā ar Pušu valsts tiesību aktiem.
 6. PANTS
 Pilsoniskā sabiedrība
 Puses sadarbojas, lai stiprinātu pilsonisko sabiedrību un tās lomu atvērtas demokrātiskas sabiedrības ekonomiskajā, sociālajā un politiskajā attīstībā, jo īpaši
 a)
 stiprinot pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, neatkarību un pārredzamību;
 b)
 veicinot pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos likumdošanas un politikas veidošanas procesos, kas panākams, izveidojot atklātu, pārredzamu un regulāru dialogu starp valsts iestādēm, no vienas puses, un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, no otras puses;
 c)
 veicinot ciešākus kontaktus un informācijas un pieredzes apmaiņu, cita starpā rīkojot seminārus un konsultācijas starp visu Eiropas Savienības un Kirgizstānas Republikas pilsoniskās sabiedrības jomu pārstāvjiem, tostarp īstenojot šo nolīgumu.
 7. PANTS
 Ārpolitika un drošības politika
 1.
 Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos ievērot starptautisko tiesību principus un normas, tostarp tos, kas noteikti ANO Statūtos un EDSO Helsinku Nobeiguma aktā, kā arī apņemšanos veicināt minētos principus un normas to divpusējās un daudzpusējās attiecībās.
 2.
 Puses pastiprina dialogu un sadarbību ārpolitikas un drošības politikas jomā, tostarp attiecībā uz dažādiem drošības un aizsardzības politikas aspektiem, un jo īpaši pievēršas jautājumiem saistībā ar konfliktu novēršanu un krīžu pārvarēšanu, riska mazināšanu, kiberdrošību, drošības sektora efektīvu darbību, reģionālo stabilitāti, atbruņošanos, ieroču neizplatīšanu, ieroču kontroli un eksporta kontroli.
 8. PANTS
 Smagi noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību
 1.
 Puses atkārtoti apstiprina, ka vissmagākie noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību kopumā, nedrīkst palikt nesodīti un ka ir jānodrošina efektīva kriminālvajāšana, veicot pasākumus vietējā un starptautiskā līmenī.
 2.
 Puses uzskata, ka Starptautiskās krimināltiesas izveide un efektīva darbība ir nozīmīgs solis starptautiskā miera un tiesiskuma labā. Puses uzlabo sadarbību miera un starptautiskā tiesiskuma veicināšanā. Puses veicina Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu universālumu un apspriedīs jautājumu par to ratifikāciju un īstenošanu, ņemot vērā savu tiesisko un konstitucionālo regulējumu.
 3.
 Izmantojot attiecīgus divpusējus un daudzpusējus satvarus, Puses vienojas cieši sadarboties, lai nepieļautu genocīdu, noziegumus pret cilvēci un kara noziegumus.
 9. PANTS
 Konfliktu novēršana un krīžu pārvarēšana
 Puses sadarbojas konfliktu novēršanā un krīžu pārvarēšanā un veic darbu saistībā ar konfliktiem reģionā, lai radītu miera un stabilitātes vidi.
 10. PANTS
 Reģionālā sadarbība un konfliktu miermīlīga atrisināšana
 1.
 Puses pastiprina kopīgos centienus, lai uzlabotu nosacījumus turpmākai reģionālajai sadarbībai tādās svarīgās jomās kā ūdens, enerģētika, vide un klimata pārmaiņas, integrēta ūdens un hidroenerģijas resursu pārvaldība, robežu pārvaldība, kas veicina personu un preču pārrobežu plūsmu, un demokrātiska un ilgtspējīga attīstība, tādējādi veicinot Vidusāzijā labas kaimiņattiecības, stabilitāti un drošību. Puses strādā pie tā, lai panāktu konfliktu miermīlīgu atrisināšanu.
 2.
 Šā panta 1. punktā minētie centieni atbilst starptautiskā miera un drošības uzturēšanas mērķim, kas noteikts ANO Statūtos, EDSO Helsinku Nobeiguma aktā un citos attiecīgos daudzpusējos instrumentos, kuriem Puses pievienojušās.
 11. PANTS
 MII izplatīšanas apkarošana
 1.
 Puses uzskata, ka MII un to piegādes līdzekļu izplatīšana gan valstīm, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai. Tādēļ Puses vienojas sadarboties un dot ieguldījumu cīņā pret MII un to piegādes līdzekļu izplatīšanu, pilnīgi ievērojot un savās valstīs īstenojot savas pastāvošās saistības atbilstīgi starptautiskajiem atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumiem un nolīgumiem, kā arī citas attiecīgas starptautiskās saistības. Puses vienojas, ka šis noteikums ir būtisks šā nolīguma elements.
 2.
 Puses arī vienojas sadarboties cīņā pret MII un to piegādes līdzekļu izplatīšanu un sniegt savu ieguldījumu šādā veidā:
 a)
 veicot pasākumus, lai parakstītu un ratificētu attiecīgos starptautiskos instrumentus vai tiem vajadzības gadījumā pievienotos un tos pilnībā īstenotu;
 b)
 ieviešot efektīvu eksporta kontroles valsts sistēmu, lai kontrolētu tādu preču eksportu un tranzītu, kuras saistītas ar MII, tostarp kontrolējot MII galīgo izmantošanu, ko piemēro divējāda lietojuma tehnoloģijām, un paredzot efektīvas sankcijas eksporta kontroles pārkāpumu gadījumā.
 3.
 Puses vienojas veidot regulāru politisku dialogu, ar kuru minētos elementus papildinās un konsolidēs.
 12. PANTS
 Kājnieku ieroču, vieglo ieroču un parasto ieroču eksporta kontrole
 1.
 Puses atzīst, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču (turpmāk “VIKI”), kā arī to munīcijas nelikumīga ražošana, pārvadāšana un aprite, kā arī šo ieroču un munīcijas pārmērīga uzkrāšana, slikta pārvaldība, neatbilstīgi nodrošinātas noliktavas un nekontrolēta izplatīšana joprojām nopietni apdraud mieru un starptautisko drošību.
 2.
 Puses vienojas ievērot un pilnā apjomā pildīt savas attiecīgās saistības attiecībā uz pienākumu apkarot VIKI, tostarp to munīcijas, nelikumīgu tirdzniecību atbilstoši spēkā esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem un ANO Drošības padomes rezolūcijām, kā arī savas saistības saskaņā ar citiem starptautiskiem dokumentiem, kas piemērojami šajā jomā, piemēram, 2001. gada 20. jūlijā pieņemto ANO Rīcības programmu par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visos aspektos.
 3.
 Puses atzīst, ka iekšzemes kontroles sistēmas ir svarīgas, jo tās nodrošina parasto ieroču nodošanu saskaņā ar esošajiem starptautiskajiem standartiem. Puses atzīst, ka šādu kontroli ir svarīgi atbildīgi piemērot, lai veicinātu mieru, drošību un stabilitāti starptautiskā un reģionālā mērogā, kā arī lai mazinātu cilvēku ciešanas un novērstu parasto ieroču novirzīšanu.
 4.
 Puses tādēļ apņemas sadarboties un nodrošināt savu centienu koordināciju, papildināmību un sinerģiju, lai regulētu starptautisko tirdzniecību ar parastajiem ieročiem vai uzlabotu šo regulējumu un lai novērstu, apkarotu un izskaustu ieroču nelikumīgu tirdzniecību. Tās piekrīt veidot regulāru politisku dialogu, kas šos centienus papildinās un konsolidēs.
 III SADAĻA
 TIESISKUMS, BRĪVĪBA UN DROŠĪBA
 13. PANTS
 Persondatu aizsardzība
 1.
 Puses atzīst, cik svarīgi ir veicināt un nodrošināt pamattiesības uz privātumu un persondatu aizsardzību, kas ir ir būtisks faktors iedzīvotāju uzticībai digitālajai ekonomikai un svarīgs elements, lai turpinātu attīstīt komerciālu apmaiņu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību.
 2.
 Puses sadarbojas, lai nodrošinātu šo tiesību efektīvu aizsardzību un īstenošanu, tostarp saistībā ar terorisma un citu starptautisku noziegumu novēršanu un apkarošanu. Sadarbība var ietvert spēju veidošanu, tehnisko palīdzību un informācijas un speciālo zināšanu apmaiņu, kā arī citus veidus.
 3.
 Puses sadarbojas, lai nodrošinātu persondatu augsta līmeņa aizsardzību, apmainoties ar paraugpraksi un pieredzi un ņemot vērā Eiropas un starptautiskos juridiskos instrumentus un standartus. Lai atvieglotu sadarbību, Kirgizstānas Republika centīsies pievienoties un īstenot 1981. gada 28. janvārī pieņemto Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi un Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembrī pieņemto Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām.
 14. PANTS
 Sadarbība migrācijas, patvēruma un robežu pārvaldības jomā
 1.
 Puses atkārtoti apstiprina, cik svarīgi ir izveidot visaptverošu dialogu par visiem ar migrāciju saistītajiem jautājumiem, tostarp attiecīgā gadījumā par likumīgo migrāciju, starptautisko aizsardzību un cīņu pret nelikumīgu migrāciju, kā arī cilvēku kontrabandas un cilvēku tirdzniecības apkarošanu.
 2.
 Sadarbības pamatā ir konkrēto vajadzību izvērtējums, ko veic, Pusēm savstarpēji apspriežoties, un šo sadarbību īsteno saskaņā ar Pušu spēkā esošajiem tiesību aktiem. Sadarbība jo īpaši ir vērsta uz:
 a)
 migrācijas pamatcēloņu risināšanu;
 b)
 valsts tiesību aktu un prakses izstrādi un īstenošanu attiecībā uz starptautisko aizsardzību, lai izpildītu 1951. gada 28. jūlijā pieņemtās Konvencijas par bēgļa statusu un 1967. gada 31. janvārī parakstītā Protokola par bēgļa statusu noteikumus;
 c)
 nepieciešamību atgādināt par Ņujorkas deklarāciju par bēgļiem un migrantiem, kas 2016. gada 19. septembrī pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju A/RES/71/1;
 d)
 uzņemšanas noteikumiem, uzņemto personu tiesībām un statusu, vienlīdzīgu attieksmi pret likumīgi dzīvojošiem ārzemniekiem, šo personu integrēšanu, izglītošanu un apmācību, kā arī pasākumiem cīņai pret rasismu un ksenofobiju;
 e)
 efektīvas un preventīvas politikas izstrādi cīņai pret nelikumīgu migrāciju, migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, ietverot jautājumu par to, kā apkarot kontrabandistu un nelikumīgo tirgotāju tīklus un kā aizsargāt šādas tirdzniecības upurus ar attiecīgiem starptautiskiem instrumentiem;
 f)
 tādiem jautājumiem kā organizēšana, apmācība, paraugprakse un citi operatīvi pasākumi migrācijas pārvaldības, jo īpaši nelikumīgas migrācijas, kā arī dokumentu drošības, vīzu politikas, robežu pārvaldības un migrācijas informācijas sistēmu jomā.
 15. PANTS
 Atpakaļuzņemšana un cīņa pret nelikumīgu migrāciju
 1.
 Savas sadarbības ietvaros ar mērķi novērst un apkarot nelikumīgu migrāciju Puses vienojas, ka:
 a)
 Kirgizstānas Republika pēc kādas Eiropas Savienības dalībvalsts pieprasījuma un bez turpmākām formalitātēm uzņem atpakaļ savus valstspiederīgos, kuri neatbilst vai vairs neatbilst spēkā esošajiem ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās nosacījumiem tās teritorijā;
 b)
 jebkura Eiropas Savienības dalībvalsts pēc Kirgizstānas Republikas pieprasījuma un bez turpmākām formalitātēm uzņem atpakaļ savus valstspiederīgos, kuri neatbilst vai vairs neatbilst spēkā esošajiem ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās nosacījumiem tās teritorijā;
 c)
 Eiropas Savienības dalībvalstis un Kirgizstānas Republika šādos nolūkos nodrošina savus valstspiederīgos ar atbilstīgiem ceļošanas dokumentiem vai piekrīt tam, ka atgriešanas nolūkos tiek izmantots Eiropas ceļošanas dokuments, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1953
 1
 . Ja personai, kura jāuzņem atpakaļ, nav nekādu dokumentu vai citu pierādījumu, kas apliecina tās valstspiederību, attiecīgās dalībvalsts vai Kirgizstānas Republikas kompetentās diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības pēc Kirgizstānas Republikas vai attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma nodrošina pilnīgu sadarbību, lai noteiktu minētās personas valstspiederību.
 2.
 Puses vienojas pēc pieprasījuma noslēgt nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kirgizstānas Republiku, kurā reglamentētu Eiropas Savienības dalībvalstu un Kirgizstānas Republikas konkrētus pienākumus attiecībā uz atpakaļuzņemšanu, tostarp sīki izstrādātus noteikumus par citu valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanu. Ja apstākļi to atļaus, Puses var arī apsvērt iespēju vienoties par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kirgizstānas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu Eiropas Savienības un Kirgizstānas Republikas pilsoņiem.
 16. PANTS
 Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršana
 1.
 Puses sadarbojas, lai novērstu un efektīvi apkarotu to finanšu iestāžu un īpaši izveidotu nefinanšu uzņēmumu un profesiju izmantošanu no noziedzīgām darbībām iegūtu ieņēmumu legalizēšanai un terorisma finansēšanai.
 2.
 Šajā nolūkā tās apmainās ar informāciju saskaņā ar saviem attiecīgajiem tiesību aktiem un sadarbojas, lai nodrošinātu Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ieteikumu un tādu citu standartu efektīvu un pilnīgu īstenošanu, kurus pieņēmušas attiecīgās starptautiskās struktūras, kas darbojas šajā jomā. Šāda sadarbība cita starpā var ietvert noziedzīgi iegūtu aktīvu vai līdzekļu identifikāciju, izsekošanu, izņemšanu, konfiscēšanu un atgūšanu.
 17. PANTS
 Nelikumīgas narkotiskās vielas
 1.
 Puses sadarbojas, lai nodrošinātu līdzsvarotu, uz pierādījumiem balstītu un integrētu pieeju attiecībā uz nelikumīgām narkotiskām vielām, kā arī jaunām psihoaktīvām vielām.
 2.
 Ar nelikumīgām narkotiskām vielām saistītas politikas un darbību mērķis ir stiprināt struktūras nelikumīgu narkotisko vielu novēršanai un apkarošanai, nelikumīgu narkotisko vielu piedāvājuma, tirdzniecības un pieprasījuma samazināšanai un nelikumīgu narkotisko vielu izraisīto veselības traucējumu un sociālo seku novēršanai, lai samazinātu kaitējumu. Puses sadarbojas, lai novērstu tādu ķīmisko prekursoru novirzīšanu, kurus izmanto nelikumīgai narkotisko vielu un psihotropo un jaunu psihoaktīvo vielu ražošanai.
 3.
 Puses vienojas par vajadzīgajām sadarbības metodēm 1. punktā minēto mērķu sasniegšanai. Darbību pamatā ir vispārēji pieņemti principi, kas izklāstīti attiecīgajās ANO konvencijās par narkotisko vielu kontroli, un ieteikumi, kuri izklāstīti noslēguma dokumentā “Mūsu kopīgā apņemšanās efektīvi risināt un apkarot ar narkotiku problēmu pasaulē”, kas 2016. gada 19. aprīlī pieņemts ar ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju A/RES/S-30/1 un ir jaunākais starptautiskais konsenss par starptautisko politiku narkotisko vielu jomā, lai izvērtētu to, kā tiek īstenotas apņemšanās kopīgi risināt un apkarot narkotisko vielu problēmu pasaulē.
 18. PANTS
 Cīņa pret organizēto noziedzību un korupciju
 1.
 Puses sadarbojas, lai apkarotu un novērstu organizētas vai cita veida noziedzīgas un nelikumīgas darbības, tostarp starptautiska mēroga darbības, piemēram:
 a)
 migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību;
 b)
 šaujamieroču, tostarp VIKI, kontrabandu un nelikumīgu tirdzniecību;
 c)
 nelikumīgu narkotisko vielu kontrabandu un tirdzniecību;
 d)
 preču kontrabandu un nelikumīga tirdzniecību;
 e)
 nelikumīgas darbības ekonomikā un finanšu darbības, piemēram, viltošanu, krāpšanu nodokļu jomā un krāpšanu publiskā iepirkuma jomā;
 f)
 līdzekļu piesavināšanos projektos, ko finansē starptautiski līdzekļu devēji;
 g)
 aktīvu un pasīvu korupciju gan privātajā, gan publiskajā sektorā;
 h)
 dokumentu viltošanu un nepatiesu ziņu sniegšanu;
 i)
 kibernoziedzību.
 2.
 Puses uzlabo tiesībaizsardzības iestāžu divpusējo, reģionālo un starptautisko sadarbību, tostarp apmācības un pieredzes apmaiņas jomā. Puses efektīvi īsteno attiecīgos starptautiskos standartus, jo īpaši tos, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā pret transnacionālo organizēto noziedzību, kura pieņemta 2001. gada 8. janvārī ar ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju A/RES/55/25, un tās protokolos.
 3.
 Puses sadarbojas korupcijas novēršanā un apkarošanā saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, jo īpaši tiem, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijā, kura pieņemta 2003. gada 31. oktobrī ar ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju A/RES/58/4, un ieteikumos, kas izriet no novērtējumiem saistībā ar šo konvenciju.
 19. PANTS
 Terorisma apkarošana
 1.
 Puses atkārtoti apstiprina, cik svarīga ir cīņa pret terorismu un terorisma novēršana, un vienojas sadarboties divpusējā, reģionālā un starptautiskā līmenī, lai novērstu un apkarotu terorismu visos tā veidos un izpausmēs.
 2.
 Puses vienojas, ka ir ļoti svarīgi pret terorismu cīnīties, pilnībā ievērojot tiesiskumu un starptautiskās tiesības, tostarp starptautiskās cilvēktiesības, starptautiskās bēgļu tiesības un starptautiskās humanitārās tiesības, ANO Statūtu principus un visus attiecīgos ar terorisma apkarošanu saistītos starptautiskos instrumentus.
 3.
 Puses uzsver, ka ir svarīga visu ANO konvenciju un protokolu, kas saistīti ar terorisma apkarošanu, vispārēja ratifikācija un īstenošana. Puses vienojas veicināt dialogu par projektu visaptverošai konvencijai par starptautisko terorismu un sadarboties Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās terorisma apkarošanas stratēģijas, kas pieņemta 2006. gada 8. septembrī ar ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju A/RES/60/288, kā arī visu attiecīgo ANO Drošības padomes rezolūciju īstenošanā.
 4.
 Puses atkārtoti apstiprina, cik svarīga ir tiesībaizsardzība un tiesiska pieeja terorisma apkarošanā, un vienojas sadarboties terorisma novēršanā un izskaušanā, jo īpaši:
 a)
 apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un atsevišķām personām un to atbalsta tīkliem saskaņā ar starptautiskajām un valsts tiesībām jo īpaši saistībā ar datu aizsardzību un privātuma aizsardzību;
 b)
 apmainoties ar pieredzi terorisma novēršanā un izskaušanā, līdzekļiem un metodēm un to tehniskajiem aspektiem, kā arī ar apmācībām saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem;
 c)
 apmainoties ar viedokļiem par radikalizāciju un vervēšanu, kā arī par to, kā vērsties pret radikalizāciju un veicināt deradikalizāciju un labošanu;
 d)
 apmainoties ar viedokļiem un pieredzi attiecībā uz personu, kuras tur aizdomās par terorismu, pārvietošanos pāri robežām un ceļošanu, kā arī attiecībā uz teroristu apdraudējumu;
 e)
 apmainoties ar paraugpraksi attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību cīņā pret terorismu, jo īpaši saistībā ar kriminālprocesiem;
 f)
 nodrošinot, ka par teroristu nodarījumiem iestājas kriminālatbildība, un veicot pasākumus terorisma finansēšanas nepieļaušanai;
 g)
 veicot pasākumus pret ķīmiskā, bioloģiskā, radioloģiskā un kodolterorisma draudiem un veicot nepieciešamos pasākumus, lai nepieļautu ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu iegādi, nodošanu un izmantošanu terorisma mērķiem, kā arī lai nepieļautu nelikumīgas darbības, kas vērstas pret augsta riska ķīmiskajām, bioloģiskajām, radioloģiskajām un kodoliekārtām.
 5.
 Sadarbības pamatā ir attiecīgie pieejamie izvērtējumi, un to īsteno, Pusēm savstarpēji apspriežoties.
 20. PANTS
 Tiesu iestāžu un tiesiskā sadarbība
 1.
 Puses pastiprina esošo sadarbību savstarpējās tiesiskās palīdzības un personu izdošanas jomā, pamatojoties uz attiecīgiem starptautiskiem nolīgumiem. Puses stiprina esošos mehānismus un vajadzības gadījumā apsver iespēju izstrādāt jaunus mehānismus, lai atvieglotu starptautisko sadarbību šajā jomā. Šāda sadarbība vajadzības gadījumā ietver pievienošanos attiecīgajiem starptautiskajiem instrumentiem un to īstenošanu, kā arī ciešāku sadarbību ar Eurojust.
 2.
 Puses attīsta tiesu iestāžu un tiesisko sadarbību civillietās un komerclietās, jo īpaši attiecībā uz daudzpusējo konvenciju par tiesu iestāžu sadarbību civillietās, tostarp Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences konvenciju, apspriešanu, ratifikāciju un īstenošanu.
 21. PANTS
 Konsulārā aizsardzība
 Jebkuras pārstāvētās Eiropas Savienības dalībvalsts diplomātiskās un konsulārās iestādes nodrošina aizsardzību visiem tādas Eiropas Savienības dalībvalsts valstspiederīgajam, kurai Kirgizstānas Republikā nav pastāvīgas pārstāvniecības, kas faktiski spēj sniegt konsulāro aizsardzību konkrētā gadījumā, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā minētās dalībvalsts valstspiederīgajiem.
 Lai izveidotu koordinētu procedūru, uz kuras pamata Kirgizstānas Republikas valstspiederīgie var saņemt konsulāro aizsardzību Eiropas Savienības dalībvalstīs, kurās Kirgizstānas Republikai nav pastāvīgas pārstāvniecības, kas faktiski spēj sniegt konsulāro aizsardzību konkrētā gadījumā, tiek atcelta prasība Kirgizstānas Republikas konsulārajiem dienestiem, kuri izveidoti kādā Eiropas Savienības dalībvalstī, sniegt paziņojumu saskaņā ar 7. pantu 1963. gada 24. aprīlī pieņemtajā Vīnes Konvencijā par konsulārajiem sakariem.
 IV sadaļa
 TIRDZNIECĪBA UN AR TIRDZNIECĪBU SAISTĪTI JAUTĀJUMI
 1. NODAĻA
 HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI
 22. PANTS
 Mērķi
 Šīs sadaļas mērķi ir šādi:
 a)
 Pušu savstarpējās tirdzniecības paplašināšana, diversifikācija un atvieglošana, jo īpaši ar noteikumiem attiecībā uz muitu, tirdzniecības atvieglošanu un tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai, kā arī sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, vienlaikus saglabājot katras Puses tiesības pieņemt tiesību aktus, lai sasniegtu sabiedriskās politikas mērķus;
 b)
 pakalpojumu tirdzniecības un ieguldījumu veicināšana starp Pusēm, tostarp ar kārtējo maksājumu brīvu veikšanu un kapitāla brīvu apriti;
 c)
 Pušu publiskā iepirkuma tirgu faktiska un abpusēja atvēršana;
 d)
 inovācijas un jaunrades veicināšana, nodrošinot visu intelektuālā īpašuma tiesību pienācīgu un efektīvu aizsardzību;
 e)
 tādu apstākļu veicināšana, kuri sekmē neizkropļotu konkurenci Pušu saimnieciskajā darbībā, jo īpaši attiecībā uz savstarpējo tirdzniecību un ieguldījumiem;
 f)
 starptautiskās tirdzniecības attīstību tādā veidā, kas veicina ilgtspējīgu attīstību tās ekonomiskajā, sociālajā un vides dimensijā;
 g)
 efektīva, taisnīga un paredzama strīdu izšķiršanas mehānisma izveide nolūkā izšķirt strīdus par šīs sadaļas interpretāciju un piemērošanu.
 23. PANTS
 Definīcijas
 Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:
 a)
 “Nolīgums par lauksaimniecību” ir Nolīgums par lauksaimniecību, kas ietverts PTO līguma 1.A pielikumā;
 b)
 “Nolīgums par importa licencēšanas procedūrām” ir Nolīgums par importa licencēšanas procedūrām, kas ietverts PTO līguma 1.A pielikumā;
 c)
 “Antidempinga nolīgums” ir Nolīgums par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu, kas ietverts PTO līguma 1.A pielikumā;
 d)
 “dienas” ir kalendārās dienas, tostarp nedēļas nogales un brīvdienas;
 e)
 “Enerģētikas hartas nolīgums” ir 1994. gada 17. decembrī Lisabonā noslēgtais Enerģētikas hartas nolīgums;
 f)
 “esošs” nozīmē spēkā esošs šā nolīguma spēkā stāšanās dienā;
 g)
 “GATT 1994” ir 1994. gada Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību, kas ietverta PTO līguma 1.A pielikumā;
 h)
 “GATS” ir Vispārējais līgums par pakalpojumu tirdzniecību, kas ietverts PTO līguma 1.B pielikumā;
 i)
 “pasākums” ietver Puses jebkādu pasākumu likuma, normatīva, noteikuma, procedūras, lēmuma, administratīvas lietas vai jebkādā citā formā
 2
 ;
 j)
 “Puses pasākumi” ir visi pasākumi, kurus pieņēmušas vai paturējušas spēkā
 3
 :
 i)
 centrālās, reģionālās vai vietējās valdības vai iestādes un
 ii)
 nevalstiskas organizācijas, kas īsteno centrālās, reģionālās vai vietējās valdības vai iestāžu deleģētās pilnvaras;
 k)
 “persona” ir fiziska vai juridiska persona;
 l)
 “Pārskatītā Kioto konvencija” ir grozītā Starptautiskā konvencija par muitas procedūru vienkāršošanu un saskaņošanu, kas pieņemta Kioto 1973. gada 18. maijā;
 m)
 “Vienošanās par aizsardzības pasākumiem” ir Vienošanās par aizsardzības pasākumiem, kas ietverta PTO līguma 1.A pielikumā;
 n)
 “SKP nolīgums” ir Nolīgums par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, kas ietverts PTO līguma 1.A pielikumā;
 o)
 “SPS līgums” ir Līgums par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu, kas ietverts PTO līguma 1.A pielikumā;
 p)
 “TBT nolīgums” ir Nolīgums par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā, kas ietverts PTO līguma 1.A pielikumā;
 q)
 “trešā valsts” ir valsts vai teritorija ārpus šā nolīguma ģeogrāfiskās piemērošanas jomas;
 r)
 “Tirdzniecības atvieglošanas nolīgums” ir Tirdzniecības atvieglošanas nolīgums, kas ietverts PTO līguma 1.A pielikumā;
 s)
 “TRIPS līgums” ir Līgums par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem, kas ietverts PTO līguma 1.C pielikumā;
 t)
 “Vīnes Konvencija par starptautisko līgumu tiesībām” ir Vīnes Konvencija par starptautisko līgumu tiesībām, kas parakstīta Vīnē 1969. gada 23. maijā;
 u)
 “Pasaules Muitas organizācijas Arušas deklarācija” ir Muitas sadarbības padomes deklarācija par muitas integritāti, kas parakstīta Arušā, Tanzānijā 1993. gada 7. jūlijā;
 v)
 “PTO” ir Pasaules Tirdzniecības organizācija;
 w)
 “PTO līgums” ir 1994. gada 15. aprīlī parakstītais Marakešas līgums par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu.
 24. PANTS
 Saistība ar citiem starptautiskajiem nolīgumiem
 1.
 Puses apstiprina savas tiesības un pienākumus vienai pret otru atbilstoši PTO līgumam un visiem citiem nolīgumiem, kuru puses tās ir.
 2.
 Neko šajā nolīgumā neinterpretē kā prasību Pusēm rīkoties neatbilstoši to saistībām saskaņā ar PTO līgumu.
 25. PANTS
 Atsauces uz normatīvajiem aktiem un citiem nolīgumiem
 1.
 Visas šajā sadaļā ietvertās atsauces uz normatīvajiem aktiem – vai nu vispārīgi, vai ar atsauci uz konkrētu likumu, regulu vai direktīvu – uzskata par atsaucēm uz normatīvajiem aktiem ar to grozījumiem, ja vien nav norādīts citādi.
 2.
 Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces vai iekļaušanu šajā sadaļā ar atsauci uz citiem nolīgumiem vai tiesību instrumentiem vai kādu to daļu uzskata par tādām, kas ietver:
 a)
 attiecīgos pielikumus, protokolus, zemsvītras piezīmes, skaidrojošās piezīmes un skaidrojumus, un
 b)
 aizstājošos nolīgumus, kuru puses ir Puses, vai grozījumus, kas Pusēm ir saistoši, izņemot gadījumu, ja atsauce apstiprina esošās tiesības.
 26. PANTS
 Tiesības celt prasību saskaņā ar saviem tiesību aktiem
 Puse nenodrošina prasījuma tiesības atbilstoši saviem tiesību aktiem pret otru Pusi, pamatojoties uz to, ka otras Puses pasākums ir nesaderīgs ar šo nolīgumu.
 27. PANTS
 Sadarbības padomes, kas darbojas tās tirdzniecības komitejas sastāvā, konkrētie uzdevumi
 1.
 Ja Sadarbības padome veic kādu no uzdevumiem, kas tai uzticēti saistībā ar šo sadaļu, tās sastāvā ir Pušu pārstāvji, kuri saskaņā ar Pušu attiecīgo tiesisko regulējumu ir atbildīgi par jautājumiem saistībā ar tirdzniecību, vai to norīkotās personas.
 2.
 Sadarbības padome, kas darbojas tās tirdzniecības komitejas sastāvā,
 a)
 ir pilnvarota pieņemt lēmumus, lai atjauninātu vai grozītu turpmāk minētos elementus, balstoties uz abpusēju piekrišanu un pienācīgi ņemot vērā Pušu attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanu, kā paredzēts to tiesību aktos:
 i)
 2. pielikums,
 ii)
 8.-A, 8.-B un 8.-C pielikums,
 iii)
 9. pielikums,
 iv)
 14.-A un 14.-B pielikums,
 v)
 I protokols.
 Šādus atjauninājumus un grozījumus apstiprina un tie stājas spēkā pēc diplomātisko notu apmaiņas starp Pusēm, ja vien Puses nevienojas citādi;
 b)
 var pieņemt lēmumus par šīs sadaļas noteikumu interpretāciju;
 c)
 var pieņemt lēmumus izveidot apakškomitejas, ko veido Pušu pārstāvji, papildus šajā sadaļā izveidotajām apakškomitejām un uzticēt tām pienākumus savas kompetences ietvaros; var arī nolemt mainīt funkcijas, kas uzticētas tās izveidotajām apakškomitejām, kā arī likvidēt minētās apakškomitejas.
 3.
 Sadarbības padome, kas darbojas tās tirdzniecības komitejas sastāvā, pieņem lēmumus un sniedz pienācīgus ieteikumus pēc Pušu attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas, kā paredzēts to tiesību aktos.
 4.
 Ja Sadarbības padomes sanāksmes nav iespējamas, tad 2. punktā minētos lēmumus var pieņemt, izmantojot rakstisko procedūru.
 28. PANTS
 Sadarbības komitejas, kas darbojas tās tirdzniecības komitejas sastāvā, konkrētie uzdevumi
 1.
 Ja Sadarbības komiteja veic kādu no uzdevumiem, kas tai uzticēti šajā sadaļā, tās sastāvā ir Pušu pārstāvji, kuri ir atbildīgi par jautājumiem saistībā ar tirdzniecību, vai to norīkotās personas.
 2.
 Sadarbības komitejai, kas darbojas tās tirdzniecības komitejas sastāvā, jo īpaši ir šādi uzdevumi:
 a)
 palīdzēt Sadarbības padomei izpildīt tās uzdevumus jautājumos saistībā ar tirdzniecību;
 b)
 atbildēt par šīs sadaļas pareizu īstenošanu un piemērošanu; šajā sakarībā un neskarot 14. nodaļā noteiktās tiesības, abas Puses var iesniegt izskatīšanai Sadarbības komitejā jebkuru jautājumu, kas saistīts ar šīs sadaļas piemērošanu vai interpretāciju;
 c)
 vajadzības gadījumā pārraudzīt šīs sadaļas turpmāku papildināšanu un izvērtēt tās piemērošanā gūtos rezultātus;
 d)
 meklēt piemērotus paņēmienus, kā novērst un risināt problēmas, kas citādi varētu rasties jomās, uz kurām attiecas šī sadaļa, un
 e)
 uzraudzīt visu saskaņā ar šo sadaļu izveidoto apakškomiteju darbu.
 3.
 Ja Sadarbības padomes sanāksmes nav iespējamas, Sadarbības komiteja, pildot savus uzdevumus saskaņā ar šā panta 2. punktu, var iesniegt priekšlikumus par nepieciešamību pieņemt lēmumus par atjauninājumu vai grozījumu veikšanu, kā minēts 27. panta 2. punkta a) apakšpunktā, vai interpretācijas sniegšanu, kā minēts 27. panta 2. punkta b) apakšpunktā.
 4.
 Sadarbības komiteja, kas darbojas tās tirdzniecības komitejas sastāvā, pieņem lēmumus un sniedz pienācīgus ieteikumus pēc Pušu attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas, kā paredzēts to tiesību aktos.
 29. PANTS
 Koordinatori
 1.
 Eiropas Savienība un Kirgizstānas Republika ieceļ koordinatoru šai sadaļai 60 dienu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un paziņo viena otrai attiecīgo kontaktinformāciju.
 2.
 Koordinatori kopīgi nosaka darba kārtību un veic visus citus Sadarbības padomes un Sadarbības komitejas sanāksmju sagatavošanai vajadzīgos pasākumus saskaņā ar šo nodaļu, un vajadzības gadījumā veic turpmākus pasākumus saistībā ar šādu struktūru lēmumiem.
 30. PANTS
 Apakškomitejas
 1.
 Apakškomiteju sastāvā ir Eiropas Savienības pārstāvji, no vienas puses, un Kirgizstānas Republikas pārstāvji, no otras puses.
 2.
 Apakškomitejas sanāk gada laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas un pēc tam attiecīgajā līmenī reizi gadā vai pēc jebkuras Puses vai Sadarbības komitejas pieprasījuma. Sanāksmes klātienē notiek pārmaiņus Briselē un Biškekā. Sanāksmes var arī organizēt, izmantojot visus Pusēm pieejamos tehniskos līdzekļus.
 3.
 Apakškomitejas kopīgi vada Pušu pārstāvji.
 2. NODAĻA
 PREČU TIRDZNIECĪBA
 31. pants
 Darbības joma
 Ja vien šajā nolīgumā nav noteikts citādi, šī nodaļa attiecas uz preču tirdzniecību starp Pusēm.
 32. pants
 Definīcijas
 Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:
 a)
 “konsulārās formalitātes” ir procedūra, kurā no importētājas Puses konsula eksportētājas Puses teritorijā vai trešās puses teritorijā saņem konsulāro rēķinu vai konsulāro vīzu komercrēķinam, izcelsmes sertifikātam, manifestam, nosūtītāja eksporta deklarācijai un citiem muitas dokumentiem saistībā ar preces importu;
 b)
 “muitas nodoklis” ir jebkurš nodoklis vai visu veidu maksājums, ko uzliek preces importam vai saistībā ar to; tas neietver:
 i)
 maksu, kas līdzvērtīga iekšējam nodoklim, kuru piemēro saskaņā ar 34. pantu,
 ii)
 attiecīgi antidempinga, īpašu aizsardzības pasākumu, kompensācijas vai aizsardzības maksājumu, ko piemēro saskaņā ar GATT 1994, Antidempinga nolīgumu, Nolīgumu par lauksaimniecību, SKP nolīgumu vai Vienošanos par aizsardzības pasākumiem,
 iii)
 maksas vai citus maksājumus, ko uzliek preces importam vai saistībā ar importu un kas nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas;
 c)
 “eksporta licencēšanas procedūra” ir administratīva procedūra, saskaņā ar kuru jāiesniedz attiecīgajai administratīvajai struktūrai vai struktūrām pieteikums vai citi dokumenti (kas nav muitošanai parasti nepieciešamie dokumenti) kā priekšnoteikums eksportam no eksportētājas Puses teritorijas;
 d)
 “Puses prece” ir iekšzemes prece GATT 1994 izpratnē;
 e)
 “Harmonizētā sistēma” jeb “HS” ir Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētā sistēma, ko izstrādājusi Pasaules Muitas organizācija, ieskaitot visas juridiskās piezīmes un grozījumus;
 f)
 “importa licencēšanas procedūra” ir administratīva procedūra, saskaņā ar kuru jāiesniedz attiecīgajai administratīvajai struktūrai vai struktūrām pieteikums vai citi dokumenti (kas nav muitošanai parasti nepieciešamie dokumenti) kā priekšnoteikums importa veikšanai importētājas Puses teritorijā;
 g)
 “pārražota prece” ir Harmonizētās sistēmas 84., 85., 87. un 90. nodaļā vai 9402. pozīcijā klasificēta prece, kas:
 i)
 pilnībā vai daļēji sastāv no detaļām, kuras iegūtas no precēm, kuras tikušas izmantotas iepriekš,
 ii)
 nodrošina līdzīgu veiktspēju un darbības nosacījumus kā līdzvērtīgā jaunā prece, un
 iii)
 tai ir tāda pati garantija kā līdzvērtīgai jaunai precei.
 33. pants
 Lielākās labvēlības režīms
 1.
 Katra Puse piešķir lielākās labvēlības režīmu otras Puses precēm saskaņā ar GATT 1994 I pantu, tostarp tā piezīmēm un papildnoteikumiem, kas iekļautas šajā nolīgumā un ir tā daļa mutatis mutandis.
 2.
 Šā panta 1. punktu nepiemēro attiecībā uz preferenciālo režīmu, ko katra Puse piešķir trešās valsts precēm saskaņā ar PTO līgumu.
 34. pants
 Valsts režīms
 Katra puse piešķir valsts režīmu otras Puses precēm saskaņā ar GATT 1994 III pantu, tostarp tā piezīmēm un papildnoteikumiem. Tādējādi GATT 1994 III pants un tā piezīmes un papildnoteikumi mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.
 35. pants
 Importa un eksporta ierobežojumi
 Puses nepieņem vai nesaglabā nekādus aizliegumus vai ierobežojumus (izņemot nodevas, nodokļus vai citus maksājumus), kurus piemēro kvotu, importa vai eksporta licenču vai citu pasākumu veidā, otras Puses izcelsmes preču importam vai preču eksportam vai pārdošanai eksportam uz otras Puses teritoriju, izņemot saskaņā ar GATT 1994 XI pantu, tostarp tā piezīmēm un papildnoteikumiem. Šajā nolūkā GATT 1994 XI pants un tā piezīmes un papildnoteikumi mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.
 36. pants
 Izvedmuitas nodokļi, citi nodokļi vai maksājumi saistībā ar eksportu
 1.
 Puses neievieš vai nesaglabā nekādus nodokļus vai citus jebkāda veida maksājumus, ko uzliek kādas preces eksportam uz otru Pusi vai saistībā ar šādu eksportu, vai nekādus citus tādus pasākumus ar līdzvērtīgu iedarbību, kuri saskaņā ar 2. pielikumā ietverto sarakstu nav pasākumi attiecībā uz precēm. Šo noteikumu nepiemēro precēm tranzītā caur vienas Puses teritoriju GATT 1994 V panta nozīmē vai precēm, kas saskaņā ar starptautisku nolīgumu starp Kirgizstānas Republiku un trešo personu ir importētas Kirgizstānas Republikā, nepiemērojot izvedmuitas nodokļus, kurus minētā trešā persona citādi būtu varējusi piemērot eksportam uz Eiropas Savienību attiecīgi saskaņā ar minētās trešās personas koncesiju sarakstu, kas pievienots GATT 1994, vai atbilstīgi jebkādām divpusējām saistībām ar Eiropas Savienību.
 2.
 Nekas šajā pantā neliedz Pusei piemērot preces eksportam uz otru Pusi maksu vai maksājumus, kas atļauti saskaņā ar 38. pantu.
 37. pants
 Divējāda lietojuma preču eksporta kontrole
 Puses apmainās ar informāciju un labu praksi divējāda lietojuma preču eksporta kontroles jomā, lai veicinātu Eiropas Savienības un Kirgizstānas Republikas konverģenci attiecībā uz eksporta kontroli.
 38. pants
 Maksas un formalitātes
 1.
 GATT 1994 VIII pants un tā skaidrojošās piezīmes, kā arī jebkuri izņēmumi un atbrīvojumi no saistībām un to atbrīvojumi, kas noteikti GATT 1994 VIII pantā, kuru piemēro saskaņā ar PTO līgumu, mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.
 2.
 Katra Puse nekavējoties publicē visas maksas un maksājumus, ko tā uzliek saistībā ar importu vai eksportu, tādā veidā, lai valdības, tirgotāji un citas ieinteresētās personas varētu ar tām iepazīties.
 3.
 Katra Puse periodiski pārskata savas uzliktās maksas un maksājumus, lai iespēju robežās samazinātu to skaitu un dažādību.
 4.
 Neviena Puse saistībā ar otras Puses preču importu nepiemēro konsulārās formalitātes un ar tām saistītas maksas un maksājumus.
 39. pants
 Pārražotas preces
 1.
 Puse cenšas piešķirt otras Puses pārražotām precēm režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par to, kādu tā piešķir līdzvērtīgām jaunām precēm.
 2.
 Ja viena Puse pieņem vai saglabā importa vai eksporta aizliegumus vai ierobežojumus attiecībā uz lietotām precēm, tā cenās nepiemērot šos pasākumus pārražotām precēm.
 3.
 Puse var pieprasīt, lai pārražotas preces tiktu identificētas kā tādas izplatīšanai vai pārdošanai tās teritorijā un lai tās atbilstu visām piemērojamajām tehniskajām prasībām, kas attiecas uz līdzvērtīgām jaunām precēm.
 40. pants
 Preču pagaidu ievešana
 Puse piešķir otrai Pusei atbrīvojumu no ievedmuitas un citiem maksājumiem attiecībā uz precēm, kuras ieved uz laiku – tādos gadījumos un saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas ar Pusei saistošām starptautiskām konvencijām par preču pagaidu ievešanu. Minēto atbrīvojumu piemēro saskaņā ar katras Puses tiesību aktiem.
 41. pants
 Tranzīts
 GATT 1994 V pants tiek iekļauts šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu. Puses veic visus vajadzīgos pasākumus, lai sekmētu energoproduktu tranzītu saskaņā ar tranzīta brīvības principu un Enerģētikas hartas nolīguma 7. panta 1. un 3. punktu.
 42. pants
 Importa un eksporta monopoli
 Puses nenosaka vai nesaglabā izraudzītu importa vai eksporta monopolu. Šajā pantā importa vai eksporta monopols ir Puses piešķirtas ekskluzīvas tiesības vai pilnvarojums kādai vienībai importēt preci no otras Puses vai eksportēt to uz otru Pusi
 4
 .
 43. pants
 Izcelsmes norādes
 1.
 Ja Kirgizstānas Republika, importējot Eiropas Savienības preces, pieprasa izcelsmes norādi, tā akceptē izcelsmes norādi “Made in EU” vai līdzvērtīgu marķējumu valodā, kura atbilst Kirgizstānas Republikas izcelsmes norāžu prasībām saskaņā ar nosacījumiem, kas nav mazāk labvēlīgi par tiem, kurus piemēro Eiropas Savienības dalībvalstu izcelsmes norādēm.
 2.
 Izcelsmes norādes “Made in EU” vajadzībām Kirgizstānas Republika uzskata Eiropas Savienību par vienotu teritoriju.
 44. pants
 Importa licencēšanas procedūras
 Katra Puse pieņem un pārvalda visas importa licencēšanas procedūras saskaņā ar Līguma par importa licencēšanas procedūrām 1., 2. un 3. pantu. Šajā nolūkā Līguma par importa licencēšanas procedūrām 1., 2. un 3. pants mutatis mutandis tiek iekļauts šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.
 45. pants
 Eksporta licencēšanas procedūras
 5
 1.
 Katra Puse saskaņā ar savu kompetenci
 6
 nodrošina pārredzamību attiecībā uz eksporta licencēšanas procedūrām un publicē visas jaunās eksporta licencēšanas procedūras vai jebkādas izmaiņas kādā esošā eksporta licencēšanas procedūrā tādā veidā, lai valdības, tirgotāji un citas ieinteresētās personas varētu ar tām iepazīties. Ja iespējams, šādu publicēšanu veic ne vēlāk kā 30 dienas, pirms stājas spēkā jauna eksporta licencēšanas procedūra vai jebkādas izmaiņas kādā esošā eksporta licencēšanas procedūrā, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā dienā, kad šāda procedūra vai izmaiņas stājas spēkā.
 2.
 Publicējot eksporta licencēšanas procedūras, norāda šādu informāciju:
 a)
 eksporta licencēšanas procedūru teksts vai visi tajā izdarītie grozījumi;
 b)
 preces, uz kurām attiecas katra eksporta licencēšanas procedūra;
 c)
 attiecībā uz katru procedūru – procesa apraksts, kā pieteikties eksporta licences saņemšanai, un visi kritēriji, kas jāizpilda pieteikuma iesniedzējam, lai tas būtu tiesīgs pieteikties eksporta licences saņemšanai, piemēram, darbības licence, ieguldījumu veikšana vai uzturēšana vai darbība, izmantojot konkrētu uzņēmējdarbības formu vienas Puses teritorijā;
 d)
 kontaktpunkts vai punkti, kuros ieinteresētās personas var saņemt papildu informāciju par nosacījumiem eksporta licences saņemšanai;
 e)
 administratīvā struktūra vai struktūras, kurās jāiesniedz pieteikums un citi attiecīgie dokumenti;
 f)
 visu to pasākumu apraksts, kurus paredzēts īstenot ar eksporta licencēšanas procedūru;
 g)
 laika posms, kurā katra eksporta licencēšanas procedūra būs spēkā, ja vien procedūra paliks spēkā līdz brīdim, kad tā tiks atsaukta vai pārskatīta jaunā publikācijā;
 h)
 ja Puse plāno izmantot eksporta licencēšanas procedūru eksporta kvotas administrēšanai – kopējais daudzums un attiecīgā gadījumā kvotas vērtība un kvotas sākuma un beigu datums, un
 i)
 visi atbrīvojumi no prasības saņemt eksporta licenci vai izņēmumi attiecībā uz šādu prasību, informācija, kā pieprasīt vai izmantot šos atbrīvojumus vai izņēmumus, un to piešķiršanas kritēriji.
 3.
 Katra Puse 45 dienu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā paziņo otrai Pusei par tās esošajām eksporta licencēšanas procedūrām. Puse, kas pieņem jaunu eksporta licencēšanas procedūru vai groza kādu esošo eksporta licencēšanas procedūru, 60 dienu laikā pēc publicēšanas paziņo otrai Pusei par attiecīgo procedūru vai grozījumiem. Paziņojumā ietver atsauci uz avotu(-iem), kuros ir publicēta saskaņā ar 2. punktu prasītā informācija, un attiecīgā gadījumā norāda attiecīgo oficiālo tīmekļa vietni.
 46. PANTS
 Tirdzniecības aizsardzības instrumenti
 Puses apstiprina savas tiesības un pienākumus saskaņā ar:
 a)
 GATT 1994 XIX pantu;
 b)
 Vienošanos par aizsardzības pasākumiem;
 c)
 Nolīguma par lauksaimniecību 5. pantu;
 d)
 GATT 1994 VI pantu;
 e)
 Antidempinga nolīgumu un
 f)
 SKP nolīgumu.
 47. PANTS
 Tirdzniecības aizsardzības instrumentu pārredzamība
 1.
 Puses vienojas, ka tirdzniecības aizsardzības instrumenti (antidempinga, antisubsidēšanas un vispārējie aizsardzības pasākumi) būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot attiecīgās PTO prasības un pamatojoties un taisnīgu un pārredzamu sistēmu.
 2.
 Neskarot Antidempinga nolīguma 6.5. pantu un SKP nolīguma 12.4. pantu, Puses pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par antidempinga vai kompensācijas pasākumiem nodrošina, ka tiek sniegti visi būtiskie fakti, kuri tiek izskatīti un ir pamatā lēmumam par pasākumu piemērošanu. Informācijas sniegšanas procesā nodrošina, lai ieinteresētajām personām būtu pietiekami daudz laika iesniegt piezīmes.
 3.
 Katrai ieinteresētajai personai dod iespēju izteikt savu viedokli antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanu laikā ar nosacījumu, ka tas nevajadzīgi nekavē izmeklēšanu veikšanu.
 4.
 Uz šo pantu neattiecas šīs sadaļas 14. nodaļa.
 3. NODAĻA
 MUITA
 48. pants
 Sadarbība muitas jomā
 1.
 Puses stiprina sadarbību muitas jomā, lai nodrošinātu pārredzamu vidi tirdzniecībai, atvieglotu tirdzniecību, uzlabotu piegādes ķēdes drošību, veicinātu patērētāju drošību, novērstu tādu preču plūsmas, ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, un apkarotu kontrabandu un krāpšanu.
 2.
 Īstenojot 1. punktā minētos mērķus, Puses pieejamo resursu robežās sadarbojas, lai cita starpā:
 a)
 uzlabotu tiesību aktus un saskaņotu un vienkāršotu muitas procedūras saskaņā ar starptautiskām konvencijām un standartiem, kas piemērojami muitas un tirdzniecības atvieglošanas jomā, tostarp saskaņā ar tiem, kurus izstrādājusi PTO (tostarp Tirdzniecības atvieglošanas nolīgums) un Pasaules Muitas organizācija (jo īpaši Pārskatītā Kioto konvencija), un ņemot vērā Eiropas Savienības izstrādātos instrumentus un paraugpraksi, tostarp muitas koncepciju;
 b)
 ieviestu mūsdienīgas muitas sistēmas, kas ietver modernas muitošanas tehnoloģijas, noteikumus par atzītajiem uzņēmējiem, automatizētu riska analīzi un kontroli, vienkāršotas procedūras preču izlaišanai, pēcizlaišanas auditu, pārredzamu muitas vērtības noteikšanas sistēmu un noteikumus muitas un uzņēmumu partnerībām;
 c)
 savā teritorijā nodrošinātu pārkraušanas darbību un pārvietošanas tranzītā atvieglošanu un efektīvu kontroli, nodrošinātu sadarbību un koordināciju starp visām attiecīgajām iestādēm un aģentūrām to attiecīgajās teritorijās, lai atvieglotu tranzīta satiksmi, un attiecīgā un piemērotā gadījumā izmantotu iespējas nodrošināt attiecīgo muitas tranzīta sistēmu savstarpēju savienojamību;
 d)
 veicinātu visaugstākos profesionālās ētikas standartus, jo īpaši uz robežām, piemērojot pasākumus, kuros atspoguļoti Pasaules Muitas organizācijas Arušas deklarācijā izklāstītie principi;
 e)
 apmainītos ar paraugpraksi un sniegtu tehnisko atbalstu plānošanai un visaugstāko profesionālās ētikas standartu nodrošināšanai;
 f)
 vajadzības gadījumā apmainītos ar informāciju un datiem, vienlaikus ievērojot otras Puses noteikumus par sensitīvu datu konfidencialitāti un persondatu aizsardzību;
 g)
 attiecīgā un piemērotā gadījumā veiktu saskaņotas muitas darbības starp saviem muitas dienestiem.
 49. pants
 Savstarpēja administratīvā palīdzība
 Neskarot šajā nolīgumā, jo īpaši 48. pantā, paredzētos citus sadarbības veidus, Puses viena otrai sniedz savstarpēju administratīvo palīdzību muitas jomā saskaņā ar I protokolu.
 50. pants
 Muitas vērtības noteikšana
 1.
 Noteikumus par Preču muitas vērtības noteikšanu, kurus piemēro tirdzniecībā starp Pusēm, reglamentē 1.–17. pants Nolīgumā par GATT 1994 VII panta īstenošanu, kas ietverts PTO līguma 1.A pielikumā. Ar šo šie noteikumi mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.
 2.
 Puses sadarbojas nolūkā vienoties par kopīgu pieeju jautājumos, kas saistīti ar muitas vērtības noteikšanu.
 4. NODAĻA
 TEHNISKIE ŠĶĒRŠĻI TIRDZNIECĪBAI
 51. pants
 Mērķis
 Šīs nodaļas mērķis ir atvieglot preču tirdzniecību starp Pusēm, novēršot, identificējot un likvidējot nevajadzīgus tehniskus šķēršļus tirdzniecībai.
 52. pants
 Darbības joma
 1.
 Šī nodaļa attiecas uz visu to TBT nolīgumā paredzēto standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas procedūru izstrādi, pieņemšanu un piemērošanu, kas var ietekmēt preču tirdzniecību starp Pusēm.
 2.
 Neatkarīgi no 1. punkta šī nodaļa neattiecas uz:
 a)
 iepirkuma specifikācijām, ko izstrādā valdības struktūras savām ražošanas vai patēriņa vajadzībām, vai
 b)
 SPS līguma A pielikumā definētajiem sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, uz kuriem attiecas šā nolīguma 5. nodaļa.
 53. pants
 Saistība ar TBT nolīgumu
 Puses apstiprina savas esošās tiesības un pienākumus vienai pret otru, kuri izriet no TBT nolīguma, kas ar šo mutatis mutandis tiek iekļauts šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.
 54. pants
 Tehniskie noteikumi
 1.
 Katra Puse saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas piemērojamas minētajai Pusei, veic plānoto tehnisko noteikumu regulatīvās ietekmes novērtējumu, ņemot vērā pieejamās regulatīvās un neregulatīvās alternatīvas ierosinātajiem tehniskajiem noteikumiem, ar kurām var sasniegt Puses likumīgos mērķus saskaņā ar TBT nolīguma 2.2. pantu.
 2.
 Katra Puse izmanto attiecīgos starptautiskos standartus par pamatu saviem tehniskajiem noteikumiem, izņemot, ja tā var pierādīt, ka šādi starptautiskie standarti būtu neefektīvs vai nepiemērots līdzeklis izvirzīto likumīgo mērķu sasniegšanai.
 3.
 Ja viena Puse nav izmantojusi starptautiskos standartus par pamatu saviem tehniskajiem noteikumiem, tā pēc otras Puses pieprasījuma veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek konstatētas jebkādas būtiskas novirzes no attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, un paskaidro iemeslus, kādēļ šādi standarti tika uzskatīti par nepiemērotiem vai neefektīviem konkrētā mērķa sasniegšanai.
 4.
 Katra Puse pārskata savus tehniskos noteikumus, lai palielinātu šo noteikumu konverģenci ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, cita starpā ņemot vērā visas jaunās attiecīgo starptautisko standartu attīstības tendences vai jebkādas apstākļu izmaiņas, kas radījušas novirzes no visiem attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.
 5.
 Izstrādājot galvenos tehniskos noteikumus, kas var būtiski ietekmēt tirdzniecību, katra Puse veic pasākumus, lai saskaņā ar saviem attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām nodrošinātu to, ka ir ieviestas procedūras, kuras dod iespēju personām paust savu viedokli sabiedriskās diskusijās, izņemot gadījumus, kad rodas vai draud rasties steidzamas drošuma, veselības, vides aizsardzības vai valsts drošības problēmas, un ka šādu diskusiju rezultāti tiek publiskoti.
 55. pants
 Standarti
 1.
 Lai pēc iespējas lielākā mērā saskaņotu standartus, katra Puse mudina tās teritorijā izveidotās standartizācijas iestādes un reģionālās standartizācijas iestādes, kuru dalībniece ir Puse vai tās teritorijā izveidotās standartizācijas iestādes:
 a)
 savu resursu robežās piedalīties to starptautisko standartu sagatavošanā, ko izstrādā attiecīgās starptautiskās standartizācijas iestādes;
 b)
 izmantot attiecīgos starptautiskos standartus par pamatu standartiem, ko tās izstrādā, izņemot gadījumus, kad šādi starptautiski standarti būtu neefektīvi vai nepiemēroti, piemēram, tie nenodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni vai pastāv fundamentāli klimata vai ģeogrāfiski faktori vai fundamentālas tehnoloģiskas problēmas;
 c)
 izvairīties no to darbību dublēšanās vai pārklāšanās, ko veic starptautiskās standartizācijas iestādes;
 d)
 regulāri pārskatīt valsts un starptautiskos standartus, kuru pamatā nav attiecīgie starptautiskie standarti, nolūkā palielināt to konverģenci ar šādiem starptautiskajiem standartiem;
 e)
 sadarboties ar attiecīgajām otras Puses standartizācijas iestādēm starptautiskās standartizācijas darbībās; minētā sadarbība var notikt starptautiskajās standartizācijas iestādēs vai reģionālā līmenī un
 f)
 veicināt divpusēju sadarbību starp tām un ar otras Puses standartizācijas iestādēm.
 2.
 Pusēm būtu jāapmainās ar informāciju par saviem attiecīgajiem standartizācijas procesiem un apmēru, kādā starptautiskie, reģionālie vai apakšreģionālie standarti tiek izmantoti par pamatu to valsts standartiem.
 3.
 Ja tehnisko noteikumu projektā vai atbilstības novērtēšanas procedūrā standarti ir padarīti obligāti, tad izpilda pārredzamības pienākumus, kas noteikti šā nolīguma 58. pantā un TBT nolīguma 2. vai 5. pantā.
 4.
 Starptautiskos standartus, kurus pieņēmusi Starptautiskā Standartizācijas organizācija, Starptautiskā Elektrotehnikas komisija, Starptautiskā Telesakaru savienība un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas izveidotā Pārtikas kodeksa komisija, uzskata par attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem TBT nolīguma 2. un 5. panta un minētā nolīguma 3. pielikuma nozīmē, neliedzot izmantot citus starptautiskos standartus.
 5.
 Standartu, ko izstrādājušas citas starptautiskas organizācijas, arī varētu uzskatīt par attiecīgu starptautisku standartu TBT nolīguma 2. un 5. panta un minētā nolīguma 3. pielikuma nozīmē, ja to izstrādājusi:
 a)
 standartizācijas iestāde, kas tiecas panākt vienprātību vai nu
 i)
 to iesaistīto PTO dalībnieku valstu delegāciju starpā, kuras pārstāv visas to teritorijā esošās valsts standartizācijas struktūras, kas pieņēmušas vai plāno pieņemt standartus attiecībā uz priekšmetu, ar kuru ir saistīta starptautiskā standartizācijas darbība, vai
 ii)
 iesaistīto PTO dalībnieku valdības struktūru starpā; un
 b)
 ja tas izstrādāts saskaņā ar Komitejas lēmumu par starptautisko standartu, pamatnostādņu un ieteikumu izstrādi saistībā ar TBT nolīguma 2. un 5. pantu un minētā nolīguma 3. pielikumu.
 56. pants
 Atbilstības novērtēšana
 1.
 Noteikumus, kas 52. pantā ir izklāstīti attiecībā uz tehnisko noteikumu sagatavošanu, pieņemšanu un piemērošanu, mutatis mutandis piemēro atbilstības novērtēšanas procedūrām.
 2.
 Ja viena Puse pieprasa atbilstības novērtēšanu kā pozitīvu apliecinājumu tam, ka ražojums atbilst tehniskajiem noteikumiem, tā izvēlas atbilstības novērtēšanas procedūras
 7
 , kas ir samērīgas ar saistītajiem riskiem, kuri noteikti, pamatojoties uz riska novērtējumu, tostarp vajadzības gadījumā – piegādātāja atbilstības deklarācijas izmantošanu.
 3.
 Ja viena Puse pieprasa trešās personas veiktu atbilstības novērtēšanu kā pozitīvu apliecinājumu tam, ka ražojums atbilst tehniskajiem noteikumiem, un tā nav paredzējusi šo uzdevumu veikt kādai valsts iestādei, kā norādīts 4. punktā, tā:
 a)
 preferenciālā kārtā izmanto akreditāciju, lai kvalificētu atbilstības novērtēšanas struktūras;
 b)
 pēc iespējas efektīvāk izmanto starptautiskos akreditācijas un atbilstības novērtēšanas standartus, kā arī starptautiskos nolīgumus, kuros iesaistītas Pušu akreditācijas struktūras, piemēram, izmantojot tādus mehānismus kā Starptautiskā Laboratoriju akreditācijas sadarbība (ILAC) un Starptautiskais Akreditācijas forums (IAF);
 c)
 apsver iespēju pievienoties vai attiecīgā gadījumā mudina savas atbilstības novērtēšanas iestādes pievienoties visiem funkcionējošiem starptautiskiem nolīgumiem vai pasākumiem atbilstības novērtēšanas rezultātu saskaņošanai vai akceptēšanas veicināšanai;
 d)
 nodrošina, ka uzņēmējiem ir izvēle starp atbilstības novērtēšanas struktūrām, ko Puses akceptējušas attiecībā uz konkrētu ražojumu;
 e)
 nodrošina, ka atbilstības novērtēšanas struktūras ir neatkarīgas no ražotājiem, importētājiem un uzņēmējiem kopumā un ka starp akreditācijas struktūrām un atbilstības novērtēšanas struktūrām nepastāv interešu konflikti;
 f)
 ļauj atbilstības novērtēšanas struktūrām izmantot apakšuzņēmējus, lai veiktu testēšanu vai inspekcijas saistībā ar atbilstības novērtēšanu, un
 g)
 vienā tīmekļa vietnē publicē to struktūru sarakstu, kuras tā izraudzījusies šādas atbilstības novērtēšanas veikšanai, un attiecīgu informāciju par katras minētās struktūras iecelšanas tvērumu.
 4.
 Nekas 3. punkta f) apakšpunktā neliedz Pusei pieprasīt apakšuzņēmējiem izpildīt tādas pašas prasības, kādas būtu jāievēro atbilstības novērtēšanas struktūrai, ar kuru Puses ir noslēgusi līgumu, lai tā pati varētu veikt līgumā paredzētos testus vai inspekcijas.
 5.
 Nekas šajā pantā neliedz vienai Pusei pieprasīt, lai atbilstības novērtēšanu attiecībā uz konkrētiem ražojumiem veic īpaši norādītas pārvaldes iestādes. Šādos gadījumos Puse:
 a)
 ierobežo atbilstības novērtēšanas maksas līdz sniegto pakalpojumu aptuvenām izmaksām un pēc atbilstības novērtēšanas pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma paskaidro, kā maksas, ko tā nosaka par šādu atbilstības novērtēšanu, nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas, un
 b)
 atbilstības novērtēšanas maksas dara publiski pieejamas.
 6.
 Trīs gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Puses sāk apspriedes par piegādātāja atbilstības deklarācijas pieņemšanu kā pierādījumu par atbilstību spēkā esošajiem tehniskajiem noteikumiem, jo īpaši šādās jomās:
 a)
 elektrisko un elektronisko iekārtu drošības aspekti;
 b)
 mašīnu drošības aspekti;
 c)
 iekārtu elektromagnētiskā savietojamība;
 d)
 energoefektivitāte, tostarp ekodizaina prasības, un
 e)
 konkrētu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošana elektriskās un elektroniskās iekārtās.
 57. pants
 Sadarbība saistībā ar tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā
 1.
 Puses stiprina sadarbību standartu, tehnisko noteikumu, metroloģijas, tirgus uzraudzības, akreditācijas un atbilstības izvērtēšanas procedūru jomā ar nolūku palielināt savstarpējo izpratni par to attiecīgajām sistēmām un veicināt piekļuvi to attiecīgajiem tirgiem. Šajā nolūkā Puses cenšas apzināt un izstrādāt sadarbības mehānismus un iniciatīvas, kas ir piemērotas konkrētiem jautājumiem vai nozarēm, tostarp šādās:
 a)
 informācijas un pieredzes apmaiņa par Pušu attiecīgo tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas procedūru sagatavošanu un piemērošanu;
 b)
 sadarbības veicināšana starp Pušu attiecīgajām struktūrām, kuras ir atbildīgas par metroloģiju, standartizāciju, atbilstības izvērtēšanu un akreditāciju, un
 c)
 informācijas apmaiņa par norisēm būtiskos reģionālos un daudzpusējos forumos, kas saistīti ar standartiem, tehniskajiem noteikumiem, atbilstības izvērtēšanas procedūrām un akreditāciju.
 2.
 Lai veicinātu tirdzniecību starp Pusēm, tās:
 a)
 cenšas samazināt atšķirības, kas starp tām pastāv tehnisko noteikumu, metroloģijas, standartizācijas, tirgus uzraudzības, akreditācijas un atbilstības izvērtēšanas procedūru jomā, tostarp veicinot attiecīgu starptautiski pieņemtu instrumentu izmantošanu;
 b)
 saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem veicina akreditācijas izmantošanu, veicot atbilstības novērtēšanas struktūru un to darbību tehniskās kompetences izvērtēšanu, un
 c)
 veicina Kirgizstānas Republikas un tās attiecīgo valsts struktūru piedalīšanos un, ja iespējams, dalību Eiropas un starptautiskās organizācijās, kuru darbība ir saistīta ar standartiem, atbilstības novērtēšanu, akreditāciju, metroloģiju un saistītām funkcijām.
 58. pants
 Pārredzamība
 1.
 Pēc tam, kad Puse nosūtījusi ierosinātos tehniskos noteikumus vai atbilstības novērtēšanas procedūru PTO centrālajam paziņojumu reģistram, tā ļauj otrai Pusei vismaz 60 dienu laikā sniegt rakstiskas piezīmes, izņemot gadījumus, kad rodas vai draud rasties steidzamas drošuma, veselības, vides aizsardzības vai valsts drošības problēmas. Puse izskata pamatotu lūgumu pagarināt piezīmju iesniegšanas termiņu.
 2.
 Ja viena Puse no otras Puses saņem rakstiskas piezīmes par tās ierosinātiem tehniskiem noteikumiem vai atbilstības novērtēšanas procedūru, tā:
 a)
 pēc otras Puses pieprasījuma apspriež rakstiskās piezīmes ar savu kompetento regulatīvo iestādi laikā, kad tos var ņemt vērā, un
 b)
 rakstiski atbild uz piezīmēm ne vēlāk kā tehnisko noteikumu vai atbilstības novērtēšanas procedūras publicēšanas dienā.
 3.
 Katra Puse ne vēlāk kā pieņemto tehnisko noteikumu vai atbilstības novērtēšanas procedūras publicēšanas dienā publicē tīmekļa vietnē savas atbildes uz piezīmēm, ko tā saņēmusi pēc 1. punktā minētā paziņojuma.
 4.
 Katra Puse, ja to pieprasa otra Puse, sniedz informāciju par mērķiem, juridisko pamatu un loģisko pamatojumu tehniskajiem noteikumiem vai atbilstības novērtēšanas procedūrai, ko Puse ir pieņēmusi vai ierosina pieņemt.
 5.
 Katra Puse nodrošina, ka tās pieņemtos tehniskos noteikumus un atbilstības novērtēšanas procedūras publicē tīmekļa vietnē, kas pieejama bez maksas.
 6.
 Katra Puse sniedz informāciju par tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas procedūras pieņemšanu un stāšanos spēkā, kā arī par pieņemto galīgo tekstu, pievienojot papildinājumu sākotnējam paziņojumam PTO.
 7.
 Tiek atvēlēts saprātīgs intervāls starp tehnisko noteikumu publicēšanu un to spēkā stāšanās dienu, lai otras Puses uzņēmēji varētu pielāgoties. Ar jēdzienu “saprātīgs intervāls” saprot laikposmu, kas ir vismaz seši mēneši, izņemot gadījumus, kad tas būtu neefektīvs līdzeklis izvirzīto likumīgo mērķu sasniegšanai.
 8.
 Puse pozitīvi apsver pamatotu lūgumu, ko iesniegusi otra Puse un kas saņemts pirms piezīmju iesniegšanas termiņa beigām pēc ierosināto tehnisko noteikumu nosūtīšanas PTO, kā minēts 1. punktā, lai pagarinātu laikposmu starp tehnisko noteikumu pieņemšanu un šo noteikumu spēkā stāšanās dienu, izņemot gadījumus, kad kavēšanās būtu neefektīvs līdzeklis izvirzīto likumīgo mērķu sasniegšanai.
 59. pants
 Marķēšana un etiķetēšana
 1.
 Puses vienojas, ka tehniskie noteikumi var ietvert marķēšanas vai etiķetēšanas prasības vai attiekties tikai uz tām. Šādos gadījumos Puses piemēro TBT nolīguma 2.2. pantā noteiktos principus.
 2.
 Ja Puse pieprasa obligāti marķēt vai etiķetēt ražojumus,
 a)
 tā pieprasa tikai tādu informāciju, kura ir būtiska ražojuma patērētājiem vai lietotājiem vai kurā ir norādīta ražojuma atbilstība obligātajām tehniskajām prasībām;
 b)
 tā nepieprasa, ka ražojumu etiķetēm vai marķējumam nepieciešama iepriekšēja apstiprināšana, reģistrācija vai sertifikācija, kā arī nenosaka nekādu maksājumu veikšanu par priekšnoteikumu tādu ražojumu laišanai savā tirgū, kuri citādi atbilst tās noteiktajām prasībām, ja vien tas nav vajadzīgs, ņemot vērā ar ražojumu saistīto risku cilvēku, dzīvnieku vai augu veselībai vai dzīvībai, videi vai valsts drošībai;
 c)
 ja tā pieprasa, lai uzņēmēji izmantotu unikālu identifikācijas numuru, tā bez nepamatotas kavēšanās un diskriminācijas piešķir šādu numuru otras Puses uzņēmējiem;
 d)
 ja turpmāk uzskaitītie elementi nav maldinoši, pretrunīgi vai neskaidri attiecībā uz informāciju, kas tiek prasīta preču importētājā Pusē, minētā Puse atļauj:
 i)
 informāciju citās valodās papildus valodai, kas jāizmanto preču importētājā Pusē,
 ii)
 starptautiski akceptētas nomenklatūras, piktogrammas, simbolus vai attēlus un
 iii)
 informāciju papildus tai, kas tiek prasīta preču importētājā Pusē;
 e)
 tā akceptē, ka etiķetēšana, tostarp papildu etiķetēšana vai etiķešu labojumi, notiek muitas noliktavās vai citos noteiktos apgabalos kā alternatīva etiķetēšana izcelsmes valstī, un
 f)
 vajadzības gadījumā tā apsvērs iespēju akceptēt etiķetes, kas nav pastāvīgas vai ir noņemamas, vai arī marķējumu vai etiķetes pavaddokumentos, nevis fiziski piestiprinātas ražojumam.
 60. pants
 Apspriešanās
 1.
 Puse var pieprasīt apspriešanos ar otru Pusi par jebkuru no šīs nodaļas izrietošu jautājumu, iesniedzot rakstisku pieprasījumu otras Puses koordinatoram, kas atbild par TBT nodaļu. Puses dara visu iespējamo, lai panāktu savstarpēji pieņemamu jautājuma risinājumu, un šajā nolūkā var sasaukt Sadarbības komiteju.
 2.
 Lielākai noteiktībai – šis pants neskar Pušu tiesības un pienākumus saskaņā ar 14. nodaļu.
 61. pants
 TBT nodaļas koordinators
 1.
 Katra Puse ieceļ TBT nodaļas koordinatoru un informē otru Pusi, ja tas mainās. TBT nodaļas koordinatori sadarbojas, lai atvieglotu šīs nodaļas īstenošanu un Pušu sadarbību visos jautājumos, kas saistīti ar TBT nolīgumu.
 2.
 Katra TBT nodaļas koordinatora funkcijas cita starpā ir šādas:
 a)
 sekot līdzi šīs nodaļas īstenošanai un administrēšanai, tostarp visiem jautājumiem, kas saistīti ar standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas procedūru izstrādi, pieņemšanu, piemērošanu vai izpildi;
 b)
 sazināties ar otras Puses TBT nodaļas koordinatoru par iniciatīvām, ko Puses veic, lai pastiprinātu sadarbību standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas procedūru izstrādē un uzlabošanā un apmainīties ar informāciju par norisēm nevalstiskos, reģionālos un daudzpusējos forumos saistībā ar standartiem, tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām.
 3.
 TBT nodaļas koordinatori savstarpēji sazinās, izmantojot saskaņotu metodi, kas ir piemērota viņu funkciju veikšanai.
 5. NODAĻA
 SANITĀRIE UN FITOSANITĀRIE JAUTĀJUMI
 62. pants
 Mērķis
 Šīs nodaļas mērķis ir noteikt principus, kas piemērojami sanitārajiem un fitosanitārajiem (turpmāk “SFS”) pasākumiem tirdzniecībā starp Pusēm, kā arī sadarbībai dzīvnieku labturības, augu aizsardzības un rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem jomā. Šajā nodaļā izklāstītos principus Puses piemēro tā, lai atvieglotu tirdzniecību un izvairītos no nepamatotu šķēršļu radīšanas tirdzniecībā starp Pusēm, vienlaikus saglabājot katras Puses līmeni cilvēku un dzīvnieku veselības un dzīvības aizsardzībā vai augu aizsardzībā.
 63. pants
 Daudzpusējās saistības
 Puses apstiprina savas tiesības un saistības, kas izriet no SPS līguma.
 64. pants
 Principi
 1.
 Puses nodrošina, ka SFS pasākumus izstrādā un piemēro, pamatojoties uz proporcionalitātes, pārredzamības, nediskriminācijas un zinātniskās pamatotības principiem un ņemot vērā starptautiskos standartus (Starptautiskā augu aizsardzības konvencija, kas parakstīta Romā 1951. gada 6. decembrī (turpmāk (“IPPC”), Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (turpmāk “OIE”) un Pārtikas kodeksa komisijas (turpmāk “Pārtikas kodekss”) devumu).
 2.
 Katra Puse nodrošina, ka tās SFS pasākumi nerada patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju starp tās teritoriju un otras Puses teritoriju vienādos vai līdzīgos apstākļos. SFS pasākumus nepiemēro tādā veidā, kas būtu slēpts Pušu tirdzniecības ierobežojums.
 3.
 Katra Puse nodrošina, ka tiek īstenoti SFS pasākumi, procedūras vai kontroles un ka informācijas pieprasījumi, kuri saņemti no otras Puses kompetentās iestādes, tiek izskatīti bez nepamatotas kavēšanās un tādā veidā, kas nav mazāk labvēlīgs importētajiem ražojumiem salīdzinājumā ar līdzīgiem vietējiem ražojumiem.
 65. pants
 Prasības importam
 1.
 Importētājas Puses noteiktās prasības importam piemēro visā eksportētājas Puses teritorijā, ievērojot 64. pantu.
 2.
 Prasības importam, kuras izklāstītas sertifikātos, kas var būt vajadzīgi pārtikas un lauksaimniecības preču tirdzniecībai starp Pusēm, balstās uz IPPC, OIE un Pārtikas kodeksa principiem un to attiecīgajiem standartiem, ja vien prasības importam nav pamatotas ar zinātniski pamatotu riska novērtējumu, kurš veikts saskaņā ar piemērojamajiem starptautiskajiem noteikumiem, kas paredzēti SPS līgumā.
 3.
 Kirgizstānas Republikas izsniegtajās importa atļaujās noteiktās prasības neietver sanitāros un veterināros nosacījumus, kas ir stingrāki par tiem, kuri paredzēti 2. punktā minētajos sertifikātos. Katrai Pusei būtu jāpiemēro saskaņoti importa sertifikāti, kurus pārvalda centrālā līmenī un kuri ir piemērojami visā eksportētājas Puses teritorijā.
 66. pants
 Pasākumi saistībā ar dzīvnieku un augu veselību
 Saskaņā ar SPS līgumu un attiecīgajiem IPPC, OIE un Pārtikas kodeksa standartiem, pamatnostādnēm un ieteikumiem
 a)
 Puses atzīst no kaitīgajiem organismiem vai no slimībām brīvu teritoriju koncepciju, kā arī kaitīgo organismu vai slimību zemas izplatības teritoriju koncepciju;
 b)
 importētāja Puse savus sanitāros pasākumus, kas piemērojami eksportētājai Pusei, kuras teritoriju skāris kaitīgais organisms vai slimība, balsta uz eksportētājas Puses pieņemto lēmumu par zonējumu, no nosacījumu, ka tiks sasniegts importētājas Puses pienācīgais aizsardzības līmenis;
 c)
 nosakot no kaitīgajiem organismiem vai no slimībām brīvas teritorijas un kaitīgā organisma vai slimības zemas izplatības teritorijas, Puses izvērtē tādus faktorus kā ģeogrāfiskā atrašanās vieta, ekosistēmas, epidemioloģiskā uzraudzība un sanitārās vai fitosanitārās kontroles efektivitāte šādās teritorijās.
 67. pants
 Pārbaudes un revīzijas
 Pārbaudes un revīzijas, ko importētāja Puse veic eksportētājas Puses teritorijā, lai izvērtētu un atzītu eksportētājas Puses pārbaužu un sertifikācijas sistēmas, veic saskaņā ar attiecīgajiem IPPC, OIE un Pārtikas kodeksa standartiem, pamatnostādnēm un ieteikumiem. Pārbaužu un revīziju izmaksas sedz Puse, kas veic pārbaudes un revīzijas.
 68. pants
 Informācijas apmaiņa un sadarbība
 1.
 Puses apspriež un apmainās ar informāciju par spēkā esošajiem SFS un dzīvnieku labturības pasākumiem un par to izstrādi un īstenošanu. Šādās apspriedēs un informācijas apmaiņā attiecīgi ņem vērā SPS līgumu un IPPC, OIE un Pārtikas kodeksa standartus, pamatnostādnes vai ieteikumus.
 2.
 Puses vienojas sadarboties jautājumos, kas saistīti ar pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību, dzīvnieku labturību, augu aizsardzību un rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, apmainoties ar informāciju, zināšanām un pieredzi, lai palielinātu spējas minētajās jomās. Šāda sadarbība var ietvert tehnisko palīdzību.
 3.
 Pēc otras Puses pieprasījuma Puses savlaicīgi sāk dialogu par SFS jautājumiem, lai izskatītu problēmas saistībā ar SFS un citus steidzamus jautājumus, uz kuriem attiecas šī nodaļa. Sadarbības komiteja var pieņemt noteikumus šāda dialoga norisei.
 4.
 Puses nozīmē un regulāri atjaunina kontaktpunktus saziņai par jautājumiem, uz kuriem attiecas šī nodaļa.
 69. pants
 Pārredzamība
 Katra Puse
 a)
 cenšas nodrošināt pārredzamību attiecībā uz tirdzniecībai piemērojamajiem SFS pasākumiem, jo īpaši attiecībā uz SFS prasībām, ko piemēro importam no otras Puses;
 b)
 pēc otras Puses pieprasījuma un divu mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma paziņo prasības, kuras attiecas uz konkrētu ražojumu importu, un norāda, vai ir vajadzīgs riska novērtējums, un
 c)
 bez nepamatotas kavēšanās paziņo otras Puses kontaktpunktam pa pastu, faksu vai e-pastu par jebkādu nopietnu vai būtisku risku dzīvnieku vai augu veselībai, tostarp par visām ar pārtiku saistītām ārkārtas situācijām, kas ietekmē preces, ar kurām notiek tirdzniecība starp Pusēm.
 6. NODAĻA
 PAKALPOJUMU TIRDZNIECĪBA UN IEGULDĪJUMI
 70. pants
 Mērķis, darbības joma un tvērums
 1.
 Puses, atkārtoti apstiprinādamas savas attiecīgās saistības, kas izriet no PTO līguma, ar šo nosaka nepieciešamos pasākumus nolūkā uzlabot savstarpējos nosacījumus pakalpojumu tirdzniecībai un ieguldījumiem.
 2.
 Nekas šajā nodaļā neuzliek nekādus pienākumus attiecībā uz publisko iepirkumu, uz kuru attiecas 9. nodaļa.
 3.
 Šī nodaļa neattiecas uz subsīdijām, ko piešķīrusi kāda no Pusēm.
 4.
 Puses atkārtoti apstiprina tiesības reglamentēt savā attiecīgajā teritorijā, lai sasniegtu leģitīmus politikas mērķus tādās jomās kā sabiedrības veselības aizsardzība, sociālie pakalpojumi, publiskā izglītība, drošība, vide, tai skaitā klimata pārmaiņas, sabiedrības morāle, sociālā vai patērētāju tiesību aizsardzība, privātums un datu aizsardzība, kā arī kultūru daudzveidības veicināšana un aizsardzība.
 5.
 Šī nodaļa neattiecas uz pasākumiem, kas skar fiziskas personas, kuras meklē piekļuvi Pušu darba tirgum, un uz pasākumiem, kas saistīti ar pilsonību, uzturēšanos vai pastāvīgu nodarbinātību.
 6.
 Šī nodaļa neliedz Pusei piemērot pasākumus, ar kuriem reglamentē fizisko personu ieceļošanu vai pagaidu uzturēšanos tās teritorijā, tostarp pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai aizsargātu robežu neaizskaramību un nodrošinātu to, ka fiziskās personas likumīgi šķērso robežas, ja vien šādus pasākumus nepiemēro tā, ka tie likvidē vai mazina ieguvumus, kuri otrai Pusei rodas saskaņā ar šo nodaļu. Vīzu pieprasīšana fiziskām personām no konkrētas valsts un to nepieprasīšana fiziskām personām no citām valstīm netiek uzskatīta par to ieguvumu likvidēšanu vai mazināšanu, kas iegūti saskaņā ar šo nodaļu.
 7.
 Šajā nodaļā neņem vērā režīmu, ko viena Puse piešķīrusi
 a)
 saskaņā ar nolīgumu, ar kuru būtiski liberalizē pakalpojumu tirdzniecību (tostarp darījumdarbības veikšanu pakalpojumu jomā), kas atbilst GATS V panta un V bis panta kritērijiem, vai saskaņā ar nolīgumu, ar kuru būtiski liberalizē darījumdarbības veikšanu citās saimnieciskās darbības jomās, kas attiecībā uz šādām darbībām atbilst tiem pašiem kritērijiem;
 b)
 tādu pasākumu rezultātā, ar kuriem nodrošina tādu fiziskas personas vai uzņēmuma licenču vai sertifikātu, t. sk. atļaujām vajadzīgo standartu vai kritēriju atzīšanu, kas vajadzīgi saimnieciskās darbības veikšanai.
 8.
 Šī nodaļa neattiecas uz audiovizuālo nozari.
 71. pants
 Definīcijas
 Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:
 a)
 “darbība, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras” ir veikta darbība, tostarp jebkurš sniegts pakalpojums, kuru neveic ne uz komerciāla pamata, ne konkurējot ar vienu vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem;
 b)
 “filiāle” ir vienā Pusē iedibināta darījumdarbības vieta, kurai nav juridiskas personas statusa, kurai piemīt pastāvīguma pazīmes (piemēram, otrā Pusē iedibināta mātesuzņēmuma atzars), kurai ir vadība un materiālais aprīkojums, lai risinātu darījumu sarunas ar trešām personām tā, ka šādām trešām personām – kaut arī tām ir zināms, ka vajadzības gadījumā būs juridiska saikne ar mātesuzņēmumu, kura galvenais birojs atrodas otrā Pusē – nav jāveic darījumi tieši ar šādu mātesuzņēmumu, bet tās var veikt darījumus mātesuzņēmuma atzara darbības vietā;
 c)
 “pārrobežu pakalpojumu sniegšana” ir pakalpojuma sniegšana
 i)
 no vienas Puses teritorijas otras Puses teritorijā vai
 ii)
 vienas Puses teritorijā otras Puses pakalpojuma patērētājam;
 d)
 “saimnieciskā darbība” ir jebkurš rūpnieciska, komerciāla vai profesionāla rakstura pakalpojums vai darbība vai amatnieku darbība, izņemot pakalpojumus vai darbības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras;
 e)
 “uzņēmums” ir juridiska persona, filiāle vai pārstāvniecība, kas izveidota ar iedibināšanas starpniecību;
 f)
 “iedibināšana” ir juridiskas personas izveide vai iegūšana īpašumā, t. sk. ar līdzdalību pamatkapitālā, vai filiāles vai pārstāvniecības izveide Eiropas Savienībā vai Kirgizstānas Republikā ar nolūku izveidot vai uzturēt ilgstošas ekonomiskas saiknes;
 g)
 “uzņēmuma ietvaros pārcelts darbinieks” ir fiziska persona, kuru ir nodarbinājusi Puses juridiska persona vai kura ir bijusi partnere šajā juridiskajā personā uz laikposmu, kas nav mazāks par vienu gadu tieši pirms dienas, kad iesniegts minētās fiziskās personas pieteikums par ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos otras Puses teritorijā, un kura uz laiku ir pārcelta uz tādu uzņēmumu otras Puses teritorijā, kas ir minētās juridiskās personas uzņēmuma grupas daļa – tā cita starpā var būt pārstāvniecība, meitasuzņēmums, filiāle vai galvenais uzņēmums, ar nosacījumu, ka:
 i)
 attiecīgā fiziskā persona pieder vienai no turpmāk minētajām kategorijām:
 (A)
 vadītāji vai izpilddirektori – vadošos amatos strādājošas personas, kuras galvenokārt virza uzņēmuma vadīšanu, saņemot vispārēju uzraudzību vai norādījumus galvenokārt no uzņēmuma direktoru padomes vai akcionāriem vai tiem līdzvērtīgām personām, un kuras pilda vismaz šādas funkcijas:
 (1)
 vada uzņēmumu vai tā nodaļu,
 (2)
 pārrauga un kontrolē citu pārraugošo, profesionālo vai vadošo darbinieku darbu un
 (3)
 īsteno personiskas pilnvaras pieņemt darbā un atlaist vai ieteikt pieņemt darbā un atlaist darbiniekus, vai veikt citas ar personālu saistītas darbības;
 (B)
 speciālisti – personas, kurām ir specializētas zināšanas, kas ir būtiskas uzņēmuma ražošanas procesam, pētnieciskajām iekārtām, metodēm, procesiem, procedūrām vai vadībai, vai
 (C)
 praktikanti – personas, kurām ir akadēmiskais grāds un kuras ir pagaidu kārtā pārceltas karjeras attīstības mērķiem vai apmācībai darba metodēs vai paņēmienos
 8
 ;
 ii)
 attiecībā uz Eiropas Savienību – novērtējot B) apakšpunkta i) daļā minētās zināšanas, ņem vērā ne tikai uzņēmumam svarīgas zināšanas, bet arī to, vai fiziskajai personai ir augsts kvalifikācijas līmenis saistībā ar darba vai aroda veidu, kurā nepieciešamas specifiskas tehniskas zināšanas, tostarp piederība akreditētai profesijai;
 h)
 Puses “ieguldītājs” ir šīs Puses fiziska vai juridiska persona, kas vēlas veikt vai veic saimniecisku darbību ar iedibināšanas starpniecību otrā Pusē;
 i)
 “juridiska persona” ir jebkurš tiesību subjekts, kas noteiktā kārtībā izveidots vai citādi organizēts saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem peļņas gūšanai vai citā nolūkā un kas pieder privātai personai vai valstij, t. sk. jebkāda korporācija, fonds, pilnsabiedrība, kopuzņēmums, viena dalībnieka uzņēmums vai asociācija;
 j)
 “Puses juridiska persona” ir juridiska persona, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu tiesību aktiem vai Kirgizstānas Republikas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā darījumdarbības vieta atrodas attiecīgi Eiropas Savienības teritorijā vai Kirgizstānas Republikas teritorijā; gadījumos, kad juridiskai personai, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu tiesību aktiem vai Kirgizstānas Republikas tiesību aktiem, attiecīgi Eiropas Savienības teritorijā vai Kirgizstānas Republikas teritorijā ir tikai juridiskā adrese vai centrālā administrācija, to neuzskata par vienas Puses juridisku personu, ja vien tā neiesaistās nozīmīgos darījumos attiecīgi Eiropas Savienības vai Kirgizstānas Republikas teritorijā; šī nodaļa attiecas arī uz kuģošanas sabiedrībām, kas iedibinātas ārpus Eiropas Savienības vai Kirgizstānas Republikas un ko kontrolē attiecīgi Eiropas Savienības dalībvalsts vai Kirgizstānas Republikas valstspiederīgie, ja šo kuģošanas sabiedrību kuģi ir reģistrēti saskaņā ar Pušu attiecīgajiem tiesību aktiem kādā Eiropas Savienības dalībvalstī vai Kirgizstānas Republikā un kuģo ar kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai Kirgizstānas Republikas karogu;
 k)
 “Eiropas Savienības fiziska persona” un “Kirgizstānas Republikas fiziska persona” ir attiecīgi kādas Eiropas Savienības dalībvalsts valstspiederīgais un Kirgizstānas Republikas valstspiederīgais saskaņā ar Eiropas Savienības
 9
 attiecīgās dalībvalsts vai Kirgizstānas Republikas normatīvajiem aktiem;
 l)
 “darbības” ir uzņēmuma vadība, pārvaldība, uzturēšana, izmantošana, turēšana īpašumā un pārdošana vai cita veida atsavināšana;
 m)
 “pakalpojumi” ir jebkuri pakalpojumi
 10
 jebkurā nozarē, izņemot pakalpojumus, kurus sniedz, īstenojot valsts pilnvaras;
 n)
 “pakalpojuma sniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas vēlas sniegt vai sniedz pakalpojumu;
 o)
 “Puses juridiskās personas "meitasuzņēmums” ir juridiska persona, kuru kontrolē cita minētās Puses juridiskā persona;
 p)
 ”pakalpojuma sniegšana” ir pakalpojuma izveide, izplatīšana, tirdzniecība, pārdošana vai sniegšana.
 72. pants
 Lielākās labvēlības režīms un valsts režīms
 1.
 Attiecībā uz uzņēmuma iedibināšanu saimnieciskās darbības veikšanai un šāda uzņēmuma darbību Eiropas Savienības teritorijā – Eiropas Savienība piešķir Kirgizstānas Republikas ieguldītājiem un to uzņēmumiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts jebkuras trešās valsts ieguldītājiem un to uzņēmumiem.
 2.
 Attiecībā uz uzņēmuma iedibināšanu saimnieciskās darbības veikšanai un šāda uzņēmuma darbību Kirgizstānas Republikas teritorijā – Kirgizstānas Republika piešķir Eiropas Savienības ieguldītājiem un to uzņēmumiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts saviem ieguldītājiem un to uzņēmumiem vai jebkuras trešās valsts ieguldītājiem un to uzņēmumiem, atkarībā no tā, kurš režīms ir labāks.
 3.
 Lielākai noteiktībai – 1. un 2. punktā minētais režīms neietver procedūras strīdu izšķiršanai starp ieguldītāju un valsti, kuras noteiktas citos starptautiskos nolīgumos. Būtiski noteikumi citos starptautiskos nolīgumos, ko viena Puse ir noslēgusi ar trešo personu, paši par sevi nav uzskatāmi par režīmu saskaņā ar šo pantu. Puses pasākumi saskaņā ar šādiem noteikumiem
 11
 var būt 1. un 2. punktā minētais režīms un tādējādi var būt iemesls šā panta pārkāpumam.
 4.
 Šā panta 1., 2. un 3. punkts neattiecas uz gaisa transportu, iekšējo ūdensceļu transportu un jūras transportu.
 73. pants
 Horizontālais ierobežojums attiecībā uz pakalpojumiem
 1.
 Neatkarīgi no citiem šīs nodaļas noteikumiem Pusei attiecībā uz nozarēm vai pasākumiem, uz kuriem attiecas GATS, nebūtu jāuzliek par pienākumu piemērot labvēlīgāku režīmu par to, kas minētajai Pusei jāpiešķir saskaņā ar GATS, un tas attiecas uz visām pakalpojumu nozarēm, apakšnozarēm un pakalpojumu sniegšanas veidiem.
 2.
 Lielākai noteiktībai – attiecībā uz pakalpojumiem šajā nolīgumā tiek iekļauti, kļūst par tā daļu un tiek piemēroti Pušu GATS īpašo saistību saraksti, tostarp atrunas un – Eiropas Savienības gadījumā – GATS pielikums par atbrīvojumiem saskaņā ar II pantu (lielākās labvēlības režīma izņēmumu saraksts).
 74. pants
 Prudenciālā atkāpe
 1.
 Neko šajā nolīgumā neinterpretē tā, ka tas liegtu vienai Pusei prudenciālu apsvērumu dēļ pieņemt vai saglabāt pasākumus, piemēram, lai aizsargātu ieguldītājus, noguldītājus, apdrošinājuma ņēmējus vai personas, pret kurām finanšu pakalpojumu sniedzējam ir fiduciārs pienākums, vai nodrošinātu finanšu sistēmas integritāti un stabilitāti. Ja šādi pasākumi neatbilst šim nolīgumam, tos neizmanto kā līdzekli, lai izvairītos no Puses saistībām vai pienākumiem, kas noteikti šajā nolīgumā.
 2.
 Neko šajā nolīgumā neinterpretē tā, ka Pusei būtu pienākums izpaust informāciju, kas attiecas uz atsevišķu klientu darījumiem un kontiem, vai jebkādu konfidenciālu vai ar autortiesībām aizsargātu informāciju, kas ir publisko tiesību subjektu rīcībā.
 75. pants
 Priekšrocību liegšana
 Puse var liegt šīs nodaļas priekšrocības otras Puses juridiskai personai vai uzņēmumam, ko minētā juridiskā persona iedibinājusi tās teritorijā, ja Puse, kura liedz priekšrocības, pieņem vai patur spēkā pasākumus, kas saistīti ar starptautiskā miera un drošības uzturēšanu, ieskaitot cilvēktiesību aizsardzību, un kas:
 a)
 aizliedz darījumus ar minēto juridisko personu vai tās uzņēmumu vai
 b)
 tiktu pārkāpti vai apieti, ja minētajai juridiskajai personai vai tās uzņēmumam būtu piešķirtas šajā nodaļā paredzētās priekšrocības, tostarp gadījumos, kad ar pasākumiem tiek aizliegti darījumi ar fizisku personu, kurai pieder minētā juridiskā persona vai tās uzņēmums vai kura tos kontrolē.
 76. pants
 Uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki
 1.
 Katra Puse ļauj otras Puses ieguldītājiem viņu uzņēmumos nodarbināt minētās otrās Puses fiziskās personas, ja šie darbinieki ir uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki.
 2.
 Šā panta 1. punktā minēto fizisko personu ieceļošanai un pagaidu uzturēšanās nosaka šādus laikposmus:
 a)
 ne vairāk kā trīs gadi vadītāju vai izpilddirektoru gadījumā;
 b)
 ne vairāk kā trīs gadi speciālistu gadījumā un
 c)
 ne vairāk kā viens gads praktikantu gadījumā.
 3.
 Turpina piemērot visas Pušu tiesību aktu un noteikumu prasības attiecībā uz ieceļošanu, uzturēšanos, nodarbinātību un sociālā nodrošinājuma pasākumiem, tostarp noteikumus par uzturēšanās ilgumu, minimālajām algām un darba koplīgumiem.
 4.
 Šo pantu nepiemēro gadījumos, kad uzņēmuma ietvaros pārcelta darbinieka pagaidu uzturēšanās nolūks vai sekas ir iesaistīšanās darbinieku vai vadības strīdā vai sarunās vai kā citādi ietekmēt to rezultātu.
 77. pants
 Pakāpeniska ieguldījumu liberalizācija
 Puses atzīst to, cik ir svarīgi piešķirt otras Puses ieguldītājiem valsts režīmu attiecībā uz uzņēmumu iedibināšanu un darbību Pušu attiecīgajās teritorijās, un apsvērs iespēju virzīties uz šo mērķi, pamatojoties uz savstarpēji apmierinošiem nosacījumiem un ņemot vērā visus Sadarbības komitejas ieteikumus.
 78. pants
 Nogaidīšanas klauzula
 1.
 Katra Puse dara visu iespējamo, lai izvairītos no jebkādu tādu pasākumu vai darbību veikšanas, kas otras Puses ieguldītājiem piemērojamos nosacījumus par uzņēmumu iedibināšanu un darbību savā teritorijā padara ierobežojošākus par tiem nosacījumiem, kas ir spēkā dienā pirms šā nolīguma parakstīšanas dienas.
 2.
 Rīkojoties partnerības un sadarbības garā un ņemot vērā 13. nodaļu, Kirgizstānas Republika informē Eiropas Savienību par savu nodomu pieņemt jaunus normatīvos aktus, kas Eiropas Savienības ieguldītājiem piemērojamos nosacījumus par uzņēmumu iedibināšanu vai darbību Kirgizstānas Republikā varētu padarīt ierobežojošākus par tiem nosacījumiem, kas ir spēkā dienā pirms šā nolīguma parakstīšanas dienas.
 3.
 Eiropas Savienība var lūgt Kirgizstānas Republiku darīt zināmus 2. punktā minēto normatīvo aktu projektus un sākt apspriešanos par šādiem projektiem.
 4.
 Ja jauni normatīvie akti, kuri ieviesti Kirgizstānas Republikā, Eiropas Savienības ieguldītājiem piemērojamos nosacījumus par uzņēmumu darbību padarītu ierobežojošākus par tiem, kas ir spēkā dienā pirms šā nolīguma parakstīšanas dienas, tad šādus normatīvos aktus trīs gadus pēc to stāšanās spēkā nepiemēro tiem uzņēmumiem, kuri minēto normatīvo aktu spēkā stāšanās brīdī jau bija iedibināti Kirgizstānas Republikā.
 5.
 Lielākai noteiktībai – nodokļu pasākumus, kurus Kirgizstānas Republika piemēro nediskriminējošā veidā, neuzskata par ierobežojošākiem 4. punkta nozīmē.
 79. pants
 Pakalpojumu pārrobežu sniegšana
 1.
 Puses apņemas saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem veikt vajadzīgos pasākumus, lai pakāpeniski atļautu pakalpojumu sniegšanu pārrobežu mērogā starp Pusēm, ņemot vērā norises Pušu attiecīgajās pakalpojumu nozarēs.
 2.
 Sadarbības padome sniedz ieteikumus šā panta īstenošanai.
 80. pants
 Sadarbība uz tirgu orientētu pakalpojumu nozarē Kirgizstānas Republikā
 Puses sadarbojas ar mērķi attīstīt Kirgizstānas Republikā uz tirgu orientētu pakalpojumu nozari.
 81. pants
 Jūras pārvadājumu pakalpojumi
 1.
 Puses piemēro principu par neierobežotu piekļuvi starptautiskiem jūras pārvadājumu tirgiem un tirdzniecībai uz komerciāla pamata un bez diskriminācijas.
 2.
 Piemērojot 1. punktā minēto principu, Puses
 a)
 neievieš kravas dalīšanas nosacījumus turpmākos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm attiecībā uz jūras transporta pakalpojumiem, ieskaitot sauso un šķidro beztaras preču tirdzniecību un līnijpārvadājumus, un samērīgā laikā beidz piemērot visus šādus kravas dalīšanas nosacījumus, kas pastāvējuši iepriekšējos nolīgumos, un
 b)
 ar šā nolīguma spēkā stāšanos atceļ un atturas ieviest vienpusējus pasākumus un administratīvus, tehniskus un citus šķēršļus, kas varētu veidot slēptus ierobežojumus vai radīt diskrimināciju brīvā pakalpojumu sniegšanā starptautisko jūras pārvadājumu jomā.
 82. pants
 Citi transporta pakalpojumi
 Lai nodrošinātu tādu pārvadājumu koordinētu attīstību starp Pusēm, kas būtu pielāgoti to komerciālajām vajadzībām, konkrēti nolīgumi, par kuriem Puses vienojušās pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, var attiekties uz nosacījumiem par savstarpēju piekļuvi tirgum un pakalpojumu sniegšanu autotransporta, dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu pārvadājumu jomā un – attiecīgā gadījumā – gaisa pārvadājumu jomā.
 7. NODAĻA
 KAPITĀLA APRITE, MAKSĀJUMI UN PĀRVEDUMI, UN PAGAIDU AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI
 83. pants
 Tekošais konts
 Neskarot citus šā nolīguma noteikumus, Puses atļauj brīvi konvertējamā valūtā un saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda Vienošanās līgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Monetārajā un finanšu konferencē 1944. gada 22. jūlijā, veikt visus maksājumus attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances norēķinu kontā starp Pusēm.
 84. pants
 Kapitāla aprite
 1.
 Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla un finanšu kontā – katra Puse no šā nolīguma stāšanās spēkā nodrošina kapitāla brīvu apriti saistībā ar tiešiem ieguldījumiem, kas veikti saskaņā ar Puses teritorijā piemērojamiem tiesību aktiem un 6. nodaļas noteikumiem, kā arī šā ieguldītā kapitāla un visas šo ieguldījumu radītās peļņas likvidāciju vai repatriāciju.
 2.
 Neskarot citus šā nolīguma noteikumus, neviena Puse neievieš jaunus ierobežojumus kapitāla apritei un kārtējiem maksājumiem starp Eiropas Savienības dalībvalstu un Kirgizstānas Republikas rezidentiem un nepadara esošo režīmu ierobežojošāku.
 3.
 Puses apspriežas nolūkā sekmēt savstarpējo kapitāla apriti, lai veicinātu tirdzniecību un ieguldījumus.
 85. pants
 Normatīvo aktu piemērošana attiecībā uz kapitāla apriti, maksājumiem vai pārvedumiem
 1.
 Šā nolīguma 82. un 83. pants neliedz Pusei piemērot tās normatīvos aktus, kuri attiecas uz:
 a)
 bankrotu, maksātnespēju vai kreditoru tiesību aizsardzību;
 b)
 finanšu instrumentu izlaišanu, tirdzniecību vai darījumiem ar tiem;
 c)
 finanšu pārskatu iesniegšanu vai darījumu uzskaiti par kapitāla apriti, maksājumiem vai pārvedumiem, ja tas nepieciešams, lai sniegtu palīdzību tiesībaizsardzības iestādēm vai finanšu regulatoriem;
 d)
 noziedzīgiem nodarījumiem vai kriminālpārkāpumiem, vai krāpniecisku vai maldinošu praksi;
 e)
 tiesvedības rezultātā pasludinātu rīkojumu vai spriedumu izpildes nodrošināšanu vai
 f)
 sociālo nodrošinājumu, valsts pensiju vai obligāto uzkrājumu shēmām.
 2.
 Šā panta 1. punktā minētos normatīvos aktus nepiemēro patvaļīgi vai diskriminējoši, vai veidā, kas citādi rada slēptus ierobežojumus kapitāla apritei, maksājumiem vai pārvedumiem.
 86. pants
 Pagaidu aizsardzības pasākumi
 1.
 Ārkārtējos apstākļos, ja pastāv nopietnas grūtības vai šādu grūtību draudi monetārās politikas un valūtas kursa politikas darbībai Kirgizstānas Republikā vai tādā Eiropas Savienības dalībvalstī, kuras valūta nav euro, vai ekonomiskās un monetārās savienības darbībai Eiropas Savienībā, tad attiecīgā Puse uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus, var pieņemt vai atstāt spēkā aizsardzības pasākumus attiecībā uz kapitāla apriti, maksājumiem vai pārvedumiem.
 2.
 Šā panta 1. punktā minētos pasākumus ierobežo, ciktāl tie ir absolūti nepieciešami.
 87. pants
 Ierobežojumi maksājumu bilances un ārēju finansiālu grūtību gadījumā
 1.
 Ja viena Puse saskaras ar nopietnām maksājumu bilances vai ārējām finansiālām grūtībām vai ja pastāv šādu grūtību draudi, tā var pieņemt vai atstāt spēkā ierobežojošus pasākumus attiecībā uz kapitāla apriti, maksājumiem vai pārvedumiem
 12
 .
 2.
 Šā panta 1. punktā minētie pasākumi:
 a)
 attiecīgā gadījumā atbilst Starptautiskā Valūtas fonda Vienošanās līgumam;
 b)
 nepārsniedz tos, kas ir vajadzīgi, lai tiktu galā ar nopietnām maksājumu bilances vai ārējām finansiālām grūtībām vai šādu grūtību draudiem;
 c)
 ir pagaidu rakstura un tiek pakāpeniski izbeigti, kolīdz uzlabojas 1. punktā minētie apstākļi;
 d)
 nerada nevajadzīgu kaitējumu otras Puses komerciālajām, ekonomiskajām un finanšu interesēm;
 e)
 paredz līdzīgās situācijās izturēties pret otru Pusi ne mazāk labvēlīgi kā pret kādu trešo pusi.
 3.
 Katra Puse var pieņemt ierobežojošus pasākumus attiecībā uz preču tirdzniecību, lai aizsargātu savu ārējo finanšu pozīciju vai maksājumu bilanci. Šādi pasākumi atbilst GATT un 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību Vienošanās par maksājumu bilances noteikumiem.
 4.
 Katra Puse var pieņemt ierobežojošus pasākumus attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību, lai aizsargātu savu ārējo finanšu pozīciju vai maksājumu bilanci. Šādi pasākumi ir saskaņā ar GATS XII pantu.
 5.
 Puse, kas atstājusi spēkā vai pieņēmusi 1. un 2. punktā minētos pasākumus, nekavējoties paziņo par tiem otrai Pusei.
 6.
 Ja pieņem vai atstāj spēkā ierobežojumus saskaņā ar šo pantu, Sadarbības komitejā nekavējoties rīko apspriešanos, ja vien tā netiek rīkota citos forumos. Apspriedēs novērtē maksājumu bilances vai ārējās finansiālās grūtības, kas izraisījušas attiecīgos pasākumus, cita starpā ņemot vērā šādus faktorus:
 a)
 maksājumu bilances un ārēju finansiālu grūtību raksturs un apjoms;
 b)
 ārējā ekonomikas un tirdzniecības vide un
 c)
 alternatīvie korektīvie pasākumi, kas varētu būt pieejami.
 7.
 Šā panta 6. punktā minētajās apspriedēs izskata ikviena ierobežojošā pasākuma atbilstību 1. un 2. punktam. Tiek pieņemti visi Starptautiskā Valūtas fonda sniegtie attiecīgie statistikas vai faktu konstatējumi, ja tādi ir, un secinājumos ņem vērā Starptautiskā Valūtas fonda veikto novērtējumu par attiecīgās Puses maksājumu bilanci un ārējo finanšu pozīciju.
 8. NODAĻA
 Intelektuālā īpašuma tiesības
 A IEDAĻA
 VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
 88. pants
 Mērķi
 Šīs nodaļas mērķi ir šādi:
 a)
 atvieglot radošu un inovatīvu produktu ražošanu un komercializāciju un pakalpojumu sniegšanu starp Pusēm, veicinot ilgtspējīgāku un iekļaujošāku Pušu ekonomiku;
 b)
 atvieglot un regulēt tirdzniecību starp Pusēm, kā arī samazināt kropļojumus un šķēršļus šādai tirdzniecībai un
 c)
 panākt pienācīgu un efektīvu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un piemērošanas līmeni.
 89. pants
 Pienākumu būtība un darbības joma
 1.
 Puses īsteno starptautiskos nolīgumus par intelektuālā īpašuma tiesībām, kuru puses tās ir, tostarp TRIPS līgumu. Šī nodaļa papildina un sīkāk nosaka katras Puses savstarpējās tiesības un pienākumus saskaņā ar TRIPS līgumu un tādiem citiem starptautiskiem nolīgumiem intelektuālā īpašuma jomā, kuru puses tās ir.
 2.
 Šajā nodaļā termins “intelektuālā īpašuma tiesības” attiecas uz visām intelektuālā īpašuma kategorijām, kas minētas šīs nodaļas 92.–136. pantā un TRIPS līguma II daļas 1.–7. iedaļā.
 3.
 Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ietver aizsardzību pret negodīgu konkurenci, kā minēts 10.bis pantā Parīzes Konvencijā par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību, kas noslēgta 1883. gada 20. martā un grozīta 1979. gada 28. septembrī (turpmāk “Parīzes konvencija”).
 4.
 Šī nodaļa neliedz Pusēm piemērot savus tiesību aktus, ar kuriem ievieš augstākus standartus intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai, ja tie ir saderīgi ar šo nodaļu.
 90. pants
 Tiesību izsmelšana
 1.
 Katra Puse nosaka režīmu intelektuālā īpašuma tiesību izsmelšanai valsts vai reģionālā līmenī saskaņā ar saviem tiesību aktiem attiecībā uz autortiesībām un blakustiesībām, kā arī preču zīmēm.
 2.
 Autortiesību un blakustiesību jomā tiesību izsmelšana attiecas tikai uz darbu oriģinālu vai citu aizsargātu tiesību objektu vai to kopiju publisku izplatīšanu, tos pārdodot vai citādi izplatot.
 91. pants
 Valsts režīms
 1.
 Saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām, uz kurām attiecas šī nodaļa, katra Puse piešķir otras Puses valstspiederīgajiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā piešķir saviem valstspiederīgajiem attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību
 13
 , ievērojot izņēmumus, kas jau paredzēti:
 a)
 Parīzes konvencijā;
 b)
 Bernes Konvencijā par literāro un mākslas darbu aizsardzību, kas pieņemta 1886. gada 9. septembrī (turpmāk “Bernes konvencija”);
 c)
 Starptautiskajā Konvencijā par izpildītāju, fonogrammu producentu un raidorganizāciju tiesību aizsardzību, kas parakstīta Romā 1961. gada 26. oktobrī (turpmāk “Romas konvencija”), vai
 d)
 Līgumā par intelektuālo īpašumu attiecībā uz integrālajām shēmām, kas pieņemts Vašingtonā 1989. gada 26. maijā.
 Attiecībā uz izpildītājiem, fonogrammu producentiem un raidorganizācijām – pirmajā daļā minētais pienākums attiecas tikai uz šajā nolīgumā paredzētajām tiesībām.
 2.
 Izņēmumus, kas jau paredzēti 1. punktā minētajos starptautiskajos instrumentos, Puse var izmantot saistībā ar savām tiesu un administratīvajām procedūrām, tostarp pieprasot otras Puses valstspiederīgajam norādīt adresi dokumentu izsniegšanai tās teritorijā vai iecelt pārstāvi tās teritorijā, ja šādi izņēmumi:
 a)
 ir vajadzīgi, lai nodrošinātu to Puses normatīvo aktu ievērošanu, kuri nav pretrunā šīs nodaļas noteikumiem, un
 b)
 netiek piemēroti veidā, kas būtu slēpts tirdzniecības ierobežojums.
 3.
 Šā panta 1. punktu nepiemēro procedūrām, kas paredzētas daudzpusējos nolīgumos, kuri noslēgti Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (turpmāk “WIPO”) aizgādnībā un kuri attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību iegūšanu vai saglabāšanu.
 B IEDAĻA
 INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBU STANDARTI
 1. APAKŠIEDAĻA
 AUTORTIESĪBAS UN BLAKUSTIESĪBAS
 92. PANTS
 Starptautiski nolīgumi
 1.
 Katra Puse atkārtoti apstiprina savas saistības un ievēro:
 a)
 Bernes konvenciju;
 b)
 Romas konvenciju;
 c)
 WIPO līgumu par autortiesībām (WCT), kas pieņemts Ženēvā 1996. gada 20. decembrī;
 d)
 WIPO līgumu par izpildījumu un fonogrammām (WPPT), kas pieņemts Ženēvā 1996. gada 20. decembrī, un
 e)
 Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ, kas pieņemts Marrākešā 2013. gada 28. jūnijā.
 2.
 Katra Puse ievēro Pekinas līgumu par audiovizuālo izpildījumu, kas pieņemts Pekinā 2012. gada 24. jūnijā, un dara visu iespējamo, lai to ratificētu to vai tam pievienotos.
 93. pants
 Autori
 Katra Puse paredz autoriem ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:
 a)
 viņu darbu tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu reproducēšanu ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;
 b)
 viņu darbu oriģinālu vai kopiju publisku izplatīšanu jebkādā veidā, tās pārdodot vai kā citādi;
 c)
 viņu darbu publiskošanu pa vadiem vai ar bezvadu līdzekļiem, ieskaitot viņu darbu publiskošanu tā, lai sabiedrības locekļi tiem var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā, un
 d)
 viņu darbu oriģinālu vai kopiju komerciālu nomu sabiedrībai.
 94. pants
 Izpildītāji
 Katra Puse paredz izpildītājiem ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:
 a)
 viņu sniegtā izpildījuma fiksāciju
 14
 ;
 b)
 viņu sniegtā izpildījuma fiksāciju tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu pavairošanu ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;
 c)
 viņu sniegtā izpildījuma fiksāciju izplatīšanu sabiedrībai, pārdodot vai kā citādi;
 d)
 viņu sniegtā izpildījuma fiksāciju pieejamības nodrošināšanu sabiedrībai pa vadiem vai ar bezvadu līdzekļiem tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā;
 e)
 viņu sniegtā izpildījuma raidīšanu bezvadu sistēmā un publiskošanu, izņemot gadījumus, kad izpildījums jau ir pārraidīts vai arī tas tiek veikts no fiksācijas, un
 f)
 viņu izpildījumu fiksācijas komerciālu nomu sabiedrībai.
 95. pants
 Fonogrammu producenti
 Katra Puse paredz fonogrammu producentiem ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:
 a)
 viņu fonogrammu tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu pavairošanu ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;
 b)
 viņu fonogrammu, arī to kopiju, izplatīšanu sabiedrībai, tās pārdodot vai kā citādi;
 c)
 viņu fonogrammu pieejamības nodrošināšanu sabiedrībai pa vadiem vai ar bezvadu līdzekļiem tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā, un
 d)
 viņu fonogrammu komerciālu nomu sabiedrībai.
 96. pants
 Raidorganizācijas
 Katra Puse paredz raidorganizācijām ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:
 a)
 viņu raidījumu fiksāciju neatkarīgi no tā, vai šos raidījumus translē pa vadiem vai bez tiem, to skaitā pa kabeļiem vai ar satelīta palīdzību;
 b)
 viņu raidījumu fiksāciju tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu reproducēšanu ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji, neatkarīgi no tā, vai minētos raidījumus translē pa vadiem vai bez tiem, tai skaitā pa kabeļiem vai ar satelīta palīdzību;
 c)
 viņu raidījumu fiksāciju pieejamības nodrošināšanu sabiedrībai pa vadiem vai ar bezvadu līdzekļiem tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā, neatkarīgi no tā, vai minētos raidījumus translē pa vadiem vai bez tiem, tai skaitā pa kabeļiem vai ar satelīta palīdzību;
 d)
 viņu raidījumu fiksāciju, arī to kopiju, izplatīšanu sabiedrībai, tās pārdodot vai kā citādi, neatkarīgi no tā, vai šos raidījumus translē pa vadiem vai bez tiem, tai skaitā pa kabeļiem vai ar satelīta palīdzību, un
 e)
 viņu raidījumu retranslēšanu bezvadu sistēmā, kā arī to publiskošanu, ja publiskošana notiek vietās, kas pieejamas publikai par ieejas maksu.
 97. PANTS
 Komerciālos nolūkos publicētu fonogrammu raidīšana un publiskošana
 15
 1.
 Katra Puse nodrošina to, ka izpildītājiem un fonogrammu producentiem ir tiesības uz taisnīgu atlīdzību, ja komerciāliem mērķiem publicētu fonogrammu vai šādas fonogrammas atveidojumu izmanto apraidei vai publiskošanai.
 2.
 Katra Puse nodrošina, ka 1. punktā minēto atlīdzību sadala starp attiecīgajiem izpildītājiem un fonogrammu producentiem. Ja starp izpildītājiem un fonogrammu producentiem nav panākta vienošanās, katra Puse var paredzēt noteikumus, saskaņā ar kuriem viņu starpā sadalāma atlīdzība.
 98. PANTS
 Aizsardzības termiņš
 1.
 Darba autora tiesības ir spēkā visu autora mūžu un 70 gadus pēc autora nāves neatkarīgi no datuma, kad darbs ir likumīgi darīts pieejams sabiedrībai.
 2.
 Muzikālas kompozīcijas ar vārdiem aizsardzības termiņš beidzas 70 gadus pēc tam, kad mirusi pēdējā no turpmāk minētajām personām, neatkarīgi no tā, vai šīs personas atzītas par līdzautoriem: teksta autors un mūzikas komponists, ja šie abi devumi ir tikuši īpaši sacerēti attiecīgajai muzikālajai kompozīcijai ar vārdiem.
 3.
 Gadījumā, ja darbam ir vairāki līdzautori, 1. punktā minēto termiņu aprēķina no pēdējā dzīvā autora nāves.
 4.
 Gadījumā, ja darbs ir anonīms vai laists klajā ar pseidonīmu, aizsardzības termiņš ir spēkā 70 gadus pēc tam, kad darbs likumīgi darīts pieejams sabiedrībai. Tomēr, ja autora pieņemtais pseidonīms neļauj šaubīties par viņa identitāti, vai arī, ja autors šā punkta pirmajā teikumā minētajā laikposmā atklāj savu identitāti, tad piemērojamais aizsardzības termiņš ir termiņš, kas minēts 1. punktā.
 5.
 Kinematogrāfisku vai audiovizuālu darbu aizsardzības termiņš beidzas 70 gadus pēc tam, kad mirusi pēdējā no turpmāk minētajām personām, neatkarīgi no tā, vai šīs personas atzītas par līdzautoriem:
 a)
 galvenais režisors;
 b)
 scenārija autors;
 c)
 dialogu autors un
 d)
 tās mūzikas komponists, kura īpaši sacerēta izmantošanai kinematogrāfiskajā vai audiovizuālajā darbā.
 Kirgizstānas Republika savos tiesību aktos var izslēgt no šā saraksta vai pievienot tajā vienu vai vairākas personas.
 6.
 Raidorganizāciju tiesības beidzas 50 gadus pēc raidījuma pirmās pārraides, neatkarīgi no tā, vai minētais raidījums pārraidīts pa vadiem vai pa gaisu, to skaitā pa kabeļiem vai ar satelīta palīdzību.
 7.
 Izpildītāju tiesības beidzas pēc 50 gadiem no izpildījuma fiksācijas dienas. Tomēr, ja izpildījuma fiksācija minētajā laikposmā ir likumīgi publicēta vai likumīgi publiskota, aizsardzības termiņu aprēķina no dienas, kad tā pirmoreiz šādi publicēta vai pirmoreiz publiskota, atkarībā no tā, kas noticis vispirms.
 Attiecībā uz izpildījuma fiksāciju fonogrammā – aizsardzības termiņš ir 70 gadi pēc dienas, kad tā pirmoreiz publicēta vai pirmoreiz publiskota.
 8.
 Fonogrammu producentu tiesības izbeidzas pēc 50 gadiem no fiksācijas izdarīšanas. Taču, ja fonogramma šajā laikposmā ir likumīgi publicēta, minētās tiesības izbeidzas 70 gadus pēc pirmās šādas publicēšanas. Ja pirmajā teikumā minētajā laikposmā likumīga publicēšana nav notikusi un ja šajā laikā ir notikusi fonogrammas likumīga publiskošana, minētās tiesības izbeidzas 70 gadus pēc pirmās likumīgās publiskošanas. Katra Puse var pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu to, ka peļņa, kas gūta to 20 aizsardzības gadu laikā, kuri sākas pēc 50 gadiem, tiek taisnīgi sadalīta starp izpildītājiem un fonogrammu producentiem.
 9.
 Šajā pantā paredzētos noteikumus aprēķina no notikumam sekojošā gada 1. janvāra.
 10.
 Katra Puse var paredzēt garākus aizsardzības termiņus nekā šajā pantā paredzētie.
 11.
 Ne vēlāk kā divus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Kirgizstānas Republika nosaka šajā pantā minētos aizsardzības termiņus.
 99. PANTS
 Tālākpārdošanas tiesības
 1.
 Katra Puse par labu grafiskās vai plastiskās mākslas oriģināldarba autoram paredz tālākpārdošanas tiesības – kas definētas kā neatsavināmas tiesības un no kā nevar atteikties pat iepriekš – saņemt autoratlīdzību, kuras pamatā ir pārdošanas cena, kas iegūta no darba turpmākas pārdošanas pēc tam, kad autors šo darbu pirmo reizi nodevis tālāk.
 2.
 Tiesības, kas minētas 1. punktā, attiecas uz visām tālākpārdošanas darbībām, kurās kā pārdevējus, pircējus vai starpniekus iesaista profesionālus mākslas tirgus speciālistus un ko veic izsoļu nami, mākslas galerijas un kopumā visa veida mākslas priekšmetu tirgotāji.
 3.
 Katra Puse var noteikt, ka 1. punktā minētās tiesības neattiecas uz tādu tālākpārdošanu, ja pārdevējs ir ieguvis attiecīgo darbu tieši no paša autora mazāk nekā trīs gadus pirms minētās tālākpārdošanas un ja tālākpārdošanas cena nepārsniedz noteiktu minimālo summu.
 4.
 Atlīdzības un tās summu iekasēšanas kārtību nosaka ar valstu tiesību aktiem.
 100. PANTS
 Kolektīva tiesību pārvaldība
 1.
 Lai veicinātu darbu un citu aizsargātu tiesību objektu pieejamību Pušu teritorijās un tiesību ieņēmumu nodošanu starp attiecīgajām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām šādu darbu vai citu aizsargātu tiesību objektu izmantošanai, Puses veicina sadarbību starp to attiecīgajām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām.
 2.
 Katra Puse veicina mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz to iekasētajiem tiesību ieņēmumiem, atskaitījumiem, ko tās piemēro iekasētajiem tiesību ieņēmumiem, iekasēto tiesību ieņēmumu izmantošanu, izplatīšanas politiku un repertuāru.
 3.
 Katra Puse apņemas nodrošināt to, ka gadījumos, kad mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācija, kas iedibināta vienas Puses teritorijā, ar pārstāvības nolīgumu pārstāv citu mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju, kura iedibināta otras Puses teritorijā, pārstāvošā mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācija nediskriminē pārstāvētās mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas tiesību subjektus.
 4.
 Katra Puse cenšas nodrošināt to, ka gadījumos, kad mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācija, kas iedibināta vienas Puses teritorijā, ar pārstāvības nolīgumu pārstāv citu mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju, kura iedibināta otras Puses teritorijā, pārstāvošajai mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijai precīzi, regulāri un rūpīgi jāsamaksā summas, kas pienākas pārstāvētajām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām, kā arī jāsniedz pārstāvētajai mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijai informācija par tiesību ieņēmumu summu, kura iekasēta tās vārdā, un par jebkādiem atskaitījumiem no šiem tiesību ieņēmumiem.
 101. PANTS
 Izņēmumi un ierobežojumi
 Katra Puse attiecina 93.–96. pantā paredzēto tiesību ierobežojumus vai izņēmumus tikai uz konkrētiem īpašiem gadījumiem, kas nav pretrunā darba vai cita tiesību objekta parastai izmantošanai un nepamatoti neskar tiesību subjekta likumīgās intereses.
 102. PANTS
 Tehnoloģisko pasākumu aizsardzība
 1.
 Katra Puse paredz tiesisko aizsardzību pret jebkuru efektīvu tehnoloģisko pasākumu apiešanu, ko attiecīgā persona veic, apzinoties savu rīcību, vai ja tai ir pietiekams pamats apzināties, ka tā apiet efektīvu tehnoloģisko pasākumu.
 2.
 Katra Puse paredz tiesisko aizsardzību pret tādu ierīču, ražojumu vai komponentu izgatavošanu, importu, izplatīšanu, pārdošanu, nomu, pārdošanas vai nomas reklāmu vai turēšanu īpašumā komerciālā nolūkā vai tādu pakalpojumu sniegšanu:
 a)
 kuri tiek veicināti, reklamēti vai pārdoti ar mērķi apiet efektīvu tehnoloģisko pasākumu;
 b)
 kuru komerciāli nozīmīgais mērķis vai izmantošana, izņemot efektīva tehnoloģiska pasākuma apiešanu, ir ļoti ierobežota vai
 c)
 kuri galvenokārt tiek projektēti, ražoti, pielāgoti vai izpildīti, lai dotu iespēju veikt vai atvieglotu efektīva tehnoloģiska pasākuma apiešanu.
 3.
 Šajā apakšiedaļā termins “tehnoloģiski pasākumi” nozīmē jebkuru tehnoloģiju, ierīci vai komponentu, kuru parasti izmanto, lai nepieļautu vai ierobežotu tādas darbības attiecībā uz darbiem vai citiem tiesību objektiem, ko nav atļāvis autortiesību vai blakustiesību subjekts, kā noteikts valsts tiesību aktos. Tehnoloģiskus pasākumus uzskata par “efektīviem”, ja tiesību subjekts kontrolē aizsargātā darba vai citu tiesību objektu izmantošanu ar piekļuves kontroli vai aizsardzības procesu, piemēram, kodēšanu, trokšņu radīšanu vai citu darba vai cita tiesību objekta pārveidošanu, vai ar kopiju kontroles mehānismu, ar ko sasniedz aizsardzības mērķi.
 4.
 Neatkarīgi no šā panta 1. punktā paredzētās tiesiskās aizsardzības – ja tiesību subjekti neveic brīvprātīgus pasākumus, katra Puse vajadzības gadījumā var veikt pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka šajā pantā paredzētā pienācīgā tiesiskā aizsardzība pret efektīvu tehnoloģisku pasākumu apiešanu neliedz personām, uz kurām attiecas 101. pantā paredzētie izņēmumi vai ierobežojumi, izmantot šādus izņēmumus vai ierobežojumus.
 103. PANTS
 Pienākumi, kas attiecas uz informāciju par tiesību pārvaldību
 1.
 Katra Puse nodrošina pienācīgu tiesisko aizsardzību pret visām personām, kas bez atļaujas apzināti veic kādu no turpmāk minētajām darbībām, ja attiecīgā persona zina vai tai ir pietiekams pamats zināt, ka, šādi rīkojoties, tā izraisa, ļauj, atvieglo vai slēpj valsts tiesību aktos paredzēto autortiesību vai blakustiesību pārkāpšanu:
 a)
 elektroniskas informācijas par tiesību pārvaldību dzēšana vai mainīšana un
 b)
 saskaņā ar šo apakšiedaļu aizsargātu tādu darbu vai citu tiesību objektu izplatīšana, importēšana izplatīšanai, apraide, publiskošana vai padarīšana par pieejamu publikai, kuros bez atļaujas ir izdzēsta vai mainīta elektroniskā informācija par tiesību pārvaldību.
 2.
 Šajā pantā “informācija par tiesību pārvaldību” nozīmē visu informāciju, ko sniedz tiesību subjekts un kas identificē darbu vai citus tiesību objektus, uz kuriem attiecas šis pants, autoru vai citu tiesību subjektu, vai informāciju par darba vai cita tiesību objekta izmantošanas nosacījumiem un visus numurus vai kodus, kas apzīmē minēto informāciju.
 3.
 Šā panta 2. punktu piemēro, ja informācija par tiesību pārvaldību attiecas uz tāda darba vai cita tiesību objekta kopiju, kas minēts šajā pantā, vai ja minētā informācija parādās saistībā ar tā publiskošanu.
 2. APAKŠIEDAĻA
 PREČU ZĪMES
 104. PANTS
 Starptautiski nolīgumi
 Katra Puse
 a)
 pievienojas Madrides nolīguma par preču zīmju starptautisko reģistrāciju Protokolam, kas pieņemts Madridē 1989. gada 27. jūnijā un grozīts 2006. gada 3. oktobrī un 2007. gada 12. novembrī;
 b)
 ievēro Preču zīmju līgumu, kas pieņemts Ženēvā 1994. gada 27. oktobrī, un 1957. gada 15. jūnija Nicas Nolīgumu par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču zīmju reģistrācijas vajadzībām, un
 c)
 dara visu iespējamo, lai pievienotos Singapūras līgumam par preču zīmēm, kas parakstīts Singapūrā 2006. gada 27. martā.
 105. PANTS
 Apzīmējumi, no kuriem var sastāvēt preču zīme
 1.
 Preču zīme var sastāvēt no jebkuriem apzīmējumiem, proti, no vārdiem, ieskaitot personvārdus, vai zīmējumiem, burtiem, cipariem, krāsām, preču vai preču iepakojuma formas vai no skaņām, ar noteikumu, ka šādi apzīmējumi:
 a)
 ļauj atšķirt viena uzņēmuma preces vai pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm un pakalpojumiem un
 b)
 katras Puses attiecīgajā preču zīmju reģistrā tie ir atveidoti tādā veidā, kas kompetentajām iestādēm un sabiedrībai ļauj skaidri un precīzi noteikt zīmes īpašniekam piešķirtās aizsardzības priekšmetu.
 2.
 Ne vēlāk kā piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Kirgizstānas Republika cenšas nodrošināt to, ka skaņa tiek reģistrēta kā preču zīme.
 106. PANTS
 Preču zīmes piešķirtas tiesības, tostarp attiecībā uz precēm tranzītā
 1.
 Reģistrēta preču zīme piešķir īpašniekam uz to ekskluzīvas tiesības. Īpašniekam ir tiesības aizliegt visām trešām personām bez īpašnieka piekrišanas darījumos izmantot jebkuru apzīmējumu,
 a)
 kas ir identisks reģistrētajai preču zīmei attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, kuri ir identiski tiem, attiecībā uz ko ir reģistrēta preču zīme;
 b)
 ja tas ir identisks vai līdzīgs reģistrētajai preču zīmei un ja preces vai pakalpojumi, uz kuriem attiecas preču zīme, ir identiski vai līdzīgi tiem, uz ko attiecas šī preču zīme, un ja pastāv varbūtība maldināt sabiedrību, ieskaitot iespēju asociēt apzīmējumu ar reģistrēto preču zīmi.
 2.
 Reģistrētas preču zīmes īpašniekam ir tiesības neļaut trešajām personām darījuma ietvaros ievest Puses teritorijā preces, ja preču zīme ir reģistrēta un nav laista brīvā apgrozībā, ja šādas preces, tostarp iepakojums, ievestas no trešām valstīm un bez atļaujas apzīmētas ar preču zīmi, kura ir identiska preču zīmei, kas reģistrēta attiecībā uz šādām precēm, vai kuru pēc tās būtiskajiem aspektiem nevar atšķirt no minētās preču zīmes
 16
 .
 3.
 Preču zīmes īpašnieka tiesības, kas minētas 2. punktā, netiek īstenotas, ja procedūrā, kurā jānoskaidro, vai ir noticis reģistrētās preču zīmes pārkāpums, preču deklarētājs vai turētājs sniedz pierādījumus, ka reģistrētās preču zīmes īpašniekam nav tiesību aizliegt laist preces tirgū galamērķa valstī.
 107. PANTS
 Reģistrācijas procedūra
 1.
 Katra Puse nodrošina preču zīmju reģistrācijas sistēmu, kuras ietvaros katrs galīgais negatīvais lēmums, tostarp daļējs atteikums, ko pieņēmusi attiecīgā preču zīmju administrācija, tiek rakstiski paziņots attiecīgajai personai, ir pienācīgi pamatots un pārsūdzams.
 2.
 Katra Puse nodrošina iespēju trešām personām iebilst pret preču zīmju pieteikumiem vai – attiecīgā gadījumā – pret preču zīmju reģistrāciju. Šāda iebildumu izskatīšanas procedūra notiek, uzklausot abas Puses.
 3.
 Katra Puse nodrošina preču zīmju pieteikumu un reģistrēto preču zīmju elektronisku datubāzi, kas ir pieejama publiski. Kirgizstānas Republika ne vēlāk kā divus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā nodrošina preču zīmju pieteikumu elektronisku datubāzi, kas minēta šā punkta pirmajā teikumā, ar nosacījumu, ka Eiropas Savienība ir sniegusi pienācīgu tehnisko palīdzību saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem.
 108. PANTS
 Plaši pazīstamas preču zīmes
 Lai nodrošinātu plaši pazīstamu preču zīmju aizsardzību, kā noteikts Parīzes konvencijas 6.a pantā un TRIPS līguma 16. panta 2. un 3. punktā, katra Puse piemēro Vienoto rekomendāciju par plaši pazīstamu preču zīmju aizsardzības noteikumiem, kuru Parīzes Rūpnieciskā īpašuma aizsardzības savienības asambleja un WIPO Ģenerālā asambleja pieņēmusi WIPO dalībvalstu asambleju 34. sanāksmju kārtā 1999. gada 20.–29. septembrī.
 109. PANTS
 Izņēmumi no preču zīmes piešķirtajām tiesībām
 1.
 Katra Puse
 a)
 nosaka ierobežotus izņēmumus no preču zīmes piešķirtajām tiesībām, piemēram, tādus kā aprakstošu apzīmējumu, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, godīga izmantošana, un
 b)
 var noteikt citus ierobežotus izņēmumus no preču zīmes piešķirtajām tiesībām.
 Nosakot 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos ierobežotos izņēmumus, katra Puse ievēro preču zīmes īpašnieka un trešo personu likumīgās intereses.
 2.
 Preču zīme nedod tiesības tās īpašniekam aizliegt trešai personai izmantot tirdznieciskos darījumos turpmāk minētos elementus, ja rūpnieciskos vai komercdarījumos trešā persona tos izmanto godīgi:
 a)
 trešās personas vārds vai adrese – ja trešā persona ir fiziska persona;
 b)
 apzīmējumi vai norādes attiecībā uz preču vai sniegtā pakalpojuma veidu, kvalitāti, daudzumu, paredzēto nolūku, vērtību, ģeogrāfisko izcelsmi, preču ražošanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku vai citas preču vai pakalpojumu īpašības, un
 c)
 preču zīme, ja tā ir vajadzīga, lai norādītu nolūku, kādā paredzēts izmantot preci vai pakalpojumu, proti, kā piederumus vai rezerves daļas.
 3.
 Preču zīme nedod īpašniekam tiesības aizliegt trešai personai komercdarbībā izmantot agrākas tiesības, kas ir spēkā tikai konkrētā apvidū, ja minētās tiesības ir atzītas attiecīgās Puses tiesību aktos un ir spēkā teritorijā, kurā tiek atzītas.
 110. PANTS
 Atcelšanas pamats
 1.
 Katra Puse paredz, ka preču zīme ir atceļama, ja nepārtrauktā vismaz trīs gadu laikposmā šī preču zīme attiecīgajā teritorijā nav faktiski tikusi lietota saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kam tā reģistrēta, un ja nav pienācīgu iemeslu tās nelietošanai.
 2.
 Neviena persona nevar lūgt atcelt īpašnieka tiesības uz preču zīmi, ja laikā no minimālā trīs gadu laikposma beigām līdz atcelšanas pieteikuma iesniegšanai ir sākta vai atsākta preču zīmes faktiska lietošana.
 3.
 Lietošanas sākumu vai atsākumu triju mēnešu periodā pirms atcelšanas pieprasījuma iesniegšanas, kas sācies, visagrākais, beidzoties nepārtrauktajam piecu gadu nelietošanas periodam, neievēro, ja priekšdarbi sākumam vai atsākumam notiek tikai pēc tam, kad īpašnieks uzzinājis, ka ir iespējams iesniegt atcelšanas pieprasījumu.
 4.
 Preču zīme ir atceļama arī tad, ja pēc dienas, kurā tā reģistrēta:
 a)
 īpašnieka darbības vai bezdarbības rezultātā tā kļuvusi par sugas vārdu tirdzniecībā ar produktu vai pakalpojumu, attiecībā uz ko tā reģistrēta;
 b)
 preču zīmes īpašnieka lietošanas vai ar viņa piekrišanu notikušas lietošanas rezultātā attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, kam tā reģistrēta, tā var maldināt sabiedrību, jo īpaši attiecībā uz minēto preču vai pakalpojumu īpašībām, kvalitāti vai ģeogrāfisko izcelsmi.
 111. PANTS
 Negodprātīgi pieteikumi
 Preču zīmi var pasludināt par spēkā neesošu, ja preču zīmes reģistrācijas pieteikums iesniegts negodprātīgos nolūkos. Katra Puse var arī noteikt, ka šādu preču zīmi nereģistrē.
 3. APAKŠIEDAĻA
 DIZAINPARAUGI
 112. PANTS
 Starptautiski nolīgumi
 Eiropas Savienība atkārtoti apstiprina savas saistības saskaņā ar Hāgas vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas aktu, kas pieņemts 1999. gada 2. jūlijā, un Kirgizstānas Republika ievēro šo aktu.
 113. PANTS
 Reģistrētu dizainparaugu aizsardzība
 1.
 Katra Puse nodrošina jaunu un oriģinālu patstāvīgi radītu dizainparaugu aizsardzību. Šādu aizsardzību nodrošina ar reģistrāciju, un tā piešķir reģistrēta dizainparauga turētājam ekskluzīvas tiesības saskaņā ar šo apakšiedaļu.
 2.
 Reģistrēta dizainparauga īpašniekam ir tiesības neļaut trešām personām bez reģistrēta dizainparauga īpašnieka piekrišanas izgatavot, piedāvāt pārdošanai, pārdot, importēt, eksportēt, uzglabāt ražojumu, uz kura ir aizsargātais dizainparaugs un kurš iemieso aizsargāto dizainparaugu, vai izmantot priekšmetus, uz kuriem ir aizsargātais dizainparaugs vai kuri to iemieso, ja šādas darbības tiek veiktas komerciālos nolūkos.
 3.
 Dizainparaugu, ko izmanto vai iekļauj ražojumā, kurš ir kompleksa ražojuma sastāvdaļa, uzskata par jaunu un oriģinālu:
 a)
 ja sastāvdaļa, kad tā ir iekļauta kompleksajā ražojumā, paliek redzama minētā ražojuma parastās izmantošanas laikā, un
 b)
 tiktāl, ciktāl šīs sastāvdaļas minētās redzamās iezīmes pašas par sevi atbilst novitātes un oriģinalitātes prasībām.
 4.
 Šā panta 3. punkta a) apakšpunktā jēdziens “parastā izmantošana” ir tiešā lietotāja veikta izmantošana, izņemot apkopi, apkalpošanu vai remontu.
 5.
 Piemērojot šo pantu, Puse var uzskatīt, ka dizainparaugs, kam ir individuāla būtība, ir oriģināls.
 114. PANTS
 Aizsardzības ilgums
 Katra Puse nodrošina to, ka dizainparaugs ir aizsargāts piecus gadus no pieteikuma iesniegšanas dienas un ka tiesību subjektam ir tiesības atjaunināt aizsardzības termiņu uz vienu vai vairākiem piecu gadu laikposmiem, kopumā līdz vismaz 15 gadiem no pieteikuma iesniegšanas dienas.
 115. PANTS
 Nereģistrētu dizainparaugu aizsardzība
 1.
 Katra Puse nodrošina tiesiskos līdzekļus, lai novērstu nereģistrēta dizainparauga izmantošanu tikai tad, ja apstrīdētā izmantošana izriet no nereģistrētā dizainparauga kopēšanas Puses teritorijā. Šāda izmantošana ietver vismaz produkta piedāvāšanu pārdošanā, laišanu tirgū, importu vai eksportu.
 2.
 Kirgizstānas Republika ne vēlāk kā 10 gadus pēc dienas, kad sāk piemērot šo sadaļu, nodrošina šā panta 1. panta punktā minētā nereģistrētā dizainparauga aizsardzību, ar nosacījumu, ka Eiropas Savienība pēc Kirgizstānas Republikas pieprasījuma un atbilstīgi tās vajadzībām ir sniegusi tehnisko palīdzību saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem.
 3.
 Aizsardzības termiņš, kas pieejams 1. punktā minētam nereģistrētam dizainparaugam, ilgst vismaz trīs gadus no dienas, kad dizainparaugs tika nodots atklātībai kādas Puses teritorijā.
 116. PANTS
 Izņēmumi un ierobežojumi
 1.
 Katra Puse var noteikt ierobežotus izņēmumus dizainparaugu, arī nereģistrētu dizainparaugu, aizsardzībai, ja šādi izņēmumi nav nepamatoti pretrunā aizsargātu dizainparaugu parastai izmantošanai un nepamatoti neierobežo aizsargāta dizainparauga īpašnieka likumīgās intereses, ņemot vērā trešo personu likumīgās intereses.
 2.
 Dizainparauga aizsardzību neattiecina uz dizainparaugu, kas veidots vienīgi tehnisku vai funkcionālu apsvērumu dēļ. Dizainparaugs neattiecas uz ražojuma izskata iezīmēm, kas ir noteikti jāreproducē to precīzā formā un izmēros, lai ražojumu, kurā dizainparaugs ir iekļauts vai kuram tas tiek lietots, mehāniski pievienotu citam ražojumam vai ievietotu tajā, novietotu ap citu ražojumu vai novietotu pretī tam tā, lai abi ražojumi varētu funkcionēt.
 3.
 Dizainparauga tiesības neattiecas uz dizainparaugiem, kas ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai vai pieņemtajiem morāles principiem.
 4.
 Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, dizainparaugs saskaņā ar 113. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem ir dizainparaugs, kura nolūks ir vairākus savstarpēji nomaināmus ražojumus samontēt vai savienot moduļu sistēmā.
 117. PANTS
 Attiecības ar autortiesībām
 Katra Puse nodrošina, ka dizainparaugam, arī nereģistrētam dizainparaugam, ir tiesības uz aizsardzību atbilstīgi Puses tiesību aktiem autortiesību jomā no dienas, kurā dizainparaugs ir radīts vai fiksēts jebkādā veidā. Katra Puse nosaka, kādā mērā un ar kādiem nosacījumiem šāda aizsardzība tiek piešķirta, tostarp prasīto oriģinalitātes līmeni.
 4. APAKŠIEDAĻA
 ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES
 118. PANTS
 Darbības joma
 1.
 Šajā apakšiedaļā “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kā definēts TRIPS līguma 22. panta 1. punktā
 17
 .
 2.
 Šī apakšiedaļa attiecas uz tādu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu atzīšanu un aizsardzību, kuru izcelsme ir Pušu teritorijā.
 3.
 Vienas Puses ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas jāaizsargā otrai Pusei, šo apakšiedaļu piemēro tikai tad, ja tās ietilpst 119. pantā minēto tiesību aktu darbības jomā.
 119. PANTS
 Procedūras
 1.
 Izskatījusi Kirgizstānas Republikas tiesību aktus, kas uzskaitīti 8.-A pielikuma A iedaļā, Eiropas Savienība secina, ka minētie tiesību akti ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas un kontroles elementus, kuri noteikti 8.-A pielikuma B iedaļā.
 2.
 Izskatījusi Eiropas Savienības tiesību aktus, kas uzskaitīti 8.-A pielikuma A iedaļā, Kirgizstānas Republika secina, ka minētie tiesību akti ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas un kontroles elementus, kuri noteikti 8.-A pielikuma B iedaļā.
 3.
 Pēc tam, kad ir pabeigta iebildumu procedūra saskaņā ar 8.-B pielikumā izklāstītajiem kritērijiem un ir pārbaudītas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes attiecībā uz Kirgizstānas Republikā aizsargājamiem Eiropas Savienības produktiem, kuri uzskaitīti 8.-C pielikuma A iedaļā un kurus Eiropas Savienība ir reģistrējusi saskaņā ar šā panta 2. punktā minētajiem tiesību aktiem, Kirgizstānas Republika aizsargā minētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes atbilstoši šajā apakšiedaļā noteiktajam aizsardzības līmenim.
 4.
 Pēc tam, kad ir pabeigta iebildumu procedūra saskaņā ar 8.-B pielikumā izklāstītajiem kritērijiem un ir pārbaudītas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes attiecībā uz Eiropas Savienībā aizsargājamiem Kirgizstānas Republikas produktiem, kuri uzskaitīti 8.-C pielikuma B iedaļā un kurus Kirgizstānas Republika ir reģistrējusi saskaņā ar šā panta 1. punktā minētajiem tiesību aktiem, Eiropas Savienība aizsargā minētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes atbilstoši šajā apakšiedaļā noteiktajam aizsardzības līmenim.
 120. PANTS
 Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksta grozījumi
 Puses saskaņā ar 27. pantu var grozīt aizsargājamo ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstu, kas ietverts 8.-C pielikumā. Jaunas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pievieno pēc tam, kad ir pabeigta iebildumu procedūra un tās ir pārbaudītas, kā minēts 119. panta 3. vai 4. punktā.
 121. PANTS
 Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība
 1.
 Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas uzskaitītas 8.-C pielikumā, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras pievienotas saskaņā ar 120. pantu, aizsargā pret
 a)
 jebkādu tiešu vai netiešu aizsargātā nosaukuma komerciālu izmantošanu:
 i)
 attiecībā uz salīdzināmiem produktiem, kas neatbilst ar šo nosaukumu aizsargātā produkta specifikācijai, vai
 ii)
 ciktāl šāda izmantošana ļaunprātīgi izmanto ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputāciju, tostarp tad, ja attiecīgo produktu izmanto par sastāvdaļu;
 b)
 ļaunprātīgu izmantošanu, atdarināšanu vai atsaukšanos uz to, pat tad, ja ir norādīta produkta patiesā izcelsme vai ja aizsargāts nosaukums ir tulkots, transkribēts vai transliterēts vai tam pievienoti vārdi “veids”, “tips”, “metode”, “ražots kā”, “atdarinājums”, “buķete”, “līdzīgs” vai tamlīdzīgi vārdi, tostarp tad, ja minētos produktus izmanto par sastāvdaļām;
 c)
 jebkādu citu nepatiesu vai maldinošu norādi uz produkta izcelsmi, būtību vai būtiskām īpašībām, kura ir uz iekšējā vai ārējā iepakojuma, reklāmas materiālos vai dokumentos par attiecīgo produktu, kā arī pret iepakošanu tādā tarā, kas rada nepatiesu iespaidu par produkta izcelsmi, tostarp tad, ja minētos produktus izmanto par sastāvdaļām, un
 d)
 jebkādu cita veida praksi, kas varētu maldināt patērētāju par attiecīgā produkta patieso izcelsmi.
 2.
 Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas uzskaitītas 8.-C pielikumā, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras pievienotas saskaņā ar 120. pantu, Pušu teritorijās nekļūst par sugasvārdiem.
 3.
 Nekas šajā nolīgumā neuzliek pienākumu vienai Pusei aizsargāt otras Puses ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kura nav aizsargāta izcelsmes valstī vai kuras aizsardzība minētajā valstī beidzas. Puse informē otru Pusi, ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde vairs netiek aizsargāta izcelsmes Puses teritorijā. Šādus paziņojumus iesniedz saskaņā ar 154. pantu.
 4.
 Nekas šajā nolīgumā neierobežo personas tiesības tirdzniecības gaitā izmantot savu un/vai savu priekšgājēju vārdu darījumdarbībā, izņemot gadījumus, ja minēto vārdu izmanto tādā veidā, ka tiek maldināta sabiedrība.
 122. PANTS
 Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanas tiesības
 1.
 Saskaņā ar šo nolīgumu aizsargātu nosaukumu var izmantot ikviena fiziska vai juridiska persona, kura tirgo produktu, kas atbilst attiecīgajai specifikācijai.
 2.
 Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir aizsargāta saskaņā ar šo apakšiedaļu, šādi aizsargāta nosaukuma izmantošana notiek bez lietotāju reģistrācijas vai saistītām maksām.
 123. PANTS
 Saistība ar preču zīmēm
 1.
 Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir aizsargāta saskaņā ar šo nolīgumu, Puses atsakās reģistrēt preču zīmi, kuras izmantošana būtu pretrunā 121. panta 1. punktam, ar nosacījumu, ka pieteikums reģistrēt preču zīmi ir iesniegts pēc dienas, kad tika iesniegts pieteikums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību attiecīgās Puses teritorijā.
 2.
 Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas minētas 119. pantā, šā panta 1. punkta minētā pieteikuma par aizsardzību iesniegšanas diena ir šā nolīguma spēkā stāšanās diena.
 3.
 Preču zīmes, kas reģistrētas, pārkāpjot 1. punktu, anulē.
 4.
 Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas minētas 120. pantā, šā panta 1. punkta minētā pieteikuma par aizsardzību iesniegšanas diena ir diena, kad otrai Pusei nosūtīts pieprasījums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību.
 5.
 Neskarot 7. punktu, katra Puse aizsargā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes arī tad, ja pastāv iepriekšēja preču zīme. “Iepriekšēja preču zīme” ir preču zīme, kuras izmantošana ir pretrunā 121. panta 1. punktam un kura labticīgi pieteikta reģistrācijai, reģistrēta vai nodibināta lietošanas ceļā –ja tāda iespēja ir paredzēta attiecīgajos tiesību aktos – vienas Puses teritorijā pirms dienas, kad otra Puse saskaņā ar šo nolīgumu iesniegusi pieteikumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību.
 6.
 Iepriekšēju preču zīmi var turpināt izmantot un atjaunināt neatkarīgi no ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzības – ar nosacījumu, ka katras Puses tiesību aktos par preču zīmēm nav pamatojuma preču zīmes atzīšanai par nederīgu vai atcelšanai. Šādos gadījumos ir atļauta aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kā arī attiecīgo preču zīmju izmantošana.
 7.
 Pusei nav pienākuma aizsargāt nosaukumu kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi saskaņā ar šo nolīgumu, ja, ņemot vērā preču zīmes reputāciju, atpazīstamību un lietošanas ilgumu, minētais nosaukums var maldināt patērētāju par produkta patieso identitāti.
 124. PANTS
 Aizsardzības izpildes panākšana
 Katra Puse panāk 119.–123. pantā paredzētās aizsardzības izpildi ar atbilstīgu administratīvu un juridisku pasākumu palīdzību vai pēc ieinteresētās personas pieprasījuma, lai novērstu vai izbeigtu aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nelikumīgu izmantošanu.
 125. PANTS
 Vispārīgi noteikumi
 1.
 Šo nolīgumu piemēro, neskarot PTO līgumā paredzētās Pušu tiesības un pienākumus.
 2.
 Pusei nav pienākuma aizsargāt nosaukumu kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi saskaņā ar šo nolīgumu, ja šis nosaukums ir pretrunā kādai augu šķirnei vai dzīvnieku sugas nosaukumam un tādējādi var maldināt patērētāju par produkta patieso izcelsmi.
 3.
 Homonīmus, kas maldina patērētājus, liekot domāt, ka produkta izcelsme ir citā teritorijā, neaizsargā pat tad, ja nosaukums ir pareizs attiecībā uz minētā produkta faktisko izcelsmes teritoriju, reģionu vai vietu. Neskarot TRIPS līguma 23. pantu, Puses savstarpēji paredz lietošanas praktiskos nosacījumus, saskaņā ar kuriem atšķirami attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pilnīgi vai daļēji homonīmi, ņemot vērā to, ka jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret iesaistītajiem ražotājiem, un to, lai netiktu maldināti patērētāji.
 4.
 Ja Puse sarunās ar trešo personu ierosina aizsargāt minētās trešās personas ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuras nosaukums ir ar šo nolīgumu aizsargātas otras Puses ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pilnīgs vai daļējs homonīms, tā var par to informēt otru Pusi un dot tai iespēju izteikt piezīmes, pirms trešās personas ģeogrāfiskās izcelsmes norādei tiek piešķirta aizsardzība.
 5.
 Visus jautājumus, kas izriet no aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu produktu specifikācijām, izskata Intelektuālā īpašuma tiesību apakškomitejā, kura minēta 154. pantā.
 6.
 Saskaņā ar šo nolīgumu aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību var atsaukt tikai tā Puse, kuras teritorijā ir produkta izcelsme.
 7.
 Produkta specifikācija, kura minēta šajā nolīgumā, ir tā, ko, tostarp jebkurus grozījumus, ir apstiprinājušas tās Puses iestādes, kuras teritorijā ir produkta izcelsme.
 126. PANTS
 Pārejas noteikumi
 1.
 Pārejas perioda laikā, kas nepārsniedz septiņus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, nekas šajā nodaļā neuzliek Pusei pienākumu īstenot 118.–125. pantā paredzēto aizsardzību, kura piešķirta 8.-C pielikumā uzskaitītajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.
 2.
 Puse atsakās reģistrēt preču zīmi, kas atbilst kādam no 121. pantā minētajiem gadījumiem saistībā ar līdzīgu produktu aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ja attiecīgajā teritorijā pieteikums par minētās preču zīmes aizsardzību tiek iesniegts pēc šīs sadaļas stāšanās spēkā.
 3.
 Preču zīmi, kas reģistrēta, pārkāpjot 2. punktu, anulē.
 4.
 Pēc pārejas perioda, kas noteikts 1. punktā, trīs gadu pārejas perioda laikā aizsardzība saskaņā ar šo nolīgumu attiecībā uz šādām turpmāk uzskatītajām Eiropas Savienības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm neliedz izmantot minētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, lai apzīmētu konkrētus līdzīgus Kirgizstānas Republikas izcelsmes produktus un norādītu uz tiem:
 a)
 Φέτα (Feta);
 b)
 Calvados;
 c)
 Asti;
 d)
 České pivo.
 5.
 Pēc pārejas perioda, kas noteikts 1. punktā, astoņu gadu pārejas perioda laikā aizsardzība saskaņā ar šo nolīgumu attiecībā uz šādām turpmāk uzskatītajām Eiropas Savienības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm neliedz izmantot minētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, lai apzīmētu konkrētus līdzīgus Kirgizstānas Republikas izcelsmes produktus un norādītu uz tiem:
 a)
 Champagne;
 b)
 Cognac.
 6.
 Produktus, kas saskaņā ar Puses tiesību aktiem ražoti un marķēti pirms šā nolīguma stāšanās spēkā, bet neatbilst šā nolīguma prasībām, var turpināt pārdot, līdz ir izpārdoti visi krājumi.
 7.
 Produktus, kas saskaņā ar Puses tiesību aktiem ražoti un marķēti ar 4. un 5. punktā uzskaitītajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un pirms 4. un 5. punktā minēto pārejas periodu beigām, bet neatbilst šīs apakšiedaļas prasībām, var turpināt pārdot, līdz ir izpārdoti visi krājumi.
 127. PANTS
 Tehniskā palīdzība
 Lai atvieglotu šīs apakšiedaļas īstenošanu Kirgizstānas Republikā, kā arī lai palīdzētu Kirgizstānas Republikas rūpniecībai, Eiropas Savienība pēc Kirgizstānas Republikas lūguma un atbilstoši tās vajadzībām sniedz Kirgizstānas Republikai pienācīgu tehnisko palīdzību saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem.
 5. APAKŠIEDAĻA
 PATENTI
 128. PANTS
 Starptautiski nolīgumi
 Katra Puse nodrošina, ka tās teritorijā ir pieejamas procedūras, kas paredzētas Nolīgumā par sadarbību patentu jomā (PCT), kurš noslēgts Vašingtonā 1970. gada 19. jūnijā, un dara visu iespējamo, lai ievērotu Līgumu par patentu tiesībām, kas pieņemts Ženēvā 2000. gada 1. jūnijā.
 129. PANTS
 Patenti un sabiedrības veselība
 1.
 Puses atzīst PTO ministru konferencē 2001. gada 14. novembrī Dohā pieņemtās Deklarācijas par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību (turpmāk “Dohas deklarācija”) nozīmi. Interpretējot un īstenojot tiesības un pienākumus saskaņā ar šo apakšiedaļu, katra Puse nodrošina Dohas deklarācijas ievērošanu.
 2.
 Katra Puse īsteno TRIPS līguma 31.bis pantu, kā arī TRIPS līguma pielikumu un TRIPS līguma pielikuma papildinājumu, kas stājās spēkā 2017. gada 23. janvārī.
 130. PANTS
 Zāļu papildu aizsardzība
 18
 1.
 Puses atzīst, ka zālēm, ko Pušu attiecīgajās teritorijās aizsargā patents, pirms laišanas to attiecīgajos tirgos var piemērot administratīvu tirdzniecības atļaujas piešķiršanas procedūru (turpmāk “tirdzniecības atļaujas procedūra”). Puses atzīst, ka laikposms, kas paiet no patenta pieteikuma iesniegšanas līdz pirmajai atļaujai laist zāles tirgū, kā šim nolūkam definēts Pušu attiecīgajos tiesību aktos, var saīsināt patenta faktiskās aizsardzības laikposmu.
 2.
 Puses nodrošina atbilstīgu un efektīvu mehānismu, lai kompensētu patenta īpašniekam patenta faktiskās aizsardzības laikposma samazinājumu, kuru izraisījušas nepamatotas kavēšanās
 19
 pirmās tirdzniecības atļaujas piešķiršanā Puses attiecīgajā teritorijā saskaņā ar tās tiesību aktiem.
 3.
 Alternatīvi 2. punktam Puse var noteikt papildu aizsardzību zālēm, ko aizsargā patents un kurām tiek piemērota tirdzniecības atļaujas procedūra, uz laikposmu, kas ir vienāds ar laikposmu no dienas, kad iesniedz patenta pieteikumu, līdz dienai, kad piešķir pirmo tirdzniecības atļauju laist produktu Puses tirgū, šo laikposmu saīsinot par pieciem gadiem. Šādas papildu aizsardzības ilgums nepārsniedz piecus gadus. Minēto laikposmu var pagarināt vēl par sešiem mēnešiem attiecībā uz zālēm, par kurām ir veikti pediatriski pētījumi un minēto pētījumu rezultāti ir iekļauti zāļu informācijas lapā.
 131. PANTS
 Tāda aizsardzības laikposma pagarināšana, kas piešķirts ar augu aizsardzības līdzekļu patentu
 1.
 Katra Puse pirms atļaujas izsniegšanas augu aizsardzības līdzekļu laišanai tirgū nosaka drošuma un iedarbīguma prasības.
 2.
 Puses atzīst, ka augu aizsardzības līdzekļiem, kurus to attiecīgajās teritorijās aizsargā patents, pirms to piedāvāšanas savos attiecīgajos tirgos var piemērot administratīvu atļaujas piešķiršanas procedūru. Puses atzīst, ka laikposms, kas paiet no patenta pieteikuma iesniegšanas līdz pirmajai atļaujai laist augu aizsardzības līdzekļus to attiecīgajā tirgū, kā šim nolūkam definēts attiecīgajos tiesību aktos, var saīsināt patenta faktiskās aizsardzības laikposmu.
 3.
 Katra Puse nosaka papildu aizsardzību augu aizsardzības līdzekļiem, ko aizsargā patents un kuriem tiek piemērota administratīva atļaujas izsniegšanas procedūra, uz laikposmu, kas ir vienāds ar 2. punkta otrajā teikumā minēto laikposmu, saīsinot to par pieciem gadiem.
 4.
 Neatkarīgi no 3. punkta, papildu aizsardzības ilgums nepārsniedz piecus gadus.
 6. APAKŠIEDAĻA
 NEIZPAUŽAMAS INFORMĀCIJAS AIZSARDZĪBA
 132. PANTS
 Komercnoslēpumu aizsardzība
 1.
 Izpildot savu pienākumu ievērot TRIPS līgumu un jo īpaši TRIPS līguma 39. panta 1. un 2. punktu, katra Puse nodrošina atbilstīgas civiltiesiskās procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai komercnoslēpuma turētājs varētu novērst komercnoslēpuma iegūšanu, izmantošanu vai izpaušanu, kad tas notiek veidā, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei, un panākt savu tiesību aizsardzību.
 2.
 Šajā apakšiedaļā:
 a)
 “komercnoslēpums” ir informācija:
 i)
 kas ir slepena tajā nozīmē, ka tā nav (kā veselums vai precīzs tās komponentu izvietojums un salikums) vispārzināma vai pieejama gatavā veidā tādu aprindu personām, kuras parasti izmanto šāda veida informāciju,
 ii)
 ar komerciālu vērtību, jo informācija ir slepena, un
 iii)
 kas attiecīgajos apstākļos ir bijusi pakļauta samērīgiem slepenības uzturēšanas pasākumiem, kurus veic persona, kas likumīgi kontrolē informāciju;
 b)
 “komercnoslēpuma turētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas likumīgi kontrolē komercnoslēpumu.
 3.
 Šajā apakšiedaļā vismaz šāda veida rīcība ir uzskatāma par tādu, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei:
 a)
 komercnoslēpuma iegūšana bez komercnoslēpuma turētāja piekrišanas, ja tas notiek, neatļauti piekļūstot, piesavinoties vai kopējot dokumentus, objektus, materiālus, vielas vai elektroniskas datnes, kas ir komercnoslēpuma turētāja likumīgā kontrolē un satur komercnoslēpumu, vai no kā šo komercnoslēpumu var izsecināt;
 b)
 komercnoslēpuma izmantošana vai izpaušana, ja to bez komercnoslēpuma turētāja piekrišanas izdarījusi persona, par kuru konstatēts, ka tā atbilst kādam no turpmāk minētajiem nosacījumiem:
 i)
 tā ir ieguvusi komercnoslēpumu a) apakšpunktā minētajā veidā,
 ii)
 tā ir pārkāpusi konfidencialitātes līgumu vai citu pienākumu neizpaust komercnoslēpumu vai
 iii)
 tā ir pārkāpusi līgumisku pienākumu vai citu pienākumu ierobežot komercnoslēpuma izmantošanu;
 c)
 komercnoslēpuma iegūšana, izmantošana vai izpaušana gadījumos, kad persona šādas iegūšanas, izmantošanas vai izpaušanas laikā zinājusi vai attiecīgajos apstākļos tai būtu vajadzējis zināt, ka komercnoslēpums ir ticis tieši vai netieši iegūts no citas personas, kas komercnoslēpumu izmantojusi vai izpaudusi nelikumīgi b) apakšpunkta nozīmē.
 4.
 Nekas šajā apakšiedaļā nav interpretējams tā, ka tas liktu kādai Pusei uzskatīt turpmāk minēto rīcību par tādu, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei:
 a)
 neatkarīgs atklājums vai izveide;
 b)
 produkta reversā inženierija, ko veic persona, kurai produkts likumīgi pieder un kurai nav nekāda juridiski saistoša pienākuma ierobežot attiecīgās informācijas iegūšanu;
 c)
 informācijas iegūšana, izmantošana vai izpaušana, ko prasa vai atļauj kādas Puses tiesību akti;
 d)
 gadījums, kad darbinieki izmanto pieredzi un prasmes, ko tie godīgā veidā ieguvuši, veicot savus parastos darba pienākumus.
 5.
 Nekas šajā apakšiedaļā nav interpretējams kā tāds, kas ierobežo vārda un informācijas brīvību, tostarp mediju brīvību atbilstīgi katras Puses jurisdikcijā nodrošinātajai aizsardzībai.
 133. PANTS
 Civiltiesiskās procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļi saistībā ar komercnoslēpuma turētājiem
 1.
 Katra Puse nodrošina, ka visām personām, kuras piedalās 132. pantā minētajās civiltiesiskajās procedūrās vai kurām ir piekļuve dokumentiem, kas veido daļu no minētajām procedūrām, nav atļauts izmantot un izpaust nevienu komercnoslēpumu vai varbūtēju komercnoslēpumu, par ko tiesu iestādes, atbildot uz pienācīgi pamatotu ieinteresētas personas pieprasījumu, norādījušas, ka tas ir konfidenciāls, un kurš šīm personām ir kļuvis zināms pēc šādas piedalīšanās vai piekļūšanas.
 2.
 Civiltiesiskajās procedūrās, kas minētas 132. pantā, katra Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes ir pilnvarotas vismaz:
 a)
 dot rīkojumu par pagaidu pasākumiem, lai novērstu komercnoslēpuma iegūšanu, izmantošanu vai izpaušanu kādā veidā, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei;
 b)
 dot rīkojumu par tiesas priekšrakstu, lai novērstu komercnoslēpuma iegūšanu, izmantošanu vai izpaušanu veidā, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei;
 c)
 dot rīkojumu personai, kura zināja vai kurai būtu vajadzējis zināt, ka tā iegūst, izmanto vai izpauž komercnoslēpumu veidā, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei, maksāt komercnoslēpuma turētājam pienācīgu atlīdzību, lai kompensētu šādas iegūšanas, izmantošanas vai izpaušanas rezultātā nodarīto faktisko kaitējumu;
 d)
 veikt īpašus pasākumus, lai saglabātu tāda komercnoslēpuma vai iespējama komercnoslēpuma konfidencialitāti, kurš noteikts civiltiesiskajās procedūrās saistībā ar komercnoslēpuma iegūšanu, izmantošanu un izpaušanu veidā, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei; šādi īpaši pasākumi saskaņā ar attiecīgās Puses tiesību aktiem var ietvert iespēju:
 i)
 ierobežot piekļuvi konkrētiem dokumentiem vai to daļām,
 ii)
 ierobežot piekļuvi tiesas sēdēm un to attiecīgajiem ierakstiem vai protokoliem un
 iii)
 darīt pieejamu tiesas lēmuma nekonfidenciālu versiju, kurā komercnoslēpumu saturošās daļas ir svītrotas vai rediģētas; un
 e)
 noteikt sankcijas visām personām, kuras piedalās tiesas procesā un kuras nepilda vai atsakās izpildīt tiesas rīkojumus par komercnoslēpuma vai varbūtējā komercnoslēpuma aizsardzību.
 3.
 Nevienai Pusei nav pienākuma noteikt 132. pantā minētās civiltiesiskās procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ja rīcība, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei, tiek veikta saskaņā ar Puses attiecīgajiem tiesību aktiem ar mērķi atklāt pārkāpumu, ļaundarību vai nelikumīgu darbību vai nolūkā aizsargāt savos tiesību aktos atzītas likumīgas intereses.
 134. PANTS
 Datu aizsardzību attiecībā uz zālēm
 20
 1.
 Lai īstenotu TRIPS līguma 39. pantu un nodrošinātu efektīvu aizsardzību pret negodīgu konkurenci, kā paredzēts Parīzes konvencijas 10.a pantā, katra Puse aizsargā konfidenciālu komercinformāciju, kas iesniegta nolūkā saņemt atļauju laist tirgū zāles (turpmāk “tirdzniecības atļauja”), pret izpaušanu trešām personām, ja vien nav veikti pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt datu aizsardzību pret negodīgu komerciālu izmantošanu, un izņemot gadījumus, kad informācijas izpaušana ir nepieciešama sevišķi svarīgās sabiedrības interesēs.
 2.
 Ja Puse kā nosacījumu zāļu apstiprināšanai tirdzniecībai prasa iesniegt neizpaustus testu datus vai citus datus, kuru sagatavošana ir saistīta ar ievērojamām grūtībām, tad minētā Puse nodrošina šādu datu aizsardzību pret negodīgu komerciālu izmantošanu. Turklāt katra Puse aizsargā šādus datus pret izpaušanu, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams sabiedrības interešu aizsardzībai.
 3.
 Katra Puse nodrošina, ka par tirdzniecības atļaujas piešķiršanu atbildīgā iestāde vismaz piecu gadu laikposmā bez pirmās tirdzniecības atļaujas turētāja nepārprotamas piekrišanas neakceptē nevienu turpmāku tirdzniecības atļaujas pieteikumu, kas attiecas uz 2. punktā minētajiem datiem, kuri iesniegti pirmās tirdzniecības atļaujas pieteikumā, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams sabiedrības interešu aizsardzībai.
 135. PANTS
 Datu aizsardzība saistībā ar augu aizsardzības līdzekļiem
 1.
 Katra Puse atzīst pagaidu tiesības (turpmāk “datu aizsardzība”), kas piemīt tāda izmēģinājuma vai pētījuma ziņojuma īpašniekam, kurš pirmo reizi iesniegts, lai saņemtu augu aizsardzības līdzekļa tirdzniecības atļauju. Šādā laikposmā izmēģinājuma vai pētījuma ziņojums netiks izmantots nevienas citas personas labā, kas vēlas iegūt augu aizsardzības līdzekļa tirdzniecības atļauju, izņemot gadījumus, kad ir pierādīts, ka pirmais īpašnieks ir nepārprotami devis savu piekrišanu.
 2.
 Izmēģinājuma vai pētījuma ziņojumam:
 a)
 vajadzētu būt nepieciešamam atļaujas piešķiršanai vai atļaujas grozīšanai, lai atļautu izmantošanu attiecībā uz citiem kultūraugiem, un
 b)
 vajadzētu būt apstiprinātam, ka tas atbilst labas laboratoriju prakses vai labas pētījumu prakses principiem.
 3.
 Datu aizsardzības laikposms ir vismaz 10 gadi no dienas, kad attiecīgā iestāde konkrētajā Pusē ir izsniegusi pirmo atļauju. Attiecībā uz zema riska augu aizsardzības līdzekļiem laikposmu var pagarināt līdz 13 gadiem.
 4.
 Datu aizsardzības laikposmu pagarina par trim mēnešiem katram šauras lietošanas atļaujas pagarinājumam, ja šādas atļaujas pieteikumus atļaujas turētājs ir iesniedzis vēlākais piecus gadus pēc pirmās atļaujas datuma. Datu aizsardzības laikposms kopumā nekādā gadījumā nevar pārsniegt 13 gadus. Attiecībā uz zema riska augu aizsardzības līdzekļiem datu aizsardzības laikposms kopumā nekādā gadījumā nevar pārsniegt 15 gadus.
 5.
 Izmēģinājuma vai pētījuma ziņojumu aizsargā arī tad, ja tas bijis vajadzīgs atļaujas atjaunošanai vai pārskatīšanai. Minētajos gadījumos datu aizsardzības laikposms ir 30 mēneši.
 6.
 Neskarot 3., 4. un 5. punktu, valsts iestāde, kas atbild par tirdzniecības atļaujas piešķiršanu, neņem vērā 1. un 2. punktā minēto informāciju attiecībā uz jebkuru secīgu tirdzniecības atļauju, neatkarīgi no tā, vai tā ir darīta pieejama sabiedrībai.
 7.
 Katra puse nosaka pasākumus, ar kuriem liek pieteikuma iesniedzējam un iepriekš izsniegtu atļauju turētājiem, kas iedibināti Pušu attiecīgajās teritorijās, apmainīties ar aizsargātu informāciju, lai izvairītos no dubultiem izmēģinājumiem ar mugurkaulniekiem.
 7. APAKŠIEDAĻA
 AUGU ŠĶIRNES
 136. PANTS
 Vispārīgi noteikumi
 Katra Puse aizsargā augu šķirņu aizsardzības tiesības saskaņā ar Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju (turpmāk “UPOV konvencija”), tostarp UPOV konvencijas 15. panta 2. punktā minētos fakultatīvos izņēmumus par selekcionāru tiesībām, un sadarbojas, lai veicinātu minētās tiesības un nodrošinātu to ievērošanu.
 C IEDAĻA
 INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBU PIEMĒROŠANA
 1. APAKŠIEDAĻA
 CIVILTIESISKĀ UN ADMINISTRATĪVĀ PIEMĒROŠANA
 137. PANTS
 Vispārīgi pienākumi
 1.
 Puses apstiprina savas saistības saskaņā ar TRIPS līgumu un jo īpaši tā III daļu, un paredz pasākumus, procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu. Šādi pasākumi, procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir taisnīgi un samērīgi un nav nevajadzīgi sarežģīti vai dārgi, un ar tiem nav saistāmi nesamērīgi termiņi vai nepamatotas kavēšanās. Šīs nodaļas C iedaļā termins “intelektuālā īpašuma tiesības” neietver tiesības, uz kurām attiecas šīs nodaļas B iedaļas 6. apakšiedaļa.
 2.
 Pasākumi, procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas minēti 1. punktā, ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši, un tos piemēro tā, lai izvairītos no šķēršļu radīšanas tirdzniecībai, un Puses nodrošina aizsardzības līdzekļus pret šādu šķēršļu ļaunprātīgu izmantošanu.
 138. PANTS
 Personas, kurām ir tiesības pieprasīt pasākumu, procedūru un aizsardzības līdzekļu piemērošanu
 Katra Puse par personām, kurām ir tiesības pieprasīt šajā apakšiedaļā un TRIPS līguma III daļā minēto pasākumu, procedūru un aizsardzības līdzekļu piemērošanu, atzīst šādas personas:
 a)
 intelektuālā īpašuma tiesību turētāji saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem;
 b)
 visas citas personas, kas ir pilnvarotas izmantot minētās tiesības, jo īpaši licenciātus, ciktāl to atļauj piemērojamie tiesību akti un saskaņā ar tiem;
 c)
 intelektuālā īpašuma jomas kolektīvas tiesību pārvaldības organizācijas, ko parasti atzīst par tādām, kuras ir tiesīgas pārstāvēt intelektuālā īpašuma tiesību subjektus, ciktāl to atļauj piemērojamie tiesību akti un saskaņā ar tiem;
 d)
 profesionālas aizstāvības struktūras, ko parasti atzīst par tādām, kuras ir tiesīgas pārstāvēt intelektuālā īpašuma tiesību subjektus, ciktāl to atļauj piemērojamie tiesību akti un saskaņā ar tiem.
 139. PANTS
 Pierādījumi
 1.
 Katra Puse nodrošina, ka, pat pirms kādā lietā tiek uzsākta tiesvedība, tiesu iestādes, saņemot iesniegumu no personas, kas sniegusi tai reāli pieejamus pierādījumus, lai pamatotu apgalvojumu, ka šīs personas intelektuālā īpašuma tiesības ir pārkāptas vai drīzumā tiks pārkāptas, var noteikt ātrus un iedarbīgus pagaidu pasākumus, lai saglabātu attiecīgos pierādījumus attiecībā uz iespējamo pārkāpumu, ievērojot konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības. Nosakot pagaidu pasākumus, tiesu iestādes ņem vērā iespējamā pārkāpēja likumīgās intereses.
 2.
 Pagaidu pasākumi, kas minēti 1. punktā, var ietvert iespējamo pārkāpuma preču un attiecīgā gadījumā materiālu un darbarīku, kas izmantoti šo preču ražošanai vai izplatīšanai, un ar to saistīto dokumentu sīku aprakstīšanu, ņemot vai neņemot paraugus, vai arestu.
 3.
 Gadījumos, kad intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpums izdarīts komerciālā mērogā, katra Puse veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai tiesu iestādes pēc personas iesnieguma attiecīgā gadījumā varētu izdot rīkojumu par pretējās puses kontrolē esošu bankas, finanšu vai tirdzniecības dokumentu paziņošanu, ievērojot konfidenciālas informācijas aizsardzību.
 140. PANTS
 Tiesības uz informāciju
 1.
 Katra Puse nodrošina, ka civiltiesisko procedūru laikā par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu tiesu iestādes, atbildot uz pamatotu un samērīgu prasītāja prasību, var pieprasīt, lai pārkāpējs vai jebkura cita persona, kas ir puse vai lieciniece konkrētajā lietā, sniegtu informāciju par to preču vai pakalpojumu izcelsmi un izplatīšanas tīkliem, ar kuriem tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības.
 2.
 Šajā punktā “jebkura cita persona” ir persona:
 a)
 par kuru konstatēts, ka tās rīcībā ir pārkāpuma preces komerciālai darbībai raksturīgā daudzumā;
 b)
 par kuru ir konstatēts, ka tā izmanto pārkāpuma pakalpojumus komercdarbībai raksturīgā daudzumā;
 c)
 par kuru ir konstatēts, ka tā komercdarbībai raksturīgā daudzumā sniedz pakalpojumus, ko izmanto pārkāpuma darbībās, vai
 d)
 kuru persona, kas veic a), b) vai c) apakšpunktā minēto darbību, ir norādījusi kā personu, kura iesaistīta attiecīgo preču izgatavošanā, ražošanā vai izplatīšanā vai attiecīgo pakalpojumu sniegšanā.
 3.
 Šā panta 1. punktā minētā informācija attiecīgi ietver:
 a)
 attiecīgo preču vai pakalpojumu izgatavotāju, ražotāju, izplatītāju, piegādātāju un citu iepriekšējo turētāju vārdus vai nosaukumus un adreses, kā arī paredzēto vairumtirgotāju un mazumtirgotāju vārdus vai nosaukumus un adreses, un
 b)
 informāciju par izgatavotajiem, saražotajiem, piegādātajiem, saņemtajiem vai pasūtītajiem daudzumiem, kā arī cenu, kas maksāta par attiecīgajām precēm vai pakalpojumiem.
 4.
 Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, neskarot katras Puses tiesību aktus, kas:
 a)
 dod tiesību subjektam tiesības saņemt papildu informāciju;
 b)
 reglamentē saskaņā ar šo pantu paziņotās informācijas izmantošanu civilprocesos;
 c)
 reglamentē atbildību par tiesību uz informāciju ļaunprātīgu izmantošanu;
 d)
 paredz iespēju atteikties sniegt tādu informāciju, kas piespiestu 1. punktā minēto personu atzīt, ka tā vai tās tuvi radinieki ir piedalījušies intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumā, vai
 e)
 reglamentē informācijas avotu vai persondatu apstrādes konfidencialitātes aizsardzību.
 141. PANTS
 Pagaidu un piesardzības pasākumi
 1.
 Katra Puse nodrošina, ka: pēc prasītāja lūguma tiesu iestādes var attiecībā uz iespējamo pārkāpēju izdot rīkojumu par pagaidu noregulējumu ar mērķi novērst jebkādu nenovēršanu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu vai pagaidu kārtā aizliegt – attiecīgā gadījumā atkārtoti piemērojot soda maksājumu, ja to paredz valsts tiesību akti –, minēto tiesību iespējamo pārkāpumu turpināšanu, vai attiecībā uz šāda pārkāpuma turpināšanu noteikt garantiju sniegšanu nolūkā nodrošināt kompensāciju tiesību subjektam. Rīkojumu par pagaidu noregulējumu saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem var arī izdot attiecībā uz starpnieku, kura pakalpojumus, tostarp interneta pakalpojumus, izmanto trešā persona, lai pārkāptu intelektuālā īpašuma tiesības.
 2.
 Rīkojumu par pagaidu noregulējumu var arī izdot, lai dotu rīkojumu arestēt vai nogādāt atpakaļ preces, ar kurām, iespējams, pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, lai novērstu to nokļūšanu vai apriti tirdzniecības kanālos.
 3.
 Gadījumā, kad iespējamais pārkāpums ir izdarīts komerciālā mērogā, katra Puse nodrošina, ka tad, ja prasītājs norāda uz apstākļiem, kas var traucēt kaitējuma atlīdzinājuma piedziņu, tiesu iestādes saskaņā ar Puses tiesību aktiem var dot rīkojumu kā piesardzības pasākumu piemērot iespējamā pārkāpēja kustamā un nekustamā īpašuma apķīlāšanu, arī viņa bankas kontu un citu aktīvu bloķēšanu. Šajā nolūkā kompetentās iestādes var pieprasīt bankas, finanšu vai tirdzniecības dokumentus vai atbilstīgu pieeju vajadzīgajai informācijai.
 142. PANTS
 Tiesiskās aizsardzības līdzekļi
 1.
 Katra Puse nodrošina, ka tiesu iestādes pēc prasītāja lūguma, neskarot pārkāpuma dēļ tiesību subjektam radīto zaudējumu atlīdzināšanu un neparedzot nekādu kompensāciju, var dot rīkojumu iznīcināt vai vismaz galīgi izņemt no tirdzniecības kanāliem preces, par kurām konstatēts, ka ar tām tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības. Katra Puse arī nodrošina, ka tiesu iestādes vajadzības gadījumā var dot rīkojumu iznīcināt materiālus un darbarīkus, kas izmantoti minēto preču radīšanā vai ražošanā.
 2.
 Katras Puses tiesu iestādēm ir pilnvaras dot rīkojumu, lai 1. punktā minētie tiesiskās aizsardzības līdzekļi tiktu īstenoti uz pārkāpēja rēķina, ja vien nav īpašu iemeslu tā nedarīt.
 3.
 Izskatot tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieprasījumu, ņem vērā nepieciešamību samērot pārkāpuma smagumu un noteiktos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kā arī trešo personu intereses.
 143. PANTS
 Izpildraksti
 Katra Puse nodrošina, ka tad, ja ir pieņemts tiesas nolēmums, kurā konstatēts intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpums, tiesu iestādes var attiecībā uz pārkāpēju vai starpnieku, kura pakalpojumus izmanto trešā persona, lai pārkāptu intelektuālā īpašuma tiesības, izdot izpildrakstu nolūkā aizliegt pārkāpuma turpināšanu.
 144. PANTS
 Alternatīvi pasākumi
 Katra Puse var noteikt, ka attiecīgos gadījumos un pēc tās personas pieprasījuma, uz kuru attiecas 142. vai 143. pantā paredzētie tiesiskās aizsardzības līdzekļi, tiesu iestādes tā vietā, lai piemērotu minētajos pantos paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, var dot rīkojumu izmaksāt naudas kompensāciju cietušajai personai, ja vainīgā persona ir rīkojusies neapzināti un bez nolaidības, ja attiecīgo tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošana radītu nesamērīgu kaitējumu minētajai personai un ja naudas kompensācija cietušajai personai šķiet pieņemama.
 145. PANTS
 Zaudējumu atlīdzība
 1.
 Katra Puse nodrošina, ka tiesu iestādes, saņemot cietušās puses iesniegumu, ir pilnvarotas dot rīkojumu pārkāpējam, kurš ir veicis pārkāpumu, apzinoties savu rīcību, vai ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka tas ir apzinājies savu rīcību, pienācīgi atlīdzināt tiesību subjektam zaudējumus apmērā, kas kompensē tiesību subjektam ar pārkāpumu nodarīto faktisko kaitējumu. Nosakot zaudējumu atlīdzības apmēru, tiesu iestādes:
 a)
 ņem vērā visus attiecīgos faktorus, piemēram, cietušajai pusei radītās negatīvās ekonomiskās sekas, tostarp neiegūto peļņu, pārkāpēja negodīgi gūto peļņu, un attiecīgos gadījumos arī citus elementus, kas nav ekonomiskie faktori, piemēram, tiesību turētājam pārkāpuma rezultātā radīto morālo kaitējumu, vai
 b)
 attiecīgos gadījumos kā alternatīvu a) apakšpunktā minētajam var zaudējumu apmēru noteikt kā vienreizēju maksājumu, pamatojoties cita starpā vismaz uz tādiem faktoriem kā honorāru vai maksājumu summa, kas būtu saņemta, ja pārkāpējs būtu prasījis atļauju izmantot attiecīgās intelektuālā īpašuma tiesības.
 2.
 Ja pārkāpējs ir iesaistījies pārkāpuma darbībās neapzināti vai viņam nav bijis pamata to apzināties, Puses var noteikt, ka tiesu iestādes var dot rīkojumu atmaksāt cietušajai personai peļņu vai izmaksāt kompensāciju, kas var būt noteikta iepriekš.
 146. PANTS
 Tiesāšanās izdevumi
 Katra Puse nodrošina, ka pamatotus un samērīgus tiesāšanās izdevumus un citus izdevumus, kas radušies tiesvedībā uzvarējušai pusei, parasti sedz tiesvedībā zaudējusī puse, ja vien tas nav pretrunā taisnīguma principiem.
 147. PANTS
 Tiesas nolēmumu publicēšana
 Katra Puse nodrošina, ka tiesvedībā, kas saistīta ar intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, tiesu iestādes pēc prasītāja lūguma un par pārkāpēja līdzekļiem var dot rīkojumu piemērot atbilstīgus pasākumus informācijas izplatīšanai par tiesas nolēmumu, tostarp nolēmuma paziņošanai un tā publicēšanai pilnībā vai daļēji.
 148. PANTS
 Pieņēmums par autortiesībām vai īpašuma tiesībām
 Puses atzīst, ka šajā iedaļā paredzēto pasākumu, procedūru un tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanas nolūkā ir pietiekami, ja literārajā vai mākslas darbā vai uz tā ir norādīts autora vārds ierastajā veidā, ja vien nav pierādījumu par pretējo, lai minēto personu varētu uzskatīt par autoru, kas tādējādi ir tiesīgs sākt tiesvedību. Šo pantu mutatis mutandis piemēro blakustiesību subjektiem attiecībā uz to aizsargāto tiesību objektu.
 149. PANTS
 Administratīvās procedūras
 Ciktāl administratīvo procedūru lēmumu rezultātā var tikt noteikts jebkurš civiltiesiskās aizsardzības līdzeklis, šādas procedūras atbilst principiem, kas ir līdzvērtīgi pēc būtības tiem, kuri norādīti attiecīgajos šās iedaļas noteikumos.
 2. APAKŠIEDAĻA
 IZPILDE UZ ROBEŽAS
 150. PANTS
 Pasākumi uz robežas
 1.
 Attiecībā uz muitas kontrolē esošām precēm katra Puse pieņem vai patur spēkā kārtību, kādā tiesību subjekts var iesniegt pieprasījumu muitas dienestiem aizturēt tādas preces vai atlikt to izlaišanu, par kurām ir aizdomas, ka ar tām tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, jo īpaši preču zīmes, autortiesības un blakustiesības, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, patenti, funkcionālie modeļi, rūpnieciskie dizainparaugi, integrālshēmu konfigurācijas shēmas un augu šķirņu aizsardzības tiesības (turpmāk “aizdomīgas preces”).
 2.
 Katrai Pusei ir elektroniskas sistēmas, ar kurām muitas dienesti var pārvaldīt apstiprinātos vai reģistrētos pieprasījumus. Kirgizstānas Republika ne vēlāk kā piecus gadus pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas nodrošina šādu elektronisku sistēmu ieviešanu.
 3.
 Ja Puse iekasē maksu, lai segtu administratīvās izmaksas, kas rodas pieprasījuma apstrādes vai uzskaites rezultātā, minētā maksa ir proporcionāla sniegtajam pakalpojumam un izmaksām, kuras radušās.
 4.
 Katra puse nodrošina, ka tās muitas dienesti saprātīgā termiņā saskaņā ar saviem tiesību aktiem pieņem lēmumu par pieprasījuma apstiprināšanu vai reģistrēšanu.
 5.
 Katra Puse nosaka, ka 1. punktā minēto pieprasījumu attiecina uz vairākiem sūtījumiem.
 6.
 Katra Puse nodrošina, ka – attiecībā uz muitas kontrolē esošām precēm – Puses muitas dienesti var rīkoties pēc savas iniciatīvas, lai aizturētu aizdomīgās preces vai atliktu to izlaišanu.
 7.
 Katra Puse nodrošina, ka tās muitas dienesti aizdomīgo preču identificēšanai izmanto riska analīzi.
 8.
 Katrai Pusei ir procedūras, kas ļauj iznīcināt aizdomīgās preces bez iepriekšējas administratīvas procedūras vai tiesvedības pārkāpumu oficiālai konstatācijai tad, ja attiecīgās personas piekrīt vai neiebilst pret iznīcināšanu. Ja preces, par kurām konstatēts, ka ar tām tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, netiek iznīcinātas, katra Puse nodrošina, ka, izņemot ārkārtas gadījumus, no šādām precēm atbrīvojas ārpus tirdzniecības aprites tā, lai izvairītos no kaitējuma tiesību subjektam.
 9.
 Ja pēc tam tiek konstatēts, ka ar precēm, kuras ir aizturētas vai kuru izlaišana ir atlikta, netiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, tiesību subjekts saskaņā ar katras Puses piemērojamajiem tiesību aktiem ir atbildīgs par zaudējumiem attiecībā pret preču turētājiem vai deklarētājiem, kuriem šajā sakarā ir nodarīts kaitējums.
 10.
 Katra Puse var ieviest procedūras, kas ļauj ātri iznīcināt viltotu preču zīmju preces un pirātiskas preces, kuras nosūtītas pasta vai kurjerpasta sūtījumos.
 11.
 Katra Puse var nolemt šo pantu nepiemērot tādu preču importam, ko tiesību subjekti laiduši tirgū citā valstī vai kas laistas tirgū citā valstī ar tiesību subjektu piekrišanu. Puse var no šā panta piemērošanas jomas izslēgt nekomerciālas preces, kas atrodas ceļotāju personīgajā bagāžā.
 12.
 Katra Puse nodrošina, ka tās muitas dienesti uztur regulāru dialogu un veicina sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un citām iestādēm, kas iesaistītas intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanā.
 13.
 Puses sadarbojas attiecībā uz aizdomīgu preču starptautisko tirdzniecību. Konkrēti, Puses vienojas apmainīties ar informāciju par aizdomīgu preču tirdzniecību, kas skar otru Pusi, neatkarīgi no attiecīgajiem piemērojamiem tiesību aktiem par persondatu aizsardzību katrā Pusē.
 14.
 Neskarot citas sadarbības formas, I Protokols par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās ir piemērojams tādu intelektuālā īpašuma tiesību aktu pārkāpumiem, kuru izpilde saskaņā ar šo pantu ir muitas dienestu kompetencē.
 15.
 Intelektuālā īpašuma tiesību apakškomiteja, kas minēta 154. pantā, atbild par to, lai nodrošinātu šā panta pareizu darbību un īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz Pušu sadarbību.
 151. PANTS
 Saskanība ar GATT 1994 un TRIPS līgumu
 Muitas dienestiem veicot pasākumus uz robežas nolūkā nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, neatkarīgi no tā, vai tas aplūkots šajā apakšiedaļā, Puses nodrošina, ka pasākumi atbilst to saistībām saskaņā ar GATT 1994 un TRIPS līgumu, jo īpaši GATT 1994 V pantam un TRIPS līguma III daļas 41. pantam un 4. iedaļai.
 D IEDAĻA
 NOBEIGUMA NOTEIKUMI
 152. PANTS
 Sadarbība
 1.
 Puses vienojas sadarboties, lai atbalstītu to saistību un pienākumu izpildi, ko tās uzņēmušās saskaņā ar šo nodaļu.
 2.
 Pušu sadarbība ietver šādas darbības:
 a)
 informācijas apmaiņa par intelektuālā īpašuma tiesību tiesisko regulējumu un attiecīgajiem tiesību aizsardzības un piemērošanas noteikumiem;
 b)
 pieredzes apmaiņa starp Pusēm par likumdošanas progresu;
 c)
 pieredzes apmaiņa starp Pusēm par intelektuālā īpašuma tiesību izpildi centrālajā un zemākā līmenī;
 d)
 sadarbība, tostarp sadarbība ar citām valstīm, ar mērķi novērst viltotu preču eksportu;
 e)
 tehniskā palīdzība, spēju veidošana; darbinieku apmaiņa un apmācība;
 f)
 intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un aizstāvēšana un informācijas izplatīšana šajā sakarā, tostarp uzņēmēju aprindās un pilsoniskajā sabiedrībā;
 g)
 patērētāju un tiesību subjektu informēšana; iestāžu sadarbības pastiprināšana, jo īpaši starp intelektuālā īpašuma aizsardzības iestādēm;
 h)
 sabiedrības informētības veicināšana un izglītošana par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un īstenošanas politiku;
 i)
 intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un īstenošanas veicināšana publiskā un privātā sektora sadarbības ceļā, iesaistot mazos un vidējos uzņēmumus;
 j)
 efektīvu stratēģiju izstrāde ar mērķi apzināt mērķauditoriju un informēšanas programmas, lai palielinātu patērētāju un plašsaziņas līdzekļu informētību par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu ietekmi, tostarp par draudiem veselībai un drošībai un par saistību ar organizēto noziedzību.
 3.
 Katra Puse publisko produkta specifikācijas vai to kopsavilkumu un attiecīgos kontaktpunktus to otras Puses ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu kontrolei vai pārvaldībai, kuras ir aizsargātas saskaņā ar 4. apakšiedaļu.
 4.
 Puses tieši vai ar 154. pantā minētās Intelektuālā īpašuma tiesību apakškomitejas starpniecību uztur kontaktus visos jautājumos, kas saistīti ar šīs nodaļas īstenošanu un darbību.
 153. PANTS
 Brīvprātīgas ieinteresēto personu iniciatīvas
 Katra Puse cenšas veicināt ieinteresēto personu brīvprātīgas iniciatīvas, kuru nolūks ir samazināt intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus, tostarp internetā un citās tirdzniecības vietās, koncentrējoties uz konkrētām problēmām un meklējot praktiskus risinājumus, kas ir reālistiski, līdzsvaroti, samērīgi un taisnīgi visām iesaistītajām personām, tai skaitā šādos veidos:
 a)
 katra Puse cenšas savā teritorijā sapulcināt ieinteresētās personas nolūkā veicināt brīvprātīgas iniciatīvas, kuru mērķis ir rast risinājumus un atrisināt domstarpības intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un īstenošanas jomā un samazināt pārkāpumu skaitu;
 b)
 Puses tiecas savstarpēji apmainīties ar informāciju par centieniem veicināt ieinteresēto personu brīvprātīgas iniciatīvas to attiecīgajās teritorijās un
 c)
 Puses cenšas veicināt atklātu dialogu un sadarbību starp Pušu ieinteresētajām personām un mudināt šīs ieinteresētās personas kopīgi rast risinājumus un atrisināt domstarpības par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un īstenošanu un pārkāpumu skaita samazināšanu.
 154. PANTS
 Institucionālie noteikumi
 1.
 Puses ar šo izveido Intelektuālā īpašuma tiesību apakškomiteju (“IĪT apakškomiteja”), kurā darbojas Eiropas Savienības un Kirgizstānas Republikas pārstāvji un kuras mērķis ir uzraudzīt šīs nodaļas īstenošanu un pastiprināt savu sadarbību un dialogu intelektuālā īpašuma tiesību jomā.
 2.
 IĪT apakškomiteja sanāk pēc kādas Puses pieprasījuma pārmaiņus Eiropas Savienībā un Kirgizstānas Republikā tādā laikā, vietā un veidā (kas var ietvert videokonferenci), par ko Puses vienojas, bet ne vēlāk kā pēc 90 dienām kopš pieprasījuma iesniegšanas.
 9. NODAĻA
 PUBLISKAIS IEPIRKUMS
 155. PANTS
 Definīcijas
 Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:
 a)
 “komerciālas preces vai pakalpojumi” ir tāda veida preces vai pakalpojumi, ko parasti pārdod vai piedāvā pārdošanai un ko komerctirgū parasti pērk nevalstiskas personas nevalstiskām vajadzībām;
 b)
 “būvniecības pakalpojumi” ir pakalpojumi, kuru mērķis ir inženiertehnisko būvdarbu vai būvdarbu izpilde, izmantojot jebkādus līdzekļus, pamatojoties uz ANO Centrālā preču klasifikatora 51. nodaļu;
 c)
 “elektroniska izsole” ir pastāvīgs process, kurš saistīts ar elektronisko sakaru līdzekļu izmantošanu, lai piegādātāji varētu iesniegt vai nu jaunas cenas, vai skaitliski izsakāmu un ar cenu nesaistītu konkursa elementu jaunas vērtības, kas saistītas ar vērtēšanas kritērijiem, vai gan vienu, gan otru, kā rezultātā tiek klasificēti vai pārklasificēti konkursa piedāvājumi;
 d)
 “rakstveida” vai “rakstisks” ir tādas informācijas izteikšana vārdos vai skaitļos, kuru var nolasīt, reproducēt un pēc tam paziņot tālāk, un ietver elektroniski pārraidītu un saglabātu informāciju;
 e)
 “ierobežota konkursa procedūra” ir iepirkuma metode, saskaņā ar kuru iepirkuma veicējs pēc savas izvēles sazinās ar vienu vai vairākiem paša piegādātājiem;
 f)
 “pasākums” ir jebkurš tiesību akts, noteikums, procedūra, administratīvu norādījumu dokuments vai prakse vai jebkāda darbība, ko veic iepirkuma veicējs saistībā ar aptverto iepirkumu;
 g)
 “daudzkārt lietojams saraksts” ir to kvalificēto piegādātāju saraksts, kurus iepirkuma veicējs plāno izmantot vairāk nekā vienu reizi;
 h)
 “paziņojums par paredzēto iepirkumu” ir iepirkuma veicēja publicēts paziņojums, kurā ieinteresētie piegādātāji aicināti iesniegt dalības pieteikumu, piedāvājumu vai abus;
 i)
 “kompensācija” ir nosacījums vai apņemšanās, kas veicina vietējo attīstību vai uzlabo puses maksājumu bilances kontus, piemēram, iekšzemes satura izmantošana, tehnoloģijas licencēšana, ieguldījumi, kompensācijas tirdzniecība un tamlīdzīgas darbības vai prasības;
 j)
 “atklāta konkursa procedūra” ir iepirkuma metode, saskaņā ar kuru piedāvājumu var iesniegt visi ieinteresētie piegādātāji;
 k)
 “iepirkuma veicējs” ir vienība, uz kuru attiecas 9. pielikuma 1., 2. vai 3. iedaļas attiecīgā vienas Puses apakšiedaļa;
 l)
 “kvalificēts piegādātājs” ir piegādātājs, kuru iepirkuma veicējs atzīst par tādu, kas atbilst dalības nosacījumiem;
 m)
 “selektīva konkursa procedūra” ir iepirkuma metode, saskaņā ar kuru iepirkuma veicējs uzaicina iesniegt piedāvājumu tikai kvalificētos piegādātājus;
 n)
 “pakalpojumi”, ja vien nav norādīts citādi, ietver būvdarbu pakalpojumus;
 o)
 “standarts” ir dokuments, kuru apstiprinājusi atzīta struktūra un kurā vispārējai un atkārtotai izmantošanai sniegti noteikumi, norādījumi vai preču vai pakalpojumu vai ar tiem saistīto procesu un ražošanas metožu raksturojumi, kuru ievērošana nav obligāta; tajā var iekļaut vai arī tas var attiekties vienīgi uz terminoloģiju, simboliem, iepakojumu, marķēšanas vai etiķetēšanas prasībām, kas attiecas uz preci, pakalpojumu, procesu vai ražošanas metodi;
 p)
 “piegādātājs” ir persona vai personu grupa, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus vai arī varētu to darīt, un
 q)
 “tehniskā specifikācija” ir konkursa procedūras prasība, kurā:
 i)
 nosaka iepērkamo preču vai sniedzamo pakalpojumu parametrus, tostarp kvalitāti, veiktspēju, drošumu un izmērus vai to ražošanas vai sniegšanas procesus un metodes, vai
 ii)
 nosaka terminoloģiju, simbolus, iepakojuma, marķēšanas vai etiķetēšanas prasības attiecībā uz preci vai pakalpojumu;
 r)
 “ANO CPC” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Centrālā preču klasifikācija (Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas biroja Starptautisko Ekonomikas un sociālo lietu komitejas statistikas dokumentu M sērija, Nr. 77, Ņujorka, 1991. gads).
 156. PANTS
 Tvērums
 1.
 Šī nodaļa attiecas uz ikvienu pasākumu, kas saistīts ar aptverto iepirkumu, neatkarīgi no tā, vai tas pilnībā vai daļēji tiek veikts elektroniski.
 2.
 Šajā nodaļā “aptvertais iepirkums” ir iepirkums valstiskām vajadzībām:
 a)
 kas attiecas uz preci, pakalpojumu vai jebkādu to apvienojumu,
 i)
 kā norādīts 9. pielikumā un
 ii)
 ja iepirkums netiek veikts komerciālas pārdošanas vai tālākpārdošanas nolūkā vai nolūkā izmantot komerciālai pārdošanai vai tālākpārdošanai paredzētas preces ražošanā vai pakalpojuma sniegšanā;
 b)
 ko veic, slēdzot līgumu, tostarp pirkuma, nomas, īres vai īres tiesību pirkšanas ar izpirkuma tiesībām vai bez tām ceļā;
 c)
 kura vērtība, kā novērtēts saskaņā ar šā panta 6., 7. un 8. punktu, laikā, kad publicē paziņojumu saskaņā ar 160. pantu, ir līdzvērtīga attiecīgai robežvērtībai, kas norādīta 9. pielikuma 1., 2. un 3. iedaļā, vai to pārsniedz;
 d)
 ko veic iepirkuma veicējs un
 e)
 kas nav citādi izslēgts no tvēruma saskaņā ar šā panta 3. punktu vai katras Puses 9. pielikuma 1., 2., 3. vai 5. iedaļas attiecīgo apakšiedaļu.
 3.
 Ja vien 9. pielikumā nav noteikts citādi, šī nodaļa neattiecas uz:
 a)
 zemes, esošo ēku vai cita nekustamā īpašuma vai ar to saistīto tiesību iegādi vai nomu;
 b)
 ārpuslīgumiskiem vienošanās aktiem vai jebkāda veida palīdzību, ko sniedz puse, tostarp sadarbības nolīgumiem, dotācijām, aizdevumiem, kapitāla ieguldīšanu, garantijām un fiskāliem stimuliem;
 c)
 finanšu aģentu vai depozitāru pakalpojumu, likvidācijas un vadības pakalpojumu regulētām finanšu iestādēm un pakalpojumu, kas attiecas uz valsts parāda pārdošanu, izpirkšanu un izplatīšanu, tostarp aizņēmumu un obligāciju, parādzīmju un citu vērtspapīru, iepirkumu vai iegādi;
 d)
 valsts nodarbinātības līgumiem;
 e)
 iepirkumiem, kurus veic:
 i)
 ar īpašu nolūku sniegt starptautisku palīdzību, tostarp attīstības palīdzību;
 ii)
 saskaņā ar īpašu procedūru vai nosacījumu starptautiskā nolīgumā, kas attiecas uz bruņoto spēku izvietošanu vai uz parakstītājvalstu projekta kopīgu īstenošanu, vai
 iii)
 atbilstīgi starptautiskas organizācijas īpašai procedūrai vai nosacījumam, vai ja tos finansē no starptautiskām dotācijām, aizdevumiem vai citāda atbalsta, ja piemērojamā procedūra vai nosacījums būtu pretrunā šai nodaļai.
 4.
 Katras Puses saistības attiecībā uz aptverto iepirkumu un ar to saistīto piekļuvi informācijai ir izklāstītas 9. pielikumā:
 a)
 1. iedaļā – centrālās pārvaldes struktūras, kuru iepirkumam piemēro šo nodaļu, tostarp robežvērtības, ko piemēro aptvertajām precēm un pakalpojumiem;
 b)
 2. iedaļā – teritoriālā pārvaldes līmeņa struktūras, kuru iepirkumam piemēro šo nodaļu, tostarp robežvērtības, ko piemēro aptvertajām precēm un pakalpojumiem;
 c)
 3. iedaļā – visas pārējās struktūras, kuru iepirkumam piemēro šo nodaļu, tostarp robežvērtības, ko piemēro aptvertajām precēm un pakalpojumiem;
 d)
 4. iedaļā – pakalpojumi, izņemot būvniecības pakalpojumus, uz kuriem attiecas šī nodaļa;
 e)
 5. iedaļā – vispārējās piezīmes un atkāpes un
 f)
 6. iedaļā – plašsaziņas līdzekļi, kuros Puse publicē paziņojumus par iepirkumu, paziņojumus par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu un citu informāciju, kas saistīta ar attiecīgās Puses publiskā iepirkuma sistēmu, kā noteikts šajā nodaļā.
 5.
 Ja iepirkuma veicējs saistībā ar aptverto iepirkumu pieprasa, lai persona, kas nav iekļauta 9. pielikuma 1., 2. vai 3. iedaļas attiecīgajā kādas Puses apakšiedaļā, veic iepirkumu atbilstoši īpašām prasībām, tad šādām prasībām mutatis mutandis piemēro šā panta 4. punktu.
 Vērtības noteikšana
 6.
 Aplēšot iepirkuma vērtību ar mērķi noskaidrot, vai tas ir aptvertais iepirkums, iepirkuma veicējs:
 a)
 iepirkuma vērtības aplēšanai nedala iepirkumu atsevišķos iepirkumos un neizvēlas un neizmanto vērtēšanas metodi ar mērķi pilnībā vai daļēji izslēgt to no šīs nodaļas piemērošanas un
 b)
 ietver aplēsto iepirkuma maksimālo kopējo vērtību visā iepirkuma laikā neatkarīgi no tā, vai tas piešķirts vienam vai vairākiem piegādātājiem, ņemot vērā visus atlīdzības veidus, ieskaitot:
 i)
 prēmijas, honorārus, komisijas maksu un procentus, un
 ii)
 ja iepirkums paredz variantus – kopējo šādu variantu vērtību.
 7.
 Ja atsevišķas iepirkuma prasības rezultātā tiek noslēgts vairāk nekā viens līgums vai līgumi tiek noslēgti atsevišķās daļās (turpmāk “atkārtoti līgumi”), tad aplēsto maksimālo kopējo vērtību aprēķina, ņemot par pamatu:
 a)
 atkārtotu to līgumu vērtību, kuri noslēgti par viena veida precēm vai pakalpojumiem un piešķirti iepriekšējos 12 mēnešos vai iepirkuma iestādes iepriekšējā fiskālajā gadā, un iespēju robežās pielāgoti, lai ņemtu vērā plānotās pārmaiņas nākamo 12 mēnešu laikā nodrošināmo preču vai pakalpojumu daudzumos vai vērtībā, vai
 b)
 atkārtotu to līgumu aplēsto vērtību, kuri noslēgti par viena veida precēm vai pakalpojumiem un kuru slēgšanas tiesības jāpiešķir 12 mēnešos pēc sākotnējā līguma piešķiršanas vai iepirkuma veicēja fiskālajā gadā.
 8.
 Ja preces vai pakalpojuma iepirkumu veic, izmantojot nomāšanu un īrēšanu vai izpirkumnomu, vai ja nav precizēta iepirkuma kopējā cena, novērtējuma pamatā ir:
 a)
 uz noteiktu laiku noslēgta līguma gadījumā:
 i)
 attiecībā uz līgumu, kura termiņš ir 12 mēneši vai mazāk – kopējā aplēstā maksimālā vērtība par visu līguma darbības laiku, vai
 ii)
 attiecībā uz līgumu, kura termiņš pārsniedz 12 mēnešus – kopējā aplēstā maksimālā vērtība, tostarp atlikusī aplēstā vērtība;
 b)
 uz nenoteiktu laiku noslēgta līguma gadījumā – aplēstā mēneša iemaksa, kas reizināta ar 48, un
 c)
 tāda līguma gadījumā, par kuru nav skaidrs, vai tas būs uz noteiktu laiku, piemēro b) apakšpunktu.
 157. PANTS
 Drošība un vispārīgi izņēmumi
 1.
 Nekas šajā nodaļā neliedz vienai Pusei veikt darbības vai neizpaust informāciju, ko Puse uzskata par vajadzīgu tai būtisku drošības interešu aizsardzībai saistībā ar šādiem iepirkumiem:
 a)
 ieroču, munīcijas vai militārā aprīkojuma iepirkums;
 b)
 iepirkums, kas nepieciešams valsts drošībai, vai
 c)
 iepirkums, kas nepieciešams valsts aizsardzības vajadzībām.
 2.
 Ievērojot prasību, ka šādus pasākumus nepiemēro tā, ka tie izraisa patvaļīgu vai nepamatotu diskrimināciju pušu starpā, ja pastāv vieni un tie paši apstākļi, vai izraisa slēptus ierobežojumus tirdzniecībai starp Pusēm, neviens šīs nodaļas noteikums nav interpretējams tā, ka tas liegtu kādai pusei noteikt vai veikt pasākumus, kas:
 a)
 ir vajadzīgi sabiedrības morāles, sabiedriskās kārtības vai drošības aizsardzībai;
 b)
 ir vajadzīgi cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības vai veselības aizsardzībai;
 c)
 ir vajadzīgi intelektuālā īpašuma aizsardzībai vai
 d)
 attiecas uz precēm, ko ražo, vai pakalpojumiem, kurus sniedz personas ar invaliditāti, filantropiskas institūcijas vai ieslodzījuma vietas.
 158. PANTS
 Vispārīgie principi
 Nediskriminēšana
 1.
 Attiecībā uz jebkuru pasākumu, kas attiecas uz aptverto iepirkumu, Puse, tostarp tās iepirkuma veicēji, nekavējoties un bez nosacījumiem piemēro otras Puses precēm un pakalpojumiem un otras Puses piegādātājiem, kuri piedāvā šādas preces vai pakalpojumus, tādu režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par to, kuru šī Puse, tostarp tās iepirkuma veicēji, piemēro savām precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem.
 2.
 Attiecībā uz jebkuru pasākumu saistībā ar aptverto iepirkumu Puse, tostarp tās iepirkuma veicēji:
 a)
 nepiemēro valsts teritorijā iedibinātam piegādātājam mazāk labvēlīgu režīmu kā kādam citam valsts teritorijā iedibinātam piegādātājam, pamatojoties uz ārvalstu piederības vai īpašumtiesību līmeni, vai
 b)
 nediskriminē valsts teritorijā iedibinātu piegādātāju tāpēc, ka šis piegādātājs konkrētajā iepirkumā piedāvā otras Puses preces vai pakalpojumus.
 Valsts režīms vietējiem piegādātājiem
 3.
 Katra puse nodrošina, ka otras Puses piegādātājiem, kuri, izveidojot, iegādājoties vai uzturot juridisku personu, ir izveidojuši komerciālu klātbūtni tās teritorijā, attiecībā uz visiem Puses publiskajiem iepirkumiem tās teritorijā piešķir režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par režīmu, kurš saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem piešķirts tās vietējiem piegādātājiem.
 Piemēro 157. pantā noteiktos vispārīgos izņēmumus.
 Elektronisko līdzekļu izmantošana
 4.
 Ja aptverto iepirkumu veic, izmantojot elektroniskos līdzekļus, iepirkuma veicējs:
 a)
 nodrošina, ka iepirkums tiek veikts, izmantojot informācijas tehnoloģijas sistēmas un programmatūru, tostarp ar informācijas autentifikāciju un šifrēšanu saistītas sistēmas un programmatūru, kas ir vispārēji pieejamas un sadarbspējīgas ar citām informācijas tehnoloģijas sistēmām un programmatūru;
 b)
 uztur mehānismus, ar kuriem tiek nodrošināta dalības pieteikumu un konkursa piedāvājumu integritāte, tostarp attiecībā uz saņemšanas laika noteikšanu un nesankcionētas piekļuves nepieļaušanu, un
 c)
 izmanto elektroniskos informācijas un saziņas līdzekļus paziņojumu un iepirkuma dokumentācijas publicēšanai iepirkuma procedūrās un, ciktāl tas praktiski iespējams, piedāvājumu iesniegšanai.
 Aptvertā iepirkuma veikšana
 5.
 Iepirkuma veicējs īsteno aptverto iepirkumu pārredzamā un objektīvā veidā, kas:
 a)
 ir saderīgs ar šo nodaļu, izmantojot tādas metodes kā atklāts konkurss, selektīvs konkurss un ierobežots konkurss;
 b)
 nepieļauj interešu konfliktus un
 c)
 nepieļauj korupciju.
 Izcelsmes noteikumi
 6.
 Aptvertā iepirkuma vajadzībām neviena Puse nepiemēro precēm vai pakalpojumiem, ko importē vai piegādā no otras Puses, tādus izcelsmes noteikumus, kuri atšķiras no izcelsmes noteikumiem, ko šī Puse tajā pašā laikā piemēro šo pašu preču vai pakalpojumu importam vai piegādēm parastā tirdzniecības apritē.
 Kompensācijas pasākumi
 7.
 Attiecībā uz aptverto iepirkumu Puse, ieskaitot tās iepirkuma veicējus, necenšas noteikt, neņem vērā, nenosaka un neizmaksā kompensācijas.
 Ar iepirkumu nesaistīti pasākumi
 8.
 Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro:
 a)
 muitas nodokļiem un visu veidu maksājumiem attiecībā uz vai saistībā ar importu;
 b)
 šādu nodokļu un maksājumu iekasēšanas metodei un
 c)
 citiem importa noteikumiem vai formalitātēm un pasākumiem, kas ietekmē pakalpojumu tirdzniecību, izņemot pasākumus, kuri attiecas uz aptverto iepirkumu.
 Pretkorupcijas pasākumi
 9.
 Katra Puse nodrošina, ka tā ir ieviesusi pienācīgus pasākumus, lai novērstu korupciju tās publiskajā iepirkumā. Minētie pasākumi var ietvert procedūras, kuru mērķis ir vai nu uz nenoteiktu laiku, vai uz noteiktu laikposmu liegt tiesības piedalīties Puses iepirkumos piegādātājiem, attiecībā uz kuriem minētās Puses tiesu iestādes vai kompetentās valsts iestādes ar galīgo lēmumu ir konstatējušas, ka šie piegādātāji ir iesaistījušies krāpnieciskās vai citās nelikumīgās darbībās saistībā ar publisko iepirkumu minētās Puses teritorijā. Katra Puse arī nodrošina, ka tā ir ieviesusi pasākumus un procedūras, lai pēc iespējas novērstu vai tiktu galā ar visiem iespējamiem interešu konfliktiem saistībā ar personām, kuras iesaistītas iepirkumā vai ietekmē to.
 159. PANTS
 Informēšana par iepirkuma sistēmu
 1.
 Katra Puse:
 a)
 oficiāli izraudzītos elektroniskos vai papīra formāta plašsaziņas līdzekļos, kuri tiek plaši izplatīti un ir viegli pieejami sabiedrībai, nekavējoties publisko visus tiesību aktus, noteikumus, tiesas nolēmumus, vispārēji piemērojamus administratīvus nolēmumus, līgumu standarta klauzulas, kas paredzētas tiesību aktos vai noteikumos un uz ko ir atsauce paziņojumos un konkursa dokumentācijā, un visas procedūras attiecībā uz aptverto iepirkumu, kā arī to izmaiņas, un
 b)
 pēc lūguma otrai Pusei sniedz to skaidrojumu.
 2.
 Katra Puse 9. pielikuma 6. iedaļā uzskaita:
 a)
 elektroniskos vai papīra formāta plašsaziņas līdzekļus, kuros Puse publicē šā panta 1. punkta a) apakšpunktā aprakstīto informāciju;
 b)
 elektroniskos vai papīra formāta plašsaziņas līdzekļus, kuros Puse publicē paziņojumus, kas minēti 160. pantā, 162. panta 7. punktā un 169. panta 2. punktā, un
 c)
 tīmekļa vietnes adresi vai adreses, kurā Puse publicē savus paziņojumus par piešķirtajiem līgumiem saskaņā ar 169. panta 2. punktu.
 3.
 Puse nekavējoties paziņo Sadarbības komitejai par visām izmaiņām informācijā, kas saskaņā ar šā panta 2. punktu ir uzskaitīta 9. pielikuma 6. iedaļā.
 160. PANTS
 Paziņojumi
 1.
 Visi šajā pantā minētie paziņojumi (paziņojums par paredzēto iepirkumu, kopsavilkuma paziņojums un paziņojums par plānoto iepirkumu) ir tieši pieejami elektroniskā veidā bez maksas ar vienota tiešsaistes piekļuves punkta starpniecību. Turklāt paziņojumus var arī publicēt piemērotos papīra formāta plašsaziņas līdzekļos, un vismaz līdz paziņojumā norādītā termiņa beigām šie paziņojumi ir viegli pieejami sabiedrībai.
 Paziņojums par paredzēto iepirkumu
 2.
 Katra aptvertā iepirkuma gadījumā iepirkuma veicējs publicē paziņojumu par paredzēto iepirkumu, izņemot 166. pantā minētajos apstākļos.
 3.
 Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, katrā paziņojumā par paredzēto iepirkumu norāda šādu informāciju:
 a)
 iepirkuma veicēja nosaukums, adrese un citas ziņas, kas nepieciešamas, lai sazinātos ar iepirkuma veicēju un iegūtu visus attiecīgos dokumentus par iepirkumu, izmaksas un samaksas noteikumus, ja tādi paredzēti;
 b)
 iepirkuma apraksts, tostarp iepērkamo preču vai pakalpojumu veids un daudzums vai paredzamais daudzums gadījumā, ja daudzums nav zināms;
 c)
 attiecībā uz atkārtotiem līgumiem – ja iespējams, paredzētā iepirkuma nākamo paziņojumu aptuvenais laiks;
 d)
 iespējamo variantu apraksts;
 e)
 preču vai pakalpojumu piegādes termiņš vai līguma darbības ilgums;
 f)
 iepirkuma metode, kas tiks izmantota, un informācija par to, vai ir paredzamas sarunas vai elektroniska izsole;
 g)
 attiecīgā gadījumā – adrese un galīgais termiņš pieteikumu iesniegšanai dalībai iepirkumā;
 h)
 piedāvājumu iesniegšanas adrese un galīgais termiņš;
 i)
 valoda vai valodas, kurās var iesniegt piedāvājumus vai dalības pieteikumus, ja tos var iesniegt kādā valodā, kas nav iepirkuma veicējas Puses oficiālā valoda;
 j)
 dalības nosacījumu saraksts un īss apraksts, ieskaitot visas prasības attiecībā uz konkrētiem dokumentiem vai apliecinājumiem, kas piegādātājiem iesniedzami saistībā ar šādu dalību, ja vien šādas prasības nav jau iekļautas konkursa dokumentācijā, kura ir darīta pieejama visiem ieinteresētajiem piegādātājiem vienlaikus ar paziņojumu par paredzēto iepirkumu;
 k)
 ja saskaņā ar 162. pantu iepirkuma veicējs plāno izraudzīties ierobežotu skaitu kvalificētu piegādātāju, kurus uzaicinās iesniegt piedāvājumu – kritēriji, kas tiks izmantoti šādu piegādātāju atlasei, un, attiecīgā gadījumā, to piegādātāju skaita ierobežojumi, kuriem tiks atļauts iesniegt piedāvājumu, un
 l)
 norāde, ka iepirkums ir aptvertais iepirkums.
 Kopsavilkuma paziņojums
 4.
 Attiecībā uz katru paredzēto iepirkumu vienlaikus ar paziņojuma par paredzēto iepirkumu publicēšanu iepirkuma veicējs kādā no PTO valodām publisko kopsavilkuma paziņojumu, kas ir viegli pieejams. Kopsavilkuma paziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju:
 a)
 iepirkuma priekšmets;
 b)
 piedāvājumu iesniegšanas galīgais termiņš vai – attiecīgā gadījumā – pieteikumu iesniegšanas galīgais termiņš dalībai iepirkuma procedūrā vai iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā un
 c)
 adrese, kurā var pieprasīt dokumentus saistībā ar iepirkumu.
 Paziņojums par plānoto iepirkumu
 5.
 Iepirkuma veicēji tiek mudināti pēc iespējas agrāk katrā fiskālajā gadā publicēt atbilstošajos elektroniskajos un, ja pieejami, papīra formāta plašsaziņas līdzekļos, kas uzskaitīti 9. pielikuma 6. iedaļā, paziņojumu par turpmākajiem iepirkuma plāniem (“paziņojums par plānoto iepirkumu”). Paziņojumu par plānoto iepirkumu arī publicē 9. pielikuma 6. iedaļā minētajā vienotā piekļuves punkta tīmekļa vietnē, ievērojot šā panta 3. punktu. Paziņojumā būtu jānorāda iepirkuma priekšmets un plānotais datums, kad paziņojums par paredzēto iepirkumu tiks publicēts.
 6.
 Iepirkuma veicējs, uz kuru attiecas B vai C iedaļa, var izmantot paziņojumu par plānoto iepirkumu kā paziņojumu par paredzēto iepirkumu, ja tas paziņojumā iekļauj 4. punktā minēto informāciju tādā apmērā, kādā tā iepirkuma veicējam ir pieejama, un apliecinājumu par to, ka ieinteresētajiem piegādātājiem sava interese par iepirkumu būtu jāizsaka iepirkuma veicējam.
 161. PANTS
 Dalības nosacījumi
 1.
 Iepirkuma veicējs aprobežojas vienīgi ar tiem nosacījumiem dalībai iepirkuma procedūrā, kuri ir būtiski, lai nodrošinātu to, ka piegādātājam ir juridiskās un finansiālās iespējas un komerciālās un tehniskās spējas nodrošināt attiecīgo iepirkumu.
 2.
 Nosakot dalības nosacījumus, iepirkuma veicējs:
 a)
 neizvirza nosacījumu, ka iepirkumā var piedalīties tikai piegādātājs, kuram vienas Puses iepirkuma veicējs iepriekš ir piešķīris viena vai vairāku līgumu slēgšanas tiesības, un
 b)
 var pieprasīt attiecīgu iepriekšēju pieredzi, ja tā ir būtiska iepirkuma prasību izpildei
 21
 .
 3.
 Novērtējot to, vai piegādātājs atbilst dalības nosacījumiem, iepirkuma veicējs:
 a)
 pamatojoties uz piegādātāja darījumdarbību gan iepirkuma veicēja Puses teritorijā, gan ārpus tās, izvērtē piegādātāja finansiālās, komerciālās un tehniskās spējas un
 b)
 balsta savu izvērtējumu uz nosacījumiem, kurus tas iepriekš precizējis paziņojumos vai konkursa dokumentācijā.
 4.
 Ja ir pamatojoši pierādījumi, Puse, tostarp tās iepirkuma veicēji, var izslēgt piegādātāju no dalības iepirkumā, pamatojoties uz tādiem iemesliem kā:
 a)
 bankrots;
 b)
 nepatiesas deklarācijas;
 c)
 būtiski vai konsekventi trūkumi, nespējot izpildīt kādu svarīgu prasību vai pienākumu, kas ietverti kādā iepriekšējā līgumā;
 d)
 galīgi spriedumi, kas attiecas uz nopietniem noziegumiem vai citiem nopietniem pārkāpumiem;
 e)
 profesionālās darbības pārkāpums vai darbības vai bezdarbības, kas negatīvi ietekmē piegādātāja komerciālo integritāti, vai
 f)
 nodokļu nemaksāšana.
 162. PANTS
 Piegādātāju kvalificēšana
 Reģistrācijas sistēmas un kvalificēšanas procedūras
 1.
 Puse, ieskaitot tās iepirkuma veicējus, var uzturēt piegādātāju reģistrācijas sistēmu, kurā ieinteresētajiem piegādātājiem ir jāreģistrējas un jāsniedz konkrēta informācija. Šādā gadījumā Puse nodrošina, ka ieinteresētajiem piegādātājiem ar elektronisku līdzekļu starpniecību pēc iespējas lielākā apmērā ir pieejama informācija par reģistrācijas sistēmu un ka tie jebkurā laikā var pieprasīt reģistrāciju. Iepirkuma veicējs saprātīgā laikposmā informē piegādātājus par lēmumu apstiprināt vai noraidīt šo pieprasījumu. Ja pieprasījums tiek noraidīts, lēmumu pienācīgi pamato.
 2.
 Katra Puse nodrošina, ka:
 a)
 tās iepirkuma veicēji cenšas līdz minimumam samazināt atšķirības to kvalificēšanas procedūrās un,
 b)
 ja tās iepirkuma veicēji uztur reģistrācijas sistēmas, tie cenšas līdz minimumam samazināt atšķirības savās reģistrācijas sistēmās.
 3.
 Puse, ieskaitot tās iepirkuma veicējus, nepieņem un nepiemēro reģistrācijas sistēmas vai kvalificēšanas procedūru, kuru mērķis vai ietekme ir tāda, ka tiek radīti nevajadzīgi šķēršļi otras Puses piegādātāju dalībai pirmās minētās Puses iepirkumā.
 Selektīva konkursa procedūra
 4.
 Ja iepirkuma veicējs ir paredzējis izmantot selektīvu konkursa procedūru, tad tas:
 a)
 paziņojumā par paredzēto iepirkumu iekļauj vismaz informāciju, kas norādīta 160. panta 3. punkta a), b), f), g), j), k) un l) apakšpunktā, un uzaicina piegādātājus iesniegt dalības pieteikumu un,
 b)
 sākoties piedāvājumu iesniegšanas periodam, sniedz vismaz 160. panta 3. punkta c), d), e), h) un i) apakšpunktā minēto informāciju kvalificētajiem piegādātājiem, kurus tas informē atbilstīgi 164. panta 3. punkta b) apakšpunktam.
 5.
 Iepirkuma veicējs ļauj visiem kvalificētajiem piegādātājiem piedalīties konkrētā iepirkumā, ja vien iepirkuma veicējs paziņojumā par paredzēto iepirkumu nav norādījis to kvalificēto piegādātāju skaita ierobežojumus, kuriem atļauts iesniegt piedāvājumus, un kritērijus ierobežota skaita piegādātāju atlasei. Uzaicinājumu iesniegt piedāvājumu adresē vairākiem kvalificētiem piegādātājiem, kas nepieciešams, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci.
 6.
 Ja iepirkuma procedūras dokumenti nav publiski pieejama no 4. punkta a) apakšpunktā minētā paziņojuma publicēšanas dienas, tad iepirkuma veicējs nodrošina, ka minētie dokumenti vienlaicīgi ir pieejami visiem kvalificētajiem piegādātājiem, kas atlasīti saskaņā ar 5. punktu.
 Daudzkārt lietojami saraksti
 7.
 Iepirkuma veicējs var uzturēt daudzkārt lietojamu sarakstu ar nosacījumu, ka paziņojums ar uzaicinājumu ieinteresētajiem piegādātājiem pieteikties uz iekļaušanu sarakstā:
 a)
 katru gadu tiek publicēts atbilstošajos plašsaziņas līdzekļos, kas uzskaitīti 9. pielikuma 6. iedaļā, un,
 b)
 ja tas ir publiskots ar elektroniskiem līdzekļiem, ir nepārtraukti pieejams vienā no atbilstošajiem plašsaziņas līdzekļiem, kas uzskaitīti 9. pielikumā 6. iedaļā.
 8.
 Paziņojumā, kas paredzēts 7. punktā, ir ietverts:
 a)
 to preču, pakalpojumu vai to kategoriju apraksts, attiecībā uz ko sarakstu var izmantot;
 b)
 dalības nosacījumi, kas piegādātājiem jāizpilda iekļaušanai sarakstā, un metodes, kuras iepirkuma veicējs izmantos, lai pārbaudītu piegādātāja atbilstību nosacījumiem;
 c)
 iepirkuma veicēja nosaukums, adrese un citas ziņas, kas nepieciešamas, lai sazinātos ar iestādi un saņemtu visus attiecīgos dokumentus, kuri attiecas uz sarakstu;
 d)
 saraksta derīguma termiņš un tā pagarināšanas vai izbeigšanas līdzekļi vai, ja derīguma termiņš netiek sniegts, norāde par metodi, kā tiks paziņots par saraksta izmantošanas izbeigšanu, un
 e)
 norāde, ka sarakstu var izmantot aptvertajam iepirkumam.
 9.
 Neatkarīgi no 7. punkta, ja daudzkārt lietojams saraksts ir derīgs ne ilgāk kā trīs gadus, iepirkuma veicējs var publiskot 7. punktā minēto paziņojumu tikai vienreiz, proti, saraksta derīguma termiņa sākumā, ja paziņojums:
 a)
 ietver norādi par saraksta derīguma termiņu un informāciju, ka turpmāki paziņojumi publiskoti netiks, un
 b)
 ir publiskots ar elektroniskiem līdzekļiem un tā derīguma termiņa laikā ir nepārtraukti pieejams vienā no atbilstošajiem plašsaziņas līdzekļiem, kas uzskaitīti 9. pielikumā 6. iedaļā.
 10.
 Iepirkuma veicējs ļauj piegādātājiem pieteikties jebkurā laikā, lai tos iekļautu daudzkārt lietojamā sarakstā, un pietiekami īsā laikā iekļauj attiecīgajā sarakstā visus kvalificētos piegādātājus.
 11.
 Ja piegādātājs, kas nav iekļauts daudzkārt lietojamā sarakstā, iesniedz pieteikumu dalībai iepirkumā, kuram izmanto daudzkārt lietojamo sarakstu, un visus nepieciešamos dokumentus 164. panta 2. punktā paredzētajā termiņā, tad iepirkuma veicējs izskata pieteikumu. Iepirkuma veicējs neizslēdz piegādātāju no dalības iepirkumā, pamatojoties uz to, ka iepirkuma veicējam nav pietiekami daudz laika izskatīt pieteikumu, izņemot ārkārtas gadījumus, kad iepirkuma sarežģītības dēļ iepirkuma veicējs nespēj pabeigt pieteikuma izskatīšanu laikposmā, kas atvēlēts konkursa piedāvājumu iesniegšanai.
 Iepirkuma veicēji, uz kuriem attiecas 9. pielikuma 2. un 3. iedaļa
 12.
 Iepirkuma veicējs, uz kuru attiecas 9. pielikuma 2. un 3. iedaļa, paziņojumu, ar ko uzaicina piegādātājus pieteikties iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā, var izmantot kā paziņojumu par paredzēto iepirkumu ar noteikumu, ka:
 a)
 paziņojums tiek publicēts saskaņā ar šā panta 7. punktu un ietver šā panta 8. punktā prasīto informāciju, 160. panta 2. punktā prasīto informāciju tādā apmērā, kāds ir pieejams, un paziņojumu, ka tas ir paziņojums par paredzēto iepirkumu vai ka tālākus paziņojumus par iepirkumu, uz ko attiecas daudzkārt lietojams saraksts, saņems tikai piegādātāji, kuri ir iekļauti daudzkārt lietojamā sarakstā, un
 b)
 iepirkuma veicējs piegādātājiem, kuri tam darījuši zināmu savu interesi par konkrēto iepirkumu, nekavējoties sniedz pietiekamu informāciju, lai tie varētu izvērtēt savu interesi par dalību iepirkumā, tostarp visu pārējo informāciju, kas paredzēta 160. panta 2. punktā, ciktāl šāda informācija ir pieejama.
 13.
 Iepirkuma veicējs, uz kuru attiecas 9. pielikuma 2. un 3. iedaļa, var atļaut piegādātājam, kas pieteicies iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā, piedalīties iepirkuma procedūrā attiecībā uz konkrēto iepirkumu, ja ir pietiekami daudz laika, lai iepirkuma iestāde varētu pārbaudīt, vai piegādātājs atbilst dalības noteikumiem.
 14.
 Iepirkuma veicējs nekavējoties informē katru piegādātāju, kas iesniedzis pieteikumu dalībai iepirkumā vai pieteikumu iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā, par iepirkuma veicēja lēmumu attiecībā uz jebkuru no šādiem pieteikumiem.
 15.
 Ja iepirkuma veicējs noraida piegādātāja pieteikumu dalībai iepirkumā vai pieteikumu iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā, vairs neatzīst piegādātāju par kvalificētu piegādātāju vai svītro to no daudzkārt lietojamā saraksta, tad iepirkuma veicējs nekavējoties informē piegādātāju un pēc tā pieprasījuma nekavējoties sniedz piegādātājam rakstisku skaidrojumu par sava lēmuma iemesliem.
 163. PANTS
 Tehniskās specifikācijas un iepirkuma procedūras dokumentācija
 Tehniskās specifikācijas
 1.
 Puse, ieskaitot tās iepirkuma veicējus, nesagatavo, nepieņem vai nepiemēro tehniskās specifikācijas vai neizklāsta nekādu atbilstības novērtēšanas procedūru ar mērķi radīt nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai starp Pusēm.
 2.
 Izklāstot tehniskās specifikācijas iepērkamajām precēm vai pakalpojumiem, iepirkuma veicējs vajadzības gadījumā:
 a)
 izklāsta tehnisko specifikāciju veiktspējas un funkcionālās prasības, nevis konstrukcijas vai aprakstošos parametrus, un
 b)
 balsta tehnisko specifikāciju uz starptautiskiem standartiem, ja šādi standarti ir; ja tādu nav – uz valsts tehniskajiem noteikumiem, atzītiem valsts standartiem vai būvnormatīviem.
 3.
 Ja tehniskajās specifikācijās ir izklāstīti konstrukcijas vai aprakstošie parametri, tad iepirkuma veicējam attiecīgā gadījumā būtu jānorāda, ka tas izskatīs piedāvājumus līdzvērtīgu preču vai pakalpojumu piegādei, kuri acīmredzami atbilst iepirkuma prasībām, iekļaujot iepirkuma procedūras dokumentācijā tādus vārdus kā “vai līdzvērtīgs”.
 4.
 Iepirkuma veicējs tehniskajās specifikācijās neizklāsta prasības par konkrētas preču zīmes vai tirdzniecības nosaukuma, patentu, autortiesībām, dizainparaugu, tipu, konkrētu izcelsmi, ražotāju vai piegādātāju un neatsaucas uz tiem, ja vien citādi nav iespējams pietiekami precīzi vai saprotami raksturot iepirkuma prasības, ar nosacījumu, ka iepirkuma veicējs iepirkuma procedūras dokumentos iekļauj tādus vārdus kā “vai līdzvērtīgs”.
 5.
 Iepirkuma veicējs no personas, kurai var būt komerciāla interese par iepirkumu, neprasa un nepieņem tādus ieteikumus, kas var izslēgt konkurenci un ko var izmantot, gatavojot vai pieņemot tehniskas specifikācijas konkrētam iepirkumam.
 6.
 Puse, ieskaitot tās iepirkuma veicējus, var sagatavot, pieņemt vai piemērot tehniskās specifikācijas, lai veicinātu dabas resursu saglabāšanu vai vides aizsardzību, ja Puse to dara saskaņā ar šo pantu.
 Puse var:
 a)
 ļaut iepirkuma veicējiem visā iepirkuma procedūras laikā ņemt vērā vidiskos un sociālos apsvērumus, ja tie nav diskriminējoši un ir saistīti ar attiecīgā līguma priekšmetu, un
 b)
 veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu savu pienākumu izpildi vides, sociālo un darba tiesību jomā, tostarp 10. nodaļā noteiktos pienākumus.
 Konkursa dokumentācija
 7.
 Iepirkuma veicējs dara pieejamu piegādātājiem iepirkuma procedūras dokumentāciju, kurā ietverta visa informācija, kas vajadzīga, lai piegādātāji varētu sagatavot un iesniegt atbilstošus piedāvājumus. Ja vien paziņojumā par paredzēto iepirkumu nav paredzēts citādi, šādā dokumentācijā pilnībā apraksta:
 a)
 iepirkumu, tostarp iepērkamo preču vai pakalpojumu veidu un daudzumu, vai, ja to daudzums nav zināms, aplēsto daudzumu un prasības, kas jāizpilda, tostarp visas tehniskās specifikācijas, atbilstības novērtēšanas sertifikātus, plānus, rasējumus vai instrukcijas;
 b)
 visus dalības nosacījumus, tostarp informācijas un to dokumentu sarakstu, kuri piegādātājiem jāiesniedz saistībā ar šādu dalību;
 c)
 visus izvērtēšanas kritērijus, kurus iepirkuma veicējs piemēros līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā, un minēto kritēriju relatīvo nozīmīgumu, izņemot gadījumus, kad vienīgais kritērijs ir cena;
 d)
 ja iepirkuma veicējs veiks iepirkumu ar elektroniskiem līdzekļiem – visas autentifikācijas un šifrēšanas prasības vai citas prasības, kas saistītas ar informācijas un dokumentu iesniegšanu elektroniskā veidā;
 e)
 ja iepirkuma veicējs veiks elektronisku izsoli – noteikumus, saskaņā ar kuriem tiks veikta izsole, tai skaitā identificējot tos konkursa elementus, kas saistīti ar izvērtēšanas kritērijiem;
 f)
 ja piedāvājumi tiks atvērti publiski – atvēršanas datumu, laiku un vietu un, attiecīgā gadījumā, personas, kurām atļauts tajā piedalīties;
 g)
 visus citus noteikumus vai nosacījumus, ieskaitot samaksas noteikumus un ierobežojumus attiecībā uz līdzekļiem, ar kādiem var iesniegt konkursa piedāvājumus, piemēram, vai tie iesniedzami uz papīra vai elektroniski, un
 h)
 visus preču piegādes vai pakalpojumu sniegšanas datumus, kas noteikti saskaņā ar 8. punktu.
 8.
 Nosakot iepērkamo preču piegādes vai pakalpojumu sniegšanas datumu, iepirkuma veicējs ņem vērā tādus faktorus kā iepirkuma sarežģītība, paredzamo apakšuzņēmumu līgumu apjoms un laiks, kas reāli vajadzīgs preču saražošanai, preču krājumu izņemšanai un transportēšanai no piegādes vietas vai pakalpojumu sniegšanai.
 9.
 Izvērtēšanas kritēriji, kas izklāstīti konkursa dokumentācijā, cita starpā var ietvert cenu un citus izmaksu faktorus, kvalitāti, tehnisko vērtību, vides raksturlielumus un piegādes noteikumus.
 10.
 Iepirkuma veicējs nekavējoties:
 a)
 dara pieejamu konkursa dokumentāciju, lai ieinteresētajiem piegādātājiem būtu pietiekami daudz laika iesniegt pieņemamus piedāvājumus;
 b)
 pēc lūguma sniedz konkursa dokumentāciju ikvienam ieinteresētajam piegādātājam un
 c)
 atbild uz pamatotiem informācijas lūgumiem, kurus iesniedzis ieinteresētais piegādātājs vai piegādātājs, kas piedalās konkursā, ja šāda informācija konkrētajam piegādātājam nedod priekšrocības salīdzinājumā ar citiem piegādātājiem.
 Izmaiņas
 11.
 Ja pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas iepirkuma veicējs maina kritērijus vai prasības, kas noteiktas paziņojumā par paredzēto iepirkumu vai konkursa dokumentācijā, kura darīta pieejama piegādātājiem, kas piedalās iepirkumā, vai arī groza vai atkārtoti publicē paziņojumu vai konkursa dokumentāciju, tad tas rakstiski iesniedz visas šādas izmaiņas vai grozīto vai atkārtoti publicēto paziņojumu, vai konkursa dokumentāciju:
 a)
 visiem piegādātājiem, kas izmaiņu, grozījumu vai atkārtotās publicēšanas laikā piedalās konkursā, ja šādi piegādātāji iepirkuma veicējam ir zināmi, un visos pārējos gadījumos – tādā pašā veidā, kādā tika darīta pieejama sākotnējā informācija, un
 b)
 dara to pietiekami savlaicīgi, lai minētie piegādātāji vajadzības gadījumā varētu grozīt savus konkursa piedāvājumus un no jauna iesniegt grozītos konkursa piedāvājumus.
 164. PANTS
 Termiņi
 1.
 Iepirkuma veicējs atbilstīgi tā samērīgām vajadzībām nodrošina piegādātājiem pietiekamu laiku, kurā sagatavot un iesniegt dalības pieteikumus un pieņemamus piedāvājumus, ņemot vērā šādus faktorus:
 a)
 iepirkuma būtība un sarežģītība;
 b)
 gaidāmo apakšlīgumu apjoms un
 c)
 laiks, kas nepieciešams, lai nosūtītu piedāvājumus ar neelektroniskiem līdzekļiem no ārzemēm, kā arī iekšzemes vietām, kur elektroniskie līdzekļi netiek lietoti.
 Šie termiņi, tostarp to pagarinājumi, ir vienādi visiem piegādātājiem, kas ir ieinteresēti vai piedalās.
 2.
 Iepirkuma veicējs, kurš izmanto selektīvu konkursa procedūru, nosaka, ka dalības pieteikumu iesniegšanas galīgais termiņš principā ir vismaz 25 dienas no dienas, kad publicēts paziņojums par paredzēto iepirkumu. Ja steidzamības dēļ, ko iepirkuma veicējs pienācīgi pamato, šis termiņš praktiski nav piemērojams, šo termiņu var samazināt līdz termiņam, kurš nav īsāks par 10 dienām.
 3.
 Izņemot 4., 5., 7. un 8. punktā paredzētos gadījumus, iepirkuma veicējs nosaka, ka piedāvājumu iesniegšanas pēdējā diena ir vismaz 40 dienas pēc dienas, kad:
 a)
 atklātā konkursa procedūrā ir publicēts paziņojums par paredzēto iepirkumu vai
 b)
 selektīvā konkursa procedūrā iepirkuma veicējs ir paziņojis piegādātājiem, ka tie tiks uzaicināti iesniegt konkursa piedāvājumus neatkarīgi no tā, vai tas izmanto daudzkārt lietojamu sarakstu.
 4.
 Iepirkuma veicējs var saīsināt 3. punktā noteikto piedāvājumu iesniegšanas termiņu līdz mazākais 10 dienām šādos gadījumos:
 a)
 iepirkuma veicējs ir publicējis 160. panta 4. punktā minēto paziņojumu par plānoto iepirkumu vismaz 40 dienas un ne vairāk kā 12 mēnešus pirms paziņojuma par paredzētā iepirkuma publicēšanas, un paziņojumā par plānoto iepirkumu norādījis:
 i)
 iepirkuma aprakstu,
 ii)
 aptuvenos galīgos termiņus, kuros jāiesniedz konkursa piedāvājumi vai dalības pieteikumi,
 iii)
 apliecinājumu, ka ieinteresētajiem piegādātājiem ir jāizsaka iepirkuma veicējam interese piedalīties iepirkumā,
 iv)
 adresi, kurā var saņemt dokumentus, kas attiecas uz iepirkumu, un
 v)
 visu pieejamo informāciju, kas ir vajadzīga paziņojumam par paredzēto iepirkumu saskaņā ar 160. panta 2. punktu;
 b)
 attiecībā uz atkārtotiem līgumiem – iepirkuma veicējs sākotnējā paziņojumā par paredzēto iepirkumu norāda, ka turpmākajos paziņojumos tiks norādīti piedāvājumu iesniegšanas termiņi, pamatojoties uz šo punktu, vai
 c)
 steidzamības dēļ, ko iepirkuma veicējs pienācīgi pamato, piedāvājumu iesniegšanas termiņš, kas noteikts saskaņā ar 3. punktu, praktiski nav piemērojams.
 5.
 Iepirkuma veicējs var saīsināt 3. punktā noteikto piedāvājumu iesniegšanas termiņu par piecām dienām katrā no turpmāk minētajiem gadījumiem:
 a)
 paziņojums par paredzēto iepirkumu ir publiskots elektroniskiem līdzekļiem;
 b)
 iepirkuma procedūras dokumenti ir pieejami elektroniski no dienas, kad publiskots paziņojums par paredzēto iepirkumu, un
 c)
 iepirkuma veicējs pieņem konkursa piedāvājumus elektroniski.
 6.
 Piemērojot 5. punktu saistībā ar 4. punktu, piedāvājumu iesniegšanas termiņš, kas noteikts saskaņā ar 3. punktu, nekādā gadījumā netiek saīsināts līdz mazāk par 10 dienām no dienas, kurā tika publicēts paziņojums par paredzēto iepirkumu.
 7.
 Neatkarīgi no citiem šā punkta noteikumiem gadījumos, kad iepirkuma veicējs iegādājas komerciālas preces vai pakalpojumus vai to apvienojumu, tas var saīsināt saskaņā ar 3. punktu noteikto piedāvājumu iesniegšanas termiņu mazākais līdz 13 dienām, ja tas ar elektroniskiem līdzekļiem vienlaikus publicē gan paziņojumu par paredzēto iepirkumu, gan konkursa dokumentāciju. Turklāt, ja iepirkuma veicējs pieņem komerciālu preču vai pakalpojumu piedāvājumus, izmantojot elektroniskus līdzekļus, tas var saīsināt saskaņā ar 3. punktu noteikto termiņu mazākais līdz 10 dienām.
 8.
 Ja iepirkuma veicējs, uz kuru attiecas 9. pielikuma 2. vai 3. iedaļa, ir izraudzījies visus vai ierobežotu skaitu kvalificētu piegādātāju, tas var noteikt piedāvājumu iesniegšanas termiņu, iepirkuma veicējam un izraudzītajiem piegādātājiem savstarpēji vienojoties. Ja vienošanās nav, minētais termiņš nav īsāks par 10 dienām.
 165. PANTS
 Sarunas
 1.
 Puse var paredzēt, ka tās iepirkuma veicēji risina sarunas ar piegādātājiem, ja:
 a)
 iepirkuma veicējs 160. panta 3. punkta f) apakšpunktā minētajā paziņojumā par paredzēto iepirkumu ir paudis nodomu rīkot sarunas vai
 b)
 ja, izvērtējot piedāvājumus atbilstīgi paziņojumā par paredzēto iepirkumu vai konkursa dokumentācijā noteiktajiem konkrētajiem izvērtēšanas kritērijiem, neviens piedāvājums nav acīmredzami visizdevīgākais.
 2.
 Iepirkuma veicējs:
 a)
 nodrošina, ka piegādātāju, kas piedalās sarunās, izslēgšana tiek izdarīta saskaņā ar izvērtēšanas kritērijiem, kuri izklāstīti paziņojumā par paredzēto iepirkumu vai konkursa dokumentācijā, un,
 b)
 ja sarunas tiek pabeigtas, nosaka pārējiem piegādātājiem, kuri piedalās konkursā, vienotu galīgo termiņu jaunu vai pārskatītu konkursa piedāvājumu iesniegšanai.
 166. PANTS
 Ierobežota konkursa procedūra
 1.
 Ar noteikumu, ka iepirkuma veicējs neizmanto šo noteikumu, lai izvairītos no konkurences starp piegādātājiem, vai tādā veidā, ka tiek diskriminēti otras puses piegādātāji vai aizsargāti iekšzemes piegādātāji, iepirkuma veicējs var izmantot ierobežota konkursa procedūru un var izvēlēties nepiemērot 160., 161. un 162. pantu, 163. panta 7.–11. punktu un 164.–167. pantu kādos no šādiem apstākļiem:
 a)
 ar noteikumu, ka konkursa dokumentācijas prasības nav būtiski mainītas – ja:
 i)
 nav iesniegts neviens konkursa piedāvājums vai neviens piegādātājs nav pieteicies dalībai,
 ii)
 nav iesniegts neviens konkursa piedāvājums, kas atbilst konkursa dokumentācijas būtiskajām prasībām;
 iii)
 neviens piegādātājs neatbilst dalības nosacījumiem vai
 iv)
 iesniegtie konkursa piedāvājumi ir saistīti ar slepenu vienošanos;
 b)
 ja preces vai pakalpojumus var piegādāt vienīgi konkrēts piegādātājs un nepastāv alternatīvas vai aizstājošas preces vai pakalpojumi šādu iemeslu dēļ:
 i)
 prasība attiecas uz mākslas darbu,
 ii)
 patentu, autortiesību vai citu ekskluzīvu tiesību aizsardzība vai
 iii)
 nav konkurences tehnisku iemeslu dēļ;
 c)
 attiecībā uz sākotnējā piegādātāja veiktām tādu preču vai pakalpojumu papildu piegādēm, kuras nebija iekļautas sākotnējā iepirkumā, ja piegādātāja maiņa šādu papildu preču vai pakalpojumu piegādei:
 i)
 nav iespējama tādu ekonomisku vai tehnisku iemeslu dēļ kā prasības par savstarpēju aizstājamību vai sadarbspēju ar esošajām iekārtām, programmatūru, pakalpojumiem vai instalācijām, kas iepirktas sākotnējā iepirkumā, un
 ii)
 radītu iepirkumu veicējam ievērojamas neērtības vai izmaksu būtisku pieaugumu;
 d)
 ciktāl tas absolūti nepieciešams, ja ārkārtējas steidzamības apstākļos, ko izraisījuši iepirkuma veicējam neparedzami notikumi, preces vai pakalpojumus nevarētu iegūt laikā, izmantojot atklāto vai selektīvo konkursa procedūru;
 e)
 attiecībā uz precēm, ko iegādājas izejvielu tirgū;
 f)
 ja iepirkuma veicējs iepērk prototipu vai pirmo preci vai pakalpojumu, kas izstrādāts pēc tā lūguma saistībā ar konkrētu līgumu par pētniecību, izmēģinājumu, pētījumu vai oriģināla izstrādi; prototipa vai pirmās preces vai pakalpojuma oriģināla izstrāde var ietvert ierobežotu daudzumu ražošanu vai piegādi ar mērķi iekļaut praktisko izmēģinājumu rezultātus un parādīt, ka prece vai pakalpojums ir piemērots ražošanai vai piegādei zināmā daudzumā atbilstīgi pieņemamiem kvalitātes standartiem, bet neietver ražošanu lielos apjomos vai piegādi, kas nodrošina ekonomisku dzīvotspēju vai sedz izpētes un izstrādes izmaksas;
 g)
 pirkumi, kas izdarīti ar īpaši izdevīgiem nosacījumiem, kuri rodas vienīgi ļoti īsā termiņā īpašas realizācijas gadījumā, piemēram, likvidācijas, maksātnespējas administrēšanas vai bankrota dēļ, bet ne attiecībā uz regulāriem pirkumiem no pastāvīgiem piegādātājiem, vai
 h)
 ja līguma slēgšanas tiesības piešķir metu konkursa uzvarētājam ar nosacījumu, ka
 i)
 konkurss tika organizēts tā, ka tas ir saderīgs ar šīs nodaļas principiem, jo īpaši attiecībā uz paziņojuma par paredzēto iepirkumu publicēšanu, un
 ii)
 dalībniekus vērtē neatkarīga žūrija ar mērķi piešķirt līgumu metu konkursa uzvarētājam.
 2.
 Iepirkuma veicējs sagatavo rakstveida ziņojumu par katru līgumu, kas piešķirts saskaņā ar 1. punktu. Ziņojumā norāda iepirkuma veicēja nosaukumu, iepirkto preču vai pakalpojumu vērtību un veidu un paziņojumu, kurā norāda 1. punktā minētos apstākļus un nosacījumus, kas pamato ierobežota konkursa procedūras izmantošanu.
 167. PANTS
 Elektroniskas izsoles
 Iepirkuma veicējs, kas plāno veikt aptvertā iepirkuma procedūru, izmantojot elektronisko izsoli, pirms elektroniskās izsoles sākšanas katram dalībniekam dara zināmu:
 a)
 automātiskās izvērtēšanas metodi, ieskaitot matemātisko formulu, kas balstīta uz izvērtēšanas kritērijiem, kuri izklāstīti konkursa dokumentācijā un izsoles laikā tiks izmantoti automātiskā klasificēšanā vai pārklasificēšanā;
 b)
 savas iepirkuma procedūras elementu sākotnējās izvērtēšanas rezultātus, ja līguma slēgšanas tiesības piešķir visizdevīgākajam piedāvājumam, un
 c)
 visu citu attiecīgo informāciju, kas saistīta ar izsoles norisi.
 168. PANTS
 Konkursa piedāvājumu izskatīšana un līguma slēgšanas tiesību piešķiršana
 Konkursa piedāvājumu izskatīšana
 1.
 Iepirkuma veicējs saņem, atver un izskata visus konkursa piedāvājumus saskaņā ar procedūrām, kuras garantē iepirkuma procesa godīgumu un objektivitāti un piedāvājumu konfidencialitāti.
 2.
 Iepirkuma veicējs nesoda piegādātājus, kuru piedāvājums saņemts pēc noteiktā piedāvājumu saņemšanas termiņa, ja kavēšanās notikusi vienīgi iepirkuma veicēja nepareizas rīcības dēļ.
 3.
 Iepirkuma veicējs, kas laikposmā no konkursa piedāvājumu atvēršanas līdz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai dod iespēju piegādātājam labot neapzinātas formas kļūdas, tādu pašu iespēju nodrošina visiem piegādātājiem, kuri piedalās konkursā.
 Līguma slēgšanas tiesību piešķiršana
 4.
 Lai varētu izskatīt līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas iespēju, piedāvājumu iesniedz rakstveidā un atvēršanas brīdī tas atbilst būtiskajām prasībām, kas izklāstītas paziņojumos un konkursa dokumentācijā, un to iesniedz kvalificēts piegādātājs.
 5.
 Izņemot gadījumu, kad iepirkuma veicējs sabiedrības interesēs nolemj līguma slēgšanas tiesības nepiešķirt, tas piešķir līguma slēgšanas tiesības tam piegādātājam, kuru atzinis par spējīgu izpildīt līguma noteikumus un kurš, pamatojoties vienīgi uz paziņojumos un konkursa dokumentācijā minētajiem izvērtēšanas kritērijiem, ir iesniedzis:
 a)
 visizdevīgāko piedāvājumu vai
 b)
 viszemāko cenu, ja vienīgais kritērijs ir cena.
 6.
 Ja iepirkuma veicējs saņem konkursa piedāvājumu, kurā cena ir nesamērīgi zemāka par citos iesniegtajos konkursa piedāvājumos norādīto cenu, tas var konsultēties ar piegādātāju, lai pārliecinātos, ka piegādātājs atbilst dalības nosacījumiem un spēj izpildīt līguma noteikumus. Iepirkuma veicējs var arī pārbaudīt, vai piegādātājs ir saņēmis subsīdijas. Tādā gadījumā piedāvājumu var noraidīt tikai šā iemesla dēļ vien, izņemot, ja piegādātājs pietiekamā termiņā, ko noteicis iepirkuma veicējs, var pierādīt, ka subsīdija ir piešķirta saskaņā ar 11. nodaļas B iedaļā noteikto kārtību attiecībā uz subsīdijām.
 7.
 Iepirkuma veicējs neizmanto alternatīvas iespējas, neatceļ iepirkumu un negroza piešķirtos līgumus tādā veidā, ka tiek apieti pienākumi, uz kuriem attiecas šī nodaļa.
 8.
 Katra Puse parasti nosaka nogaidīšanas periodu starp lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu un līguma noslēgšanu, lai dotu pietiekami daudz laika konkursā neuzvarējušajiem pretendentiem pārskatīt un apstrīdēt piešķiršanas lēmumu.
 169. PANTS
 Iepirkuma informācijas pārredzamība
 Piegādātājiem sniegtā informācija
 1.
 Iepirkuma veicējs nekavējoties informē piegādātājus, kuri piedalās konkursā, par lēmumiem, kas attiecas uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, un pēc piegādātāja pieprasījuma dara to rakstiski. Ievērojot 170. panta 2. un 3. punktu, iepirkuma veicējs neatlasītajam piegādātājam pēc viņa lūguma izskaidro iemeslus, kuru dēļ iepirkuma veicējs nav atlasījis minētā piegādātāja konkursa piedāvājumu, un atlasītā piegādātāja salīdzinošās priekšrocības.
 Informācijas par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu publicēšana
 2.
 Ne vēlāk kā 72 dienas pēc tāda līguma piešķiršanas, uz kuru attiecas šī nodaļa, iepirkuma veicējs publicē paziņojumu atbilstošajā elektroniskajā vai papīra formāta plašsaziņas līdzeklī, kas uzskaitīts 9. pielikuma 6. iedaļā. Ja iepirkuma veicējs publisko paziņojumu tikai elektroniskā plašsaziņas līdzeklī, informācija samērīgu laiku saglabājas viegli pieejama. Paziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju:
 a)
 iepērkamo preču vai pakalpojumu apraksts;
 b)
 iepirkuma veicēja nosaukums un adrese;
 c)
 izraudzītā piegādātāja nosaukums un adrese;
 d)
 izraudzītā piedāvājuma vērtība vai dārgākais un lētākais piedāvājums, kas ņemts vērā, piešķirot līguma slēgšanas tiesības;
 e)
 līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas diena un
 f)
 izmantotā iepirkuma metode un gadījumos, kad tika izmantota ierobežota konkursa procedūra saskaņā ar 166. pantu, to minētā panta 1. punktā minēto apstākļu un nosacījumu apraksts, kuri pamato ierobežota konkursa procedūras izmantojumu.
 Dokumentācijas un ziņojumu saglabāšana un elektroniska izsekojamība
 3.
 Katrs iepirkuma veicējs vismaz trīs gadus no dienas, kad piešķirtas līguma slēgšanas tiesības, saglabā:
 a)
 iepirkuma procedūru un līgumu piešķiršanas, kas attiecas uz aptverto iepirkumu, dokumentāciju un ziņojumus, ieskaitot ziņojumus, kuri prasīti 166. pantā, un
 b)
 datus, kas nodrošina aptvertā iepirkuma pienācīgu izsekojamību ar elektroniskiem līdzekļiem.
 170. PANTS
 Informācijas izpaušana
 1.
 Pēc otras Puses pieprasījuma Puse nekavējoties sniedz visu informāciju, kas ir vajadzīga, lai noteiktu, vai aptvertā iepirkuma procedūra veikta godīgi, objektīvi un saskaņā ar šo nodaļu, tai skaitā informāciju par izraudzītā piedāvājuma parametriem un salīdzinošajām priekšrocībām. Ja informācijas izpaušana var kaitēt konkurencei turpmākajos konkursos, tad Puse, kad saņem informāciju, to neizpauž nevienam piegādātājam, izņemot pēc tam, kad ir saņemta tās Puses piekrišana, kura sniegusi informāciju.
 2.
 Neatkarīgi no citiem šīs nodaļas noteikumiem Puse, ieskaitot tās iepirkuma veicējus, nesniedz konkrētiem piegādātājiem informāciju, kas varētu kaitēt godīgai konkurencei starp piegādātājiem.
 3.
 Neko šajā nodaļā neinterpretē kā prasību Pusei, ieskaitot tās iepirkuma veicējus, iestādes un pārskatīšanas struktūras, izpaust konfidenciālu informāciju, ja šāda izpaušana:
 a)
 kavētu tiesību aktu izpildi;
 b)
 varētu kaitēt godīgai konkurencei starp piegādātājiem;
 c)
 kaitētu konkrētu personu likumīgajām komerciālajām interesēm, tostarp intelektuālā īpašuma aizsardzībai, vai
 d)
 kā citādi būtu pretrunā sabiedrības interesēm.
 171. PANTS
 Iekšējās pārskatīšanas procedūras
 1.
 Katra Puse nodrošina laicīgu, efektīvu, pārredzamu un nediskriminējošu administratīvās izskatīšanas procedūru vai izskatīšanu tiesā, kurā piegādātājs saistībā ar tādu aptverto iepirkumu, kurā tam ir vai ir bijusi ieinteresētība, var apstrīdēt:
 a)
 šīs nodaļas noteikumu pārkāpumu vai
 b)
 gadījumos, kad piegādātājam nav tiesību tieši apstrīdēt šīs nodaļas noteikumu pārkāpumu saskaņā ar vienas Puses tiesību aktiem – to Puses pasākumu neievērošanu, ar kuriem īsteno šīs nodaļas noteikumus.
 Visi apstrīdēšanas procedūras noteikumi ir izklāstīti rakstveidā un ir vispārēji pieejami.
 2.
 Ja piegādātājs saistībā ar aptverto piedāvājumu, kurā piegādātājs ir vai ir bijis ieinteresēts, iesniedz sūdzību par 1. punktā minēto pārkāpumu vai īstenošanas pasākumu neievērošanu, tad aptvertā iepirkuma veicēja Puse mudina iepirkuma veicēju un piegādātāju šo jautājumu atrisināt, savstarpēji apspriežoties. Iepirkuma veicējs objektīvi un laikus izskata jebkuru šādu sūdzību, neskarot piegādātāja dalību pašreizējā vai turpmākā iepirkumā vai tā tiesības pieprasīt korektīvus pasākumus saskaņā ar administratīvās izskatīšanas procedūru vai izskatīšanu tiesā.
 3.
 Katram piegādātājam tiek dots pietiekams laiks, lai sagatavotu un iesniegtu sūdzību. Minētais laikposms nekādā gadījumā nevar būt īsāks par 10 dienām no brīža, kad apstrīdējuma pamats kļuvis zināms vai kad tam pamatoti vajadzētu būt kļuvušam zināmam piegādātājam.
 4.
 Katra Puse izveido vai norīko vismaz vienu neitrālu, no tās iepirkuma veicējiem neatkarīgu administratīvu vai tiesas iestādi, kas pieņemtu un izskatītu piegādātāju sūdzības, kuras radušās saistībā ar aptverto iepirkumu.
 5.
 Ja sākotnēji sūdzību izskata struktūra, kura nav 4. punktā minētā iestāde, tad attiecīgā Puse nodrošina, ka piegādātājs var pārsūdzēt sākotnējo lēmumu neitrālā administratīvā vai tiesu iestādē, kas ir neatkarīga no iepirkuma veicēja, uz kura aptverto iepirkumu sūdzība attiecas.
 6.
 Katra puse nodrošina, ka pārskatīšanas struktūras, kas minēta 5. punktā un nav tiesa, lēmumu var pārskatīt tiesā, vai arī tā ievēro procedūras, ar kurām nodrošina to, ka:
 a)
 iepirkuma veicējam rakstiski jāatbild uz sūdzību un jāsniedz pārskatīšanas iestādei visi būtiskie dokumenti;
 b)
 procesa dalībniekiem (turpmāk “dalībnieki”) ir tiesības tikt uzklausītiem, pirms pārskatīšanas struktūra pieņem lēmumu par sūdzību;
 c)
 dalībniekiem ir tiesības uz pārstāvību un pavadību;
 d)
 dalībnieki var piedalīties visos procesos;
 e)
 dalībniekiem ir tiesības pieprasīt, lai process būtu publisks un lai tajā varētu piedalīties liecinieki, un
 f)
 pārskatīšanas struktūra [laicīgi pieņem rakstveida lēmumus vai ieteikumus un ietver] katra lēmuma vai ieteikuma pamatojumu.
 7.
 Katra Puse pieņem vai atstāj spēkā procedūras, kuras nodrošina ātrus starpposma pasākumus, lai saglabātu piegādātājam iespēju piedalīties aptvertajā iepirkumā. Šādu starpposma pasākumu rezultātā iepirkuma process var tikt apturēts. Procedūrās var noteikt, ka, pieņemot lēmumu par to, vai šādi pasākumi būtu jāpiemēro, var ņemt vērā sevišķi svarīgas nelabvēlīgas sekas attiecīgām interesēm, ieskaitot sabiedrības intereses. Pamatojumu pasākumu nepiemērošanai sniedz rakstiski.
 Katra Puse arī pieņem vai atstāj spēkā procedūras, ar kurām paredz korektīvus pasākumus vai kompensāciju par zaudējumiem vai nodarīto kaitējumu gadījumos, kad pārskatīšanas struktūra ir konstatējusi, ka ir noticis 1. punktā minētais pārkāpums vai īstenošanas pasākumu neievērošana. Kompensācija par zaudējumiem vai nodarīto kaitējumu var aprobežoties vai nu ar konkursa piedāvājuma sagatavošanas izmaksām, vai izmaksām, kas saistītas ar sūdzību, vai tiek segtas abas izmaksas.
 172. PANTS
 Aptvēruma grozījumi un labojumi
 1.
 Puse var ierosināt grozīt tās aptverto iepirkumu, kas noteikts 9. pielikumā, vai labot savu attiecīgo apakšiedaļu 9. pielikuma 1., 2. vai 3. iedaļā.
 Grozījumi
 2.
 Puse, kas plāno ierosināt grozījumus 9. pielikumā:
 a)
 rakstiski informē otru Pusi un
 b)
 iekļauj paziņojumā priekšlikumu par atbilstīgiem kompensējošiem pielāgojumiem otrai Pusei, lai saglabātu piemērošanas jomas līmeni, kas pielīdzināms tam, kāds tas bijis pirms grozījumiem.
 3.
 Neatkarīgi no 2. punkta b) apakšpunkta Pusei nav jāveic kompensējoši pielāgojumi, ja grozījums attiecas uz iepirkuma veicēju, pār kuru Puse ir zaudējusi savu kontroli vai ietekmi, vai ja iepirkuma veicējs turpmāk darbosies kā komercuzņēmums, kas pakļauts konkurencei tirgū, kuram piekļuve nav ierobežota.
 Uzskata, ka Puse kontrolē vai ietekmē iepirkuma veicēju, ja:
 a)
 minēto iepirkuma veicēju galvenokārt finansē valsts vai valsts kontrolēta struktūra;
 b)
 minētais iepirkuma veicējs ir pakļauts valsts vai valsts kontrolētas struktūras uzraudzībai vai
 c)
 minētā iepirkuma veicēja vadībā, valdē vai uzraudzības padomē vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts vai valsts kontrolēta struktūra.
 4.
 Otrai Pusei rakstiski jāiebilst pret ierosinātajiem 9. pielikuma grozījumiem, kas paziņoti saskaņā ar šā panta 2. punktu, ja tā apstrīd, ka:
 a)
 saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu ierosinātais pielāgojums ir pienācīgs, lai saglabātu salīdzināmu savstarpēji saskaņota aptvēruma apmēru;
 b)
 grozījums attiecas uz iepirkuma veicēju, pār kuru Puse ir zaudējusi savu kontroli vai ietekmi saskaņā ar 3. punktu, vai
 c)
 attiecīgais iepirkuma veicējs darbojas kā komercuzņēmums, kas pakļauts konkurencei tirgū, kuram piekļuve nav ierobežota.
 Ja 45 dienu laikā pēc 2. punkta a) apakšpunktā minētā paziņojuma saņemšanas nav iesniegti rakstiski iebildumi, tad uzskata, ka otra Puse ir piekritusi pielāgojumam vai grozījumam.
 Labojumi
 5.
 Turpmāk minētās izmaiņas 9. pielikuma 1., 2. vai 3. iedaļas attiecīgajā Puses apakšiedaļā uzskata par tīri formālu labojumu, ja vien tās neietekmē šajā nodaļā paredzēto savstarpēji saskaņoto aptvērumu:
 a)
 izmaiņas iepirkuma veicēja nosaukumā;
 b)
 divu vai vairāku iepirkuma veicēju apvienošana un
 c)
 iepirkuma veicēja nodalīšana divās vai vairākās vienībās, kas visas tiek pievienotas iepirkuma veicējiem, kuri ietverti tajā pašā 9. pielikuma iedaļā.
 Pusei, kas veic šādu tīri formālu labojumu, nav pienākuma paredzēt kompensējošus pielāgojumus.
 6.
 Gadījumā, kad veic ierosinātos labojumus 9. pielikuma 1., 2. vai 3. iedaļas attiecīgajā Puses apakšiedaļā, Puse par to paziņo otrai Pusei reizi divos gados pēc šīs nodaļas stāšanās spēkā.
 7.
 Puse var rakstiski paziņot otrai Pusei par iebildumu pret ierosinātajiem labojumiem 45 dienu laikā no paziņojuma saņemšanas dienas. Puse, kas iesniedz iebildumu, paskaidro, kādēļ tā uzskata, ka ierosinātais labojums neietilpst 5. punkta darbības jomā, un apraksta ierosinātā labojuma ietekmi uz šajā nodaļā paredzēto savstarpēji saskaņoto aptvērumu. Ja 45 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas iebildums nav iesniegti rakstiski, tad uzskata, ka otra Puse ir piekritusi ierosinātajiem labojumiem.
 Konsultācijas un strīdu izšķiršana
 8.
 Ja otra Puse iebilst pret ierosinātajiem grozījumiem vai labojumiem, Puses cenšas atrisināt šo jautājumu konsultāciju ceļā. Ja 60 dienu laikā pēc iebilduma saņemšanas nav panākta vienošanās, tad Puse, kas vēlas grozīt vai labot savu apakšiedaļu 9. pielikuma 1., 2. vai 3. iedaļā, var nodot jautājumu izskatīšanai strīdu izšķiršanas procedūrā saskaņā ar 14. nodaļu, lai noteiktu to, vai iebildums ir pamatots.
 Grozījumi 9. pielikumā
 9.
 Kolīdz Puses vienojas par ierosinātajiem grozījumiem vai labojumiem, tostarp gadījumos, kad viena Puse 45 dienu laikā nav izteikusi iebildumus saskaņā ar 4. vai 7. punktu vai kad jautājums ir atrisināts, izmantojot 8. punktā minēto strīdu izšķiršanas procedūru, Sadarbības padome, kas darbojas tās tirdzniecības komitejas sastāvā, atbilstoši groza 9. pielikumu.
 173. PANTS
 Institucionālie noteikumi
 Pēc vienas Puses pieprasījuma Sadarbības komiteja tiekas, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar šīs nodaļas, kā arī 9. pielikuma īstenošanu un darbību, piemēram, šādus:
 a)
 nepieciešamība grozīt 9. pielikumu;
 b)
 ar publisko iepirkumu saistīti jautājumi, kurus tai iesniegusi kāda Puse;
 c)
 jebkādi citi jautājumi saistībā ar šīs nodaļas īstenošanu.
 174. PANTS
 Pārejas periods
 Šo nodaļu sāk piemērot trīs gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 10. NODAĻA
 TIRDZNIECĪBA UN ILGTSPĒJĪGA ATTĪSTĪBA
 175. PANTS
 Konteksts un mērķi
 1.
 Puses atsaucas uz ANO 1992. gada Konferences par vidi un attīstību rīcības plānu “Agenda 21”, Starptautiskās Darba organizācijas (turpmāk “SDO”) 1998. gada Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes 2006. gada Ministru deklarāciju par pilnīgas un produktīvas nodarbinātības radīšanu un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem, SDO 2008. gada Deklarāciju par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai un ANO 2015. gada Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķiem (turpmāk “IAM”).
 2.
 Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos veicināt starptautiskās tirdzniecības un ieguldījumu attīstību tādā veidā, kas veicina ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanu un cīņu pret klimata pārmaiņām. Šajā sakarā Puses atzīst, ka ekonomikas attīstība, sociālā attīstība un vides aizsardzība ir savstarpēji saistītas un cita citu papildinošas ilgtspējīgas attīstības sastāvdaļas.
 176. PANTS
 Tiesības reglamentēt un aizsardzības līmeņi
 1.
 Puses atzīst katras Puses tiesības noteikt savu iekšzemes vides un darba aizsardzības līmeni un atbilstoši pieņemt vai grozīt savus attiecīgos tiesību aktus un politiku saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem un nolīgumiem nolūkā sasniegt augstu vides un darba aizsardzības līmeni.
 2.
 Puses atzīst, ka nav piemēroti veicināt tirdzniecību vai ieguldījumus, vājinot vai samazinot aizsardzības līmeni, kas paredzēts to vides tiesību aktos vai to darba tiesībās un standartos.
 3.
 Puse necenšas veicināt tirdzniecību vai ieguldījumus, atkāpjoties no saviem tiesību aktiem vides un nodarbinātības jomā vai ilglaicīgas vai atkārtotas darbības vai bezdarbības dēļ tos efektīvi neīstenojot.
 177. PANTS
 Daudzpusēji vides nolīgumi un darba konvencijas
 1.
 Puses atzīst, ka, starptautiskajai sabiedrībai risinot globālās vai reģionālās vides problēmas, vērtīgs instruments ir starptautiska vides pārvaldība un nolīgumi, kā arī pilnīga un produktīva nodarbinātība, tostarp prasmju attīstība un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība visiem, kas ir viens no ilgtspējīgas attīstības pamatelementiem visās valstīs un prioritārs starptautiskās sadarbības mērķis.
 2.
 Šajā sakarā Puses, ņemot vērā šā nolīguma 259.–265. pantu, atkārtoti apstiprina savu apņemšanos efektīvi īstenot daudzpusējos vides nolīgumus, tostarp Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, kurus tās ir attiecīgi ratificējušas.
 3.
 Puses, ņemot vērā šā nolīguma 285.–288. pantu, atkārtoti apstiprina savu apņemšanos efektīvi īstenot SDO pamatkonvencijas, kā arī citas SDO konvencijas, ko tās ir attiecīgi ratificējušas, un uzturēt efektīvu darba inspekciju sistēmu, kura atbilst Pušu kā SDO dalībvalstu saistībām.
 178. PANTS
 Ilgtspējīgu attīstību veicinoša tirdzniecība un ieguldījumi
 1.
 Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos palielināt tirdzniecības ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanā. Tādēļ Puses vienojas veicināt tādu ilgtspējas nodrošināšanas shēmu izmantošanu kā, piemēram, godīga un ētiska tirdzniecība vai ekomarķējums, korporatīvā sociālā atbildība un atbildīga darījumdarbības prakse, kā arī tirdzniecība ar vides precēm un pakalpojumiem un klimatam labvēlīgiem produktiem un tehnoloģijām un ieguldījumi tajos.
 2.
 Puses apmainās ar informāciju un pieredzi par savām darbībām, lai veicinātu saskaņotību un savstarpējo atbalstu starp tirdzniecības, sociālo un vides politiku, un pastiprina dialogu un sadarbību tādos jautājumos ilgtspējīgas attīstības jomā, kuri varētu rasties Pušu tirdzniecības attiecībās.
 3.
 Šādā Pušu dialogā un sadarbībā būtu jāiesaista attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši sociālie partneri, kā arī citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp vajadzības gadījumā izmantojot pilsoniskās sabiedrības sadarbību, kas izveidota saskaņā ar 314. pantu.
 179. PANTS
 Strīdu izšķiršana
 Strīdiem, uz kuriem attiecas šī nodaļa, nepiemēro 223., 224. un 225. pantu. Jebkuru šādu strīdu gadījumā pēc tam, kad šķīrējtiesa ir pieņēmusi savu galīgo ziņojumu saskaņā ar 219. un 220. pantu, Puses, ņemot vērā šo ziņojumu, apspriež piemērotus īstenojamos pasākumus. Sadarbības komiteja uzrauga šādu pasākumu īstenošanu un regulāri izskata attiecīgo jautājumu, arī izmantojot 178. panta 3. punktā minēto mehānismu.
 11. NODAĻA
 PRET KONKURENCI VĒRSTA RĪCĪBA, APVIENOŠANĀS KONTROLE UN SUBSĪDIJAS
 180. PANTS
 Principi
 Puses atzīst, cik svarīga to tirdzniecības un ieguldījumu attiecībās ir brīva un neizkropļota konkurence. Puses apliecina, ka pret konkurenci vērsta darījumdarbības prakse un valsts iejaukšanās var kropļot tirgu pareizu darbību un mazināt ieguvumus, kurus sniedz tirdzniecības un ieguldījumu liberalizācija.
 181. PANTS
 Konkurences neitralitāte
 Puses piemēro šo nodaļu visiem valsts un privātajiem uzņēmumiem.
 182. PANTS
 Saimnieciskas darbības
 Šī nodaļa attiecas uz saimnieciskām darbībām.
 Šajā nodaļā “saimnieciskas darbības” ir darbības, kas attiecas uz preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū.
 A IEDAĻA
 PRET KONKURENCI VĒRSTA RĪCĪBA UN APVIENOŠANĀS KONTROLE
 183. PANTS
 Tiesiskais regulējums
 Katra Puse pieņem vai uztur spēkā konkurences tiesības, kuras tiek piemērotas visiem uzņēmumiem visās ekonomikas nozarēs
 22
 un efektīvi risina problēmas, ko rada šāda pret konkurenci vērsta prakse:
 a)
 horizontāli un vertikāli nolīgumi starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kuru mērķis ir novērst, ierobežot vai izkropļot konkurenci;
 b)
 viena vai vairāku uzņēmumu dominējoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana un
 c)
 uzņēmumu koncentrācija, kas būtiski kavētu efektīvu konkurenci, jo īpaši, radot vai nostiprinot dominējošu stāvokli.
 184. PANTS
 Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi
 Puses nodrošina, ka uzņēmumiem, kuriem uzticēta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšana, piemēro šajā iedaļā izklāstītos noteikumus, ciktāl minēto noteikumu piemērošana juridiski vai faktiski netraucē veikt šādiem uzņēmumiem uzticētos uzdevumus. Uzticētie uzdevumi ir pārredzami, un jebkādi ierobežojumi vai atkāpes no šajā iedaļā izklāstīto noteikumu piemērošanas nepārsniedz to, kas ir absolūti nepieciešams minēto uzdevumu izpildei.
 185. PANTS
 Īstenošana
 1.
 Katra Puse izveido vai uztur savā darbībā neatkarīgu konkurences iestādi, kura ir atbildīga par 183. pantā minēto konkurences tiesību pilnīgu piemērošanu un efektīvu īstenošanu un kurai ir pienācīgas pilnvaras un resursi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šo uzdevumu veikšanai.
 2.
 Katra Puse piemēro savas konkurences tiesības, kas minētas 183. pantā, pārredzamā veidā, ievērojot procesuālā taisnīguma principus, tostarp attiecīgo uzņēmumu tiesības uz aizstāvību, jo īpaši tiesības tikt uzklausītam un tiesības uz izskatīšanu tiesā.
 186. PANTS
 Sadarbība
 1.
 Puses atzīst, ka to kopējās interesēs ir veicināt sadarbību attiecībā uz konkurences politiku un izpildi.
 2.
 Lai veicinātu šādu sadarbību, Pušu konkurences iestādes var apmainīties ar informāciju, ievērojot Pušu attiecīgajos tiesību aktos paredzētos konfidencialitātes noteikumus.
 3.
 Pušu konkurences iestādes cenšas koordinēt savas izpildes darbības, ja tas ir iespējams un ir lietderīgi, attiecībā uz līdzīgu vai saistītu rīcību vai lietām.
 187. PANTS
 Strīdu izšķiršanas nepiemērošana
 Uz šo iedaļu neattiecas 14. nodaļa.
 B IEDAĻA
 SUBSĪDIJAS
 188. PANTS
 Definīcija un tvērums
 1.
 Šajā iedaļā “subsīdija” ir pasākums, kurš atbilst SKP nolīguma 1. panta 1.1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem neatkarīgi no tā, vai subsīdiju piešķir uzņēmumam, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus
 23
 .
 2.
 Šo iedaļu piemēro subsīdijām, kas ir īpašas SKP nolīguma 2. panta nozīmē vai kas ietilpst šā nolīguma 192. panta tvērumā.
 3.
 Puses nodrošina, ka subsīdijas uzņēmumiem, kuriem uzticēta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšana, piemēro šajā iedaļā izklāstītos noteikumus, ciktāl minēto noteikumu piemērošana juridiski vai faktiski netraucē veikt šiem uzņēmumiem uzticētos uzdevumus. Uzticētie uzdevumi ir pārredzami, un jebkādi ierobežojumi vai atkāpes no šajā iedaļā izklāstīto noteikumu piemērošanas nepārsniedz to, kas ir absolūti nepieciešams minēto uzdevumu izpildei.
 4.
 Šā nolīguma 191. pantu nepiemēro subsīdijām, kas saistītas ar to preču tirdzniecību, uz kurām attiecas Nolīguma par lauksaimniecību 1. pielikums.
 5.
 Šā nolīguma 191. un 192. pantu nepiemēro audiovizuālajai nozarei.
 6.
 Šā nolīguma 192. pantu nepiemēro subsīdijām, par kurām formāla vienošanās panākta vai kuras piešķirtas pirms šā nolīguma stāšanās spēkā vai piecos gados pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 189. PANTS
 Attiecības ar PTO
 Nekas šajā iedaļā neietekmē kādas Puses tiesības vai pienākumus saskaņā ar SKP nolīgumu, Nolīgumu par lauksaimniecību, GATT 1994 XVI pantu vai GATS XV pantu.
 190. PANTS
 Pārredzamība
 1.
 Attiecībā uz visām subsīdijām, kas piešķirtas vai saglabātas tās teritorijā, katra Puse publisko šādu informāciju:
 a)
 subsīdijas juridiskais pamats un mērķis;
 b)
 subsīdijas veids;
 c)
 subsīdijas summa vai budžetā paredzētā summa subsīdijai un
 d)
 ja iespējams – subsīdijas saņēmēja nosaukums.
 2.
 Puse izpilda 1. punkta prasības:
 a)
 vismaz reizi divos gados iesniedzot paziņojumu saskaņā ar SKP nolīguma 25. pantu;
 b)
 iesniedzot paziņojumu saskaņā ar Nolīguma par lauksaimniecību 18. pantu vai
 c)
 nodrošinot to, ka 1. punktā minēto informāciju Puse publicē pati vai šī informācija tās vārdā ir sniegta publiski pieejamā tīmekļa vietnē līdz tā kalendārā gada 31. decembrim, kas seko gadam, kurā subsīdija tika piešķirta vai saglabāta.
 191. PANTS
 Apspriešanās
 1.
 Ja Puse uzskata, ka subsīdija nelabvēlīgi ietekmē vai var nelabvēlīgi ietekmēt tās intereses tirdzniecības vai ieguldījumu liberalizācijas jomā, tā var rakstiski paust savas bažas otrai Pusei un pieprasīt papildu informāciju par šo jautājumu.
 2.
 Šā panta 1. punktā minētajā pieprasījumā iekļauj paskaidrojumu par to, kā subsīdija nelabvēlīgi ietekmē vai var nelabvēlīgi ietekmēt pieprasījuma iesniedzējas Puses intereses. Pieprasījuma iesniedzēja Puse var pieprasīt šādu informāciju par subsīdiju:
 a)
 subsīdijas juridiskais pamats un politikas mērķis vai subsīdijas nolūks;
 b)
 subsīdijas veids;
 c)
 subsīdijas ilgums, datumi un visi citi ar to saistītie termiņi;
 d)
 atbilstības nosacījumi attiecībā uz subsīdiju;
 e)
 kopējā summa vai ikgadējā summa, kas subsīdijai ir paredzēta budžetā;
 f)
 ja iespējams – subsīdijas saņēmēja nosaukums un
 g)
 jebkura cita informācija, uz kuras pamata ir iespējams novērtēt subsīdijas nelabvēlīgo ietekmi.
 3.
 Pieprasījuma saņēmēja Puse rakstiski sniedz pieprasīto informāciju samērīgā laikposmā, kas principā nepārsniedz 60 dienas pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas. Ja pieprasījuma saņēmēja Puse nesniedz pieprasīto informāciju, tad minētā Puse tajā pašā laikposmā savā rakstiskajā atbildē paskaidro, kādēļ šādas informācijas nav.
 4.
 Pēc pieprasītās informācijas saņemšanas pieprasījuma iesniedzēja Puse var pieprasīt apspriešanos par šo jautājumu. Pušu apspriešanās par izteiktajām bažām tiek rīkota samērīgā laikposmā, kas principā nepārsniedz 60 dienas pēc apspriešanās pieprasījuma iesniegšanas dienas.
 5.
 Puses dara visu iespējamo, lai panāktu abpusēji pieņemamu jautājuma risinājumu.
 192. PANTS
 Subsīdijas, uz kurām attiecas nosacījumi
 1.
 Šīs iedaļas nolūkos ir atļautas šādas subsīdijas, ievērojot turpmāk izklāstītos nosacījumus:
 a)
 subsīdijas, kas izpaužas kā valdības garantijas par konkrētu uzņēmumu parādiem vai saistībām, ja minēto parādu un saistību summa vai šādas garantijas ilgums ir ierobežoti, un
 b)
 dažāda veida subsīdijas maksātnespējīgiem vai grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, ja:
 i)
 ir ticams pārstrukturēšanas plāns, kas balstīts uz reālistiskiem pieņēmumiem ar mērķi saprātīgā laikposmā nodrošināt maksātnespējīgā vai grūtībās nonākušā uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, un
 ii)
 uzņēmums piedalās pārstrukturēšanas izmaksu segšanā; maziem un vidējiem uzņēmumiem nav pienākuma piedalīties pārstrukturēšanas izmaksu segšanā.
 2.
 Šā panta 1. punkta b) apakšpunktu nepiemēro subsīdijām, kuras kā pagaidu likviditātes atbalsts aizdevumu garantiju vai aizdevumu veidā piešķirts uzņēmumiem laikposmā, kas nepieciešams pārstrukturēšanas plāna sagatavošanai. Šāds pagaidu likviditātes atbalsts nepārsniedz summu, kas vajadzīga, lai uzņēmums varētu tikai turpināt darbību.
 3.
 Ir atļautas subsīdijas, kuru mērķis ir nodrošināt uzņēmuma sakārtotu iziešanu no tirgus.
 4.
 Šo pantu nepiemēro subsīdijām, kuru kumulatīvā summa vai budžets ir mazāks par 200 000 EUR vienam uzņēmumam trīs gadus pēc kārtas.
 5.
 Šā panta 1. punktu nepiemēro subsīdijām, ko piešķir, lai mazinātu būtisku traucējumu kādas Puses tautsaimniecībā. Traucējums kādas Puses tautsaimniecībā ir uzskatāms par būtisku, ja tam ir izņēmuma un pagaidu raksturs un ja tas ir nozīmīgs
 6.
 Subsīdijas, kas paredzētas programmu īstenošanai, jo īpaši sociālo mājokļu un dzelzceļa transporta jomā preču pārvadāšanai, ir atbrīvotas no šā panta 1. punktā minēto nosacījumu ievērošanas, ja tās ir sociāli orientētas un ciktāl uz tām neattiecas 188. panta 3. punkta tvērums.
 193. PANTS
 Subsīdiju izmantošana
 Katra Puse nodrošina, ka uzņēmumi izmanto subsīdijas tikai politikas mērķim, kuram subsīdijas tika piešķirtas
 24
 .
 12. NODAĻA
 VALSTS UZŅĒMUMI, UZŅĒMUMI, KAM PIEŠĶIRTAS ĪPAŠAS TIESĪBAS VAI PRIVILĒĢIJAS, UN IZRAUDZĪTI MONOPOLI
 194. PANTS
 Definīcijas
 Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:
 a)
 “Vienošanās” ir Vienošanās par pamatnostādnēm attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, kas izstrādāta Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (turpmāk “ESAO”), vai turpmākas saistības, kuras izstrādātas ESAO ietvaros vai ārpus tās, un ko ir apstiprinājušas vismaz 12 PTO sākotnējās dalībnieces, kuras bija 1979. gada 1. janvāra Vienošanās dalībnieces;
 b)
 “tirdzniecības darbības” ir darbības, kuru rezultāts ir tādas preces ražošana vai pakalpojuma sniegšana, kuru pārdos uzņēmuma noteiktajā daudzumā un par uzņēmuma noteiktām cenām, un darbības tiek veiktas ar nolūku gūt peļņu
 25
 ;
 c)
 “komerciāli apsvērumi” ir cena, kvalitāte, pieejamība, pārdošanas iespējamība, transportēšana un citi pirkšanas vai pārdošanas noteikumi vai citi faktori, kas parasti būtu jāņem vērā komerciālu lēmumu pieņemšanā privātā uzņēmumā, kurš attiecīgajā darījumdarbības jomā vai rūpniecības nozarē darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem;
 d)
 “izraudzīts monopols” ir vienība, tostarp konsorcijs vai valsts aģentūra, kas vienas Puses teritorijā konkrētajā tirgū ir izraudzīta par vienīgo preču vai pakalpojumu piegādātāju vai pircēju, bet neietver vienību, kurai ir piešķirtas ekskluzīvas intelektuālā īpašuma tiesības, tikai pamatojoties uz šādu piešķīrumu;
 e)
 “izraudzīt” nozīmē izveidot vai atļaut monopolu vai paplašināt monopola tvērumu, ietverot papildu preci vai pakalpojumu;
 f)
 “uzņēmums, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas” ir publisks vai privāts uzņēmums, kam viena Puse juridiski vai faktiski ir piešķīrusi īpašas tiesības vai privilēģijas, ar kurām Puse izraugās vai līdz diviem vai vairāk uzņēmumiem ierobežo to uzņēmumu skaitu, kam atļauts piegādāt kādu preci vai sniegt pakalpojumu, un Puse to nedara saskaņā ar objektīviem, samērīgiem un nediskriminējošiem kritērijiem, tādējādi būtiski ietekmējot jebkura cita uzņēmuma spēju piegādāt to pašu preci vai sniegt to pašu pakalpojumu tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā būtībā līdzvērtīgos apstākļos;
 g)
 “pakalpojums, ko sniedz, īstenojot valsts pilnvaras” ir pakalpojums, kuru sniedz, īstenojot valsts pilnvaras, kā tas definēts GATS, tostarp – attiecīgā gadījumā – GATS pielikumā par finanšu pakalpojumiem;
 h)
 “valsts uzņēmums” ir uzņēmums, kurā:
 i)
 kādai Pusei tieši pieder vairāk nekā 50 % akciju kapitāla,
 ii)
 kāda Puse tieši vai netieši kontrolē vairāk nekā 50 % balsstiesību izmantošanu;
 iii)
 kādai Pusei ir pilnvaras iecelt vairākumu locekļu direktoru padomē vai līdzvērtīgā vadības struktūrā vai
 iv)
 kāda Puse spēj īstenot kontroli pār uzņēmumu.
 195. PANTS
 Tvērums
 1.
 Puses apstiprina savas tiesības un saistības saskaņā ar GATT 1994 XVII panta 1., 2. un 3. punktu, Vienošanos par GATT 1994 XVII panta interpretāciju, kā arī GATS VIII panta 1., 2. un 5. punktu.
 2.
 Šo nodaļu piemēro komercdarbībā iesaistītiem valsts uzņēmumiem, uzņēmumiem, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, un izraudzītiem monopoliem. Ja šādi uzņēmumi vai monopoli iesaistās gan komercdarbībā, gan nekomerciālā darbībā, šī nodaļa attiecas tikai uz komercdarbību.
 3.
 Šo nodaļu piemēro valsts uzņēmumiem, uzņēmumiem, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, un izraudzītiem monopoliem visos pārvaldes līmeņos.
 4.
 Šo nodaļu nepiemēro valsts uzņēmumiem, uzņēmumiem, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, vai izraudzītiem monopoliem, ja tie darbojas kā iepirkuma veicēji, uz kuriem attiecas 1994. gada 15. aprīlī Marakešā noslēgtā Nolīguma par valsts iepirkumu I papildinājuma katras Puses pielikumi, kas ietverti PTO līguma 4. pielikumā, un šā nolīguma 9. pielikums, darot to valstiskām vajadzībām, nevis iepirkto preču vai pakalpojumu komerciālas tālākpārdošanas nolūkā vai arī nolūkā izmantot iepirktās preces vai pakalpojumus preču ražošanā vai pakalpojumu sniegšanā komerciālai pārdošanai.
 5.
 Šo nodaļu nepiemēro pakalpojumiem, kurus sniedz, īstenojot valsts pilnvaras.
 6.
 Šo nodaļu nepiemēro valsts uzņēmumiem, uzņēmumiem, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, vai izraudzītiem monopoliem, kuri iesaistīti vienīgi militāru un ar aizsardzību saistītu izstrādājumu ražošanā
 26
 .
 7.
 Šo nodaļu nepiemēro valsts uzņēmumam, uzņēmumam, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, vai izraudzītam monopolam, ja kādā no iepriekšējiem trim secīgiem fiskālajiem gadiem gada ieņēmumi no minētā uzņēmuma vai monopola komercdarbības ir bijuši mazāki par 50 miljoniem speciālo aizņēmuma tiesību.
 8.
 Šā nolīguma 197. pantu nepiemēro finanšu pakalpojumu sniegšanai, ko veic valsts uzņēmums saskaņā ar valdības pilnvarojumu, ja minētā finanšu pakalpojumu sniegšana:
 a)
 atbalsta eksportu vai importu, ar noteikumu, ka šie pakalpojumi:
 i)
 nav paredzēti komercfinansējuma aizstāšanai vai
 ii)
 netiek piedāvāti ar noteikumiem, kas ir labvēlīgāki par tiem, kurus varētu saņemt par salīdzināmiem finanšu pakalpojumiem komerctirgū;
 b)
 atbalsta privātos ieguldījumus ārpus Puses teritorijas, ar noteikumu, ka šie pakalpojumi:
 i)
 nav paredzēti komercfinansējuma aizstāšanai vai
 ii)
 netiek piedāvāti ar noteikumiem, kas ir labvēlīgāki par tiem, ko varētu saņemt par salīdzināmiem finanšu pakalpojumiem komerctirgū, vai
 c)
 tiek piedāvāta ar noteikumiem, kas atbilst Vienošanās noteikumiem, ar noteikumu, ka tā ietilpst Vienošanās tvērumā
 27
 .
 9.
 Šā nolīguma 197. pantu nepiemēro pakalpojumu nozarēm, kas neietilpst šā nolīguma tvērumā, ka noteikts 6. nodaļā.
 196. PANTS
 Vispārīgi noteikumi
 1.
 Neskarot katras Puses tiesības un pienākumus saskaņā ar šo nodaļu, nekas šajā nodaļā neliedz Pusei izveidot vai saglabāt valsts uzņēmumus, piešķirt uzņēmumiem īpašas tiesības vai privilēģijas vai izraudzīties vai saglabāt monopolus.
 2.
 Puse valsts uzņēmumam, uzņēmumam, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, vai izraudzītam monopolam nepieprasa vai nemudina to rīkoties veidā, kurš nav saderīgs ar šo nodaļu.
 197. PANTS
 Nediskriminējoša attieksme un komercapsvērumi
 1.
 Katra Puse nodrošina, ka tās valsts uzņēmumi, uzņēmumi, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, un izraudzītie monopoli, kad tie iesaistās komercdarbībā:
 a)
 darbojas saskaņā ar komercapsvērumiem, pērkot vai pārdodot preces vai pakalpojumus, izņemot, ja tas notiek, lai izpildītu savus sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas uzdevumus
 28
 (piemēram, attiecībā uz sociāli orientētām programmām un projektiem), kas nav pretrunā b) vai c) apakšpunktam;
 b)
 pērkot preces vai pakalpojumus:
 i)
 piešķir otras Puses uzņēmuma piegādātām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā piešķir savu uzņēmumu piegādātām līdzīgām precēm vai sniegtiem līdzīgiem pakalpojumiem, un
 ii)
 piešķir otras Puses uzņēmuma piegādātām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem, kas ir aptvertie ieguldījumi tās teritorijā, ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kuru tā piešķir līdzīgām precēm vai līdzīgiem pakalpojumiem, ko uzņēmumi piegādā vai sniedz konkrētajā tirgū tās teritorijā un kas ir Puses ieguldītāju ieguldījumi, un
 c)
 pārdodot preces vai pakalpojumus:
 i)
 piešķir otras Puses uzņēmumam ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā piešķir saviem uzņēmumiem, un
 ii)
 piešķir otras Puses uzņēmumam, kas ir aptverts ieguldījums tās teritorijā, ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kuru tā piešķir uzņēmumiem konkrētajā tirgū tās teritorijā un kas ir Puses ieguldītāju ieguldījumi.
 2.
 Šā panta 1. punkts neliedz valsts uzņēmumiem, uzņēmumiem, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, vai izraudzītiem monopoliem:
 a)
 pirkt vai piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus ar atšķirīgiem noteikumiem vai nosacījumiem, tostarp nosacījumiem attiecībā uz cenu, ja pirkšana, piegāde vai sniegšana tiek veikta saskaņā ar komercapsvērumiem, vai
 b)
 atteikties pirkt vai piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus, ja to dara uz komercapsvērumu pamata.
 198. PANTS
 Tiesiskais regulējums
 1.
 Katra Puse cenšas ievērot un pēc iespējas labāk izmantot attiecīgos starptautiskos standartus, tai skaitā ESAO Pamatnostādnes par valsts uzņēmumu korporatīvo pārvaldību.
 2.
 Katra Puse nodrošina, ka visas regulatīvās iestādes, ko tā izveido vai uztur, vai visas iestādes, kurām tā uztic reglamentējošas funkcijas:
 a)
 ir neatkarīgas no uzņēmumiem, kurus minētā iestāde reglamentē, un neatskaitās tiem, lai tādējādi būtu nodrošināta reglamentējošo funkciju efektivitāte, un
 b)
 rīkojas objektīvi
 29
 attiecībā uz visiem minētās iestādes reglamentētajiem uzņēmumiem, tostarp valsts uzņēmumiem, uzņēmumiem, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, un izraudzītajiem monopoliem
 30
 .
 3.
 Katra Puse savus normatīvos aktus valsts uzņēmumiem, uzņēmumiem, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, un izraudzītiem monopoliem piemēro konsekventi un nediskriminējoši.
 199. PANTS
 Pārredzamība
 1.
 Puse, kurai ir iemesls uzskatīt, ka tās intereses saskaņā ar šo nodaļu negatīvi ietekmē kāda otras Puses valsts uzņēmuma, uzņēmuma, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, vai izraudzītā monopola komercdarbība, var rakstiski pieprasīt otrai Pusei sniegt informāciju par minētā uzņēmuma vai monopola darbībām saistībā ar šīs nodaļas īstenošanu.
 2.
 Šā panta 1. punktā minētajos informācijas pieprasījumos norāda šādus datus:
 a)
 attiecīgais uzņēmums vai monopols;
 b)
 attiecīgās preces vai pakalpojumi un tirgi;
 c)
 intereses, ko pieprasījuma iesniedzēja Puse uzskata par nelabvēlīgi ietekmētām saskaņā ar šo nodaļu;
 d)
 darbības, kurās iesaistījies uzņēmums vai monopols un kuras kavē tirdzniecību vai ieguldījumus starp Pusēm veidā, kas nav saderīgs ar šo nodaļu, un
 e)
 par kurām jāsniedz šāda informācija:
 i)
 uzņēmuma vai monopola īpašnieki un balsošanas struktūra, norādot akciju procentuālo daļu, kura kumulatīvi pieder pieprasījuma saņēmējai Pusei, tās valsts uzņēmumiem, uzņēmumiem, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, un izraudzītiem monopoliem, kā arī norādot balsstiesību procentuālo daļu, kuru tie kumulatīvi tur uzņēmumā vai monopolā,
 ii)
 apraksts par jebkādām īpašām akcijām vai īpašām balsstiesībām vai citām tiesībām, kuru turētājs ir pieprasījuma saņēmēja Puse, tās valsts uzņēmumi, uzņēmumi, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, un izraudzītie monopoli, ja šādas tiesības atšķiras no tiesībām, kuras nodrošina uzņēmuma vai monopola vispārējās parastās akcijas,
 iii)
 uzņēmuma vai monopola organizatoriskās struktūras apraksts un uzņēmuma vai monopola valdes vai jebkādas citas līdzvērtīgas struktūras sastāvs,
 iv)
 to valdības struktūrvienību vai publisko iestāžu apraksts, kuras reglamentē vai pārrauga uzņēmumu vai monopolu, to ziņošanas prasību apraksts, kuras uzņēmumam vai monopolam izvirzījušas minētās struktūrvienības vai publiskās iestādes, kā arī apraksts par minēto struktūrvienību vai publisko iestāžu tiesībām un praksi attiecībā uz uzņēmuma vai monopola augstākā līmeņa vadītāju un valdes vai jebkādas citas līdzvērtīgas struktūras locekļu iecelšanu amatā, atbrīvošanu no amata vai atalgojumu,
 v)
 uzņēmuma vai monopola gada ieņēmumi un kopējie aktīvi par to pēdējo trīs gadu laikposmu, par kuriem informācija ir pieejama,
 vi)
 visi izņēmumi, atbrīvojumi un saistīti pasākumi, no kuriem uzņēmums vai monopols gūst labumu saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas Puses normatīvajiem aktiem, un
 vii)
 jebkāda publiski pieejama papildu informācija par uzņēmumu vai monopolu, tostarp gada finanšu pārskati un trešo personu veiktu revīziju ziņojumi.
 3.
 Ja pieprasījuma saņēmējai Pusei nav pieejama pieprasītā informācija, tad minētā Puse rakstiski paziņo pieprasījuma iesniedzējai Pusei par tā iemesliem.
 13. NODAĻA
 Pārredzamība
 200. PANTS
 Definīcijas
 Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:
 a)
 “administratīvs lēmums” ir lēmums ar juridiskām sekām, kas konkrētā gadījumā ietekmē konkrētas personas tiesības, un aptver arī administratīvu darbību vai administratīvas darbības neveikšanu vai administratīva lēmuma nepieņemšanu, kā paredzēts kādas Puses tiesību aktos;
 b)
 “ieinteresēta persona” ir jebkura persona, kuru skar vai var skart vispārēji piemērojams pasākums;
 c)
 “vispārēji piemērojams pasākums” ir tiesību akti, noteikumi, procedūras un vispārēji piemērojami administratīvi nolēmumi, kas var ietekmēt jebkuru jautājumu, uz kuru attiecas šī sadaļa.
 201. PANTS
 Mērķis
 Atzīstot ietekmi, kāda to attiecīgajai normatīvajai videi var būt uz savstarpējo tirdzniecību un ieguldījumiem, Pušu mērķis ir veicināt to, ka uzņēmējiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, tiek nodrošināta paredzama normatīvā vide un efektīvas procedūras saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem.
 202. PANTS
 Publicēšana
 1.
 Katra Puse nodrošina, ka vispārēji piemērojams pasākums saistībā ar jebkuru jautājumu, uz kuru attiecas šī sadaļa:
 a)
 tiek nekavējoties publicēts oficiāli noteiktā plašsaziņas līdzeklī un, ja iespējams, elektroniskā veidā vai citādi darīts pieejams tā, lai jebkura persona varētu ar to iepazīties;
 b)
 sniedz paskaidrojumu par pasākuma mērķi un pamatojumu un
 c)
 paredz pietiekami daudz laika starp šāda pasākuma publicēšanu un stāšanos spēkā, izņemot, ja tas nav iespējams situācijas steidzamības dēļ.
 2.
 Pieņemot vai grozot vispārēji piemērojamus normatīvos aktus attiecībā uz jebkuru jautājumu, uz kuru attiecas šī sadaļa, katra Puse saskaņā ar saviem attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām:
 a)
 pietiekami savlaicīgi publicē normatīvā akta projektu vai apspriešanas dokumentus, kuros sniegta sīka informācija par ierosinātā normatīvā akta mērķi un pamatojumu;
 b)
 nodrošina samērīgas iespējas un pienācīgu laikposmu ieinteresētajām personām, lai tās varētu sniegt piezīmes, un
 c)
 cenšas ņemt vērā saņemtās piezīmes.
 203. PANTS
 Informācijas pieprasījumi
 1.
 Katra Puse izveido vai patur spēkā pienācīgus mehānismus, lai sniegtu atbildes uz jebkuras personas informācijas pieprasījumiem par visiem vispārēji piemērojamiem pasākumiem, kas ir ierosināti vai ir spēkā un skar jebkuru jautājumu, uz kuru attiecas šī sadaļa.
 2.
 Puse pēc otras Puses pieprasījuma nekavējoties sniedz informāciju un atbild uz jautājumiem par visiem vispārēji piemērojamiem pasākumiem vai visiem priekšlikumiem pieņemt, grozīt vai atcelt vispārēji piemērojamus pasākumus saistībā ar jebkuru jautājumu, uz kuru attiecas šī sadaļa, un kas pēc pieprasījuma iesniedzējas Puses uzskata var ietekmēt šā nolīguma darbību.
 204. PANTS
 Vispārēji piemērojamu pasākumu pārvaldība
 1.
 Katra Puse visus vispārēji piemērojamos pasākumus pārvalda objektīvi, taisnīgi un saprātīgi saistībā ar jebkuru jautājumu, uz kuru attiecas šī sadaļa.
 2.
 Katra Puse, piemērojot 1. punktā minētos pasākumus konkrētām otras Puses personām, precēm vai pakalpojumiem atsevišķos gadījumos:
 a)
 cenšas ieinteresētajām personām, ko administratīvās procedūras tieši skar, saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem laicīgi paziņot par procedūru sākšanu, tostarp sniegt procedūru būtības aprakstu, tiesisko pamatojumu, saskaņā ar kuru procedūras tiek uzsāktas, un – vajadzības gadījumā – problemātisko jautājumu vispārīgu aprakstu, un
 b)
 nodrošina minētajām ieinteresētajām personām pienācīgu iespēju iesniegt faktus un argumentus, kas pamato to nostāju, pirms galīgā administratīvā lēmuma pieņemšanas, ja termiņš, procedūras veids un sabiedrības intereses to pieļauj.
 205. PANTS
 Pārskatīšana
 1.
 Katra Puse izveido vai saglabā tiesas, šķīrējtiesas vai administratīvās tiesas vai procedūras, lai nekavējoties pārskatītu un vajadzības gadījumā labotu administratīvos lēmumus saistībā ar jebkuru jautājumu, uz kuru attiecas šī sadaļa. Katra Puse nodrošina, ka tās pārskatīšanas procedūras tiek īstenotas nediskriminējošā un objektīvā veidā. Katra Puse nodrošina, ka Puses tiesas, kas veic šādu pārskatīšanu, ir objektīvas un neatkarīgas no iestādes vai amatpersonas, kurai uzticēta administratīvā izpilde, un nav būtiski ieinteresētas lietas iznākumā.
 2.
 Katra Puse nodrošina, ka 1. punktā minētajām procedūrā iesaistītajām pusēm tiek dotas tiesības uz:
 a)
 pienācīgu iespēju atbalstīt vai aizstāvēt savu nostāju un
 b)
 lēmumu, kas balstīts uz pierādījumiem un izklāstiem vai, ja to prasa Puses tiesību akti, uz dokumentiem, kurus apkopojusi administratīvā iestāde
 3.
 Šā panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto lēmumu, ko var pārsūdzēt vai pārskatīt saskaņā ar katras Puses tiesību aktiem, īsteno struktūra vai iestāde, kurai uzticēta administratīvā izpilde.
 206. PANTS
 Regulējuma kvalitāte, sniegums un laba regulatīvā prakse
 1.
 Puses atzīst labas regulatīvās prakses principus un veicina regulējuma kvalitāti un sniegumu, tostarp:
 a)
 mudinot izmantot regulatīvās ietekmes novērtējumus nozīmīgu iniciatīvu izstrādes gaitā un
 b)
 ieviešot vai saglabājot procedūras, kuru mērķis ir veicināt savu vispārēji piemērojamo pasākumu periodisku retrospektīvu izvērtējumu.
 2.
 Puses cenšas sadarboties reģionālos un daudzpusējos forumos un veicināt labu regulatīvo praksi un pārredzamību attiecībā uz starptautisko tirdzniecību un ieguldījumiem jomās, uz kurām attiecas šī sadaļa.
 207. PANTS
 Īpaši noteikumi
 Šo nodaļu piemēro, neskarot īpašus pārredzamības noteikumus, kas paredzēti citās šīs sadaļas nodaļās.
 14. NODAĻA
 STRĪDU IZŠĶIRŠANA
 A IEDAĻA
 MĒRĶIS UN TVĒRUMS
 208. PANTS
 Mērķis
 Šīs nodaļas mērķis ir izveidot efektīvu un iedarbīgu mehānismu, lai izvairītos no Pušu strīdiem par šīs sadaļas interpretāciju un piemērošanu un atrisinātu tos, ja iespējams, ar mērķi rast savstarpēji pieņemamu risinājumu.
 209. PANTS
 Tvērums
 Šo nodaļu piemēro visiem Pušu strīdiem par šīs sadaļas interpretāciju vai piemērošanu (turpmāk “aptvertie noteikumi”), ja vien šajā sadaļā nav noteikts citādi.
 210. PANTS
 Definīcijas
 1.
 Nolīguma 14. nodaļā un 14.-A un 14.-B pielikumā piemēro šādas definīcijas:
 a)
 “administratīvie darbinieki” ir personas, kas nav nav palīgi un strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā;
 b)
 “konsultants” ir persona, kuru viena no Pusēm piesaistījusi, lai tā minēto Pusi konsultētu vai tai palīdzētu saistībā ar šķīrējtiesas procesu;
 c)
 “palīgs” ir persona, kas saskaņā ar iecelšanas noteikumiem šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā veic izpēti vai palīdz minētajam šķīrējtiesnesim;
 d)
 “kandidāts” ir persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts 214. pantā minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai par šķīrējtiesnesi saskaņā ar 213. pantu;
 e)
 “prasītāja Puse” ir Puse, kas pieprasa izveidot šķīrējtiesu saskaņā ar 212. pantu;
 f)
 “mediators” ir persona, kas izraudzīta kā mediators saskaņā ar 236. pantu;
 g)
 “šķīrējtiesa” ir šķīrējtiesa, kas izveidota saskaņā ar 213. pantu;
 h)
 “šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas loceklis;
 i)
 “atbildētāja Puse” ir Puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj aptvertos noteikumus;
 j)
 “pārstāvis” ir Puses valsts pārvaldes iestādes, aģentūras vai cita publisko tiesību subjekta nodarbināta vai iecelta persona, kas Pusi pārstāv strīdā par kādu no šīs sadaļas noteikumiem.
 B IEDAĻA
 APSPRIEŠANĀS
 211. PANTS
 Apspriešanās
 1.
 Puses cenšas atrisināt visus 209. pantā minētos strīdus, labā ticībā sākot apspriesties ar mērķi panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.
 2.
 Puse ierosina apspriešanos, iesniedzot otrai Pusei rakstisku pieprasījumu, kurā norāda izskatāmo jautājumu un aptvertos noteikumus, ko tā uzskata par piemērojamiem.
 3.
 Puse, kurai iesniegts pieprasījums par apspriešanos, atbild uz pieprasījumu nekavējoties, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 dienas pēc tā saņemšanas dienas. Apspriešanos rīko ne vēlāk kā 30 dienas pēc pieprasījuma saņemšanas dienas, un, ja vien Puses nevienojas citādi, tā notiek pieprasījuma saņēmējas Puses teritorijā. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 30 dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas, ja vien Puses nevienojas to turpināt.
 4.
 Apspriešanās steidzamos jautājumos, tostarp tādos, kas attiecas uz ātrbojīgām precēm vai sezonas precēm vai pakalpojumiem, notiek 15 dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas. Apspriešanos uzskata par pabeigtu minēto 15 dienu laikā, ja vien Puses nevienojas to turpināt.
 5.
 Apspriešanās laikā katra Puse sniedz otrai Pusei pietiekamu faktisko informāciju, lai varētu pilnībā pārbaudīt to, kādā veidā aplūkojamais pasākums varētu ietekmēt aptverto noteikumu piemērošanu. Katra Puse cenšas nodrošināt to valdības kompetento iestāžu, kurām ir zinātība apspriežamajā jautājumā, personāla dalību apspriedēs.
 6.
 Apspriešanās un jo īpaši visa informācija, kas norādīta kā konfidenciāla, kā arī Pušu nostājas apspriešanas laikā ir konfidenciālas un neskar nevienas Puses tiesības jebkuros turpmākajos procesos.
 C IEDAĻA
 ŠĶĪRĒJTIESAS PROCEDŪRAS
 212. PANTS
 Šķīrējtiesas procedūru uzsākšana
 1.
 Puse, kas pieprasījusi apspriešanos saskaņā ar 211. pantu, var pieprasīt šķīrējtiesas izveidi, ja:
 a)
 Puse, kurai saskaņā ar 211. pantu ir iesniegts pieprasījums par apspriešanos, neatbild uz minēto pieprasījumu 10 dienu laikā pēc tā saņemšanas dienas;
 b)
 apspriešanās netiek rīkota 211. panta 3. vai 4. punktā noteiktajos termiņos;
 c)
 Puses vienojas neapspriesties vai
 d)
 apspriešanās ir pabeigta, bet nav panākts savstarpēji saskaņots risinājums.
 2.
 Puse, kura pieprasa izveidot šķīrējtiesu (turpmāk “prasītāja Puse”), to dara, iesniedzot rakstisku pieprasījumu Pusei, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj aptvertos noteikumus (turpmāk “atbildētāja Puse”). Prasītāja Puse savā pieprasījumā norāda aplūkojamo pasākumu un veidā, kas skaidri atspoguļo sūdzības juridisko pamatu, paskaidro, kādēļ minētais pasākums nav saderīgs ar aptvertajiem noteikumiem.
 213. PANTS
 Šķīrējtiesas izveide
 1.
 Šķīrējtiesā ir trīs šķīrējtiesneši.
 2.
 14 dienu laikā pēc tam, kad iesniegts rakstisks pieprasījums par šķīrējtiesas izveidi, Puses savstarpēji apspriežas, lai vienotos par šķīrējtiesas sastāvu.
 3.
 Ja Puses šā panta 2. punktā noteiktajā termiņā nespēj vienoties par šķīrējtiesas sastāvu, tad katra Puse piecu dienu laikā pēc šā panta 2. punktā noteiktā termiņa beigām ieceļ šķīrējtiesnesi no sava apakšsaraksta, kas izveidots saskaņā ar 214. pantu. Ja Puse minētajā termiņā neieceļ šķīrējtiesnesi no sava apakšsaraksta, tad prasītājas Pusi pārstāvošais Sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētājs piecu dienu laikā pēc minētā termiņa beigām izlozē izraugās šķīrējtiesnesi no tās Puses apakšsaraksta, kura nav iecēlusi šķīrējtiesnesi. Prasītājas Pusi pārstāvošais Sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētājs var deleģēt šādu šķīrējtiesneša izraudzīšanos izlozē.
 4.
 Ja Puses tajā pašā termiņā, kas noteikts šā panta 2. punktā, nespēj vienoties par šķīrējtiesas priekšsēdētāju, tad prasītājas Pusi pārstāvošais Sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētājs piecu dienu laikā pēc minētā termiņa beigām lozējot izrauga šķīrējtiesas priekšsēdētāju no priekšsēdētāju apakšsaraksta, kurš izveidots saskaņā ar 213. pantu. Prasītājas Pusi pārstāvošais Sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētājs var deleģēt šādu šķīrējtiesas priekšsēdētāja izraudzīšanos ar izlozē.
 5.
 Ja brīdī, kad tiek iesniegts pieprasījums saskaņā ar 212. pantu, kāds no 214. pantā paredzētajiem sarakstiem nav izveidots vai tajā nav pietiekami daudz kandidātu uzvārdu, tad šķīrējtiesnešus izvēlas saskaņā ar 14.-A pielikumā izklāstīto reglamentu.
 6.
 Šķīrējtiesas izveides diena ir diena, kad visi trīs šķīrējtiesneši ir paziņojuši savu piekrišanu iecelšanai šajā amatā saskaņā ar 14.-A pielikumā izklāstīto reglamentu.
 214. PANTS
 Šķīrējtiesnešu saraksti
 1.
 Sadarbības komiteja ne vēlāk kā pēc tam, kad no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas ir pagājuši seši mēneši, izveido vismaz 15 personu sarakstu, kuras vēlas un ir spējīgas darboties kā šķīrējtiesneši. Sarakstu veido šādi trīs apakšsaraksti:
 a)
 viens personu apakšsaraksts, kas sagatavots, pamatojoties uz Eiropas Savienības priekšlikumiem;
 b)
 viens personu apakšsaraksts, kas sagatavots, pamatojoties uz Kirgizstānas Republikas priekšlikumiem, un
 c)
 viens tādu personu apakšsaraksts, kuras nav nevienas Puses valstspiederīgie un kuras vēlas un ir spējīgas darboties kā šķīrējtiesas priekšsēdētājs.
 2.
 Katrā apakšsarakstā ir norādītas vismaz piecas personas. Sadarbības komiteja nodrošina, ka katrā apakšsarakstā vienmēr ir iekļauts minētais minimālais personu skaits.
 3.
 Sadarbības komiteja var izveidot papildu sarakstus ar personām, kam ir speciālas zināšanas konkrētās nozarēs, uz kurām attiecas šī sadaļa. Ja Puses par to vienojas, šādus papildu sarakstus izmanto, lai izveidotu šķīrējtiesu saskaņā ar 213. pantā paredzēto procedūru.
 215. PANTS
 Šķīrējtiesnešiem piemērojamās prasības
 1.
 Katrs šķīrējtiesnesis:
 a)
 ir apliecinājis speciālās zināšanas tieslietās, starptautiskajā tirdzniecībā un citos jautājumos, uz kuriem attiecas šī sadaļa;
 b)
 ir neatkarīgs un nav saistīts ar kādu no Pusēm, un nesaņem norādījums no tām;
 c)
 rīkojas patstāvīgi un nesaņem norādījumus no kādas organizācijas vai valdības jautājumos, kas attiecas uz strīdiem, un
 d)
 ievēro šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksu, kas izklāstīts 14.-B pielikumā.
 2.
 Priekšsēdētājam ir arī pieredze strīdu izšķiršanas procedūrās.
 3.
 Ņemot vērā konkrētā strīda priekšmetu, Puses var vienoties atkāpties no 1. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajām prasībām.
 216. PANTS
 Šķīrējtiesas pienākumi
 Šķīrējtiesa:
 a)
 objektīvi novērtē tai izskatīšanai iesniegto jautājumu, tostarp objektīvi novērtē lietas apstākļus, kā arī aptverto noteikumu piemērojamību un atbilstību tiem;
 b)
 savos lēmumos un ziņojumos izklāsta konstatētos faktus, aptverto noteikumu piemērojamību un šķīrējtiesas izdarīto konstatējumu un secinājumu galveno pamatojumu un
 c)
 šķīrējtiesai būtu regulāri jāapspriežas ar Pusēm un jāsniedz pienācīgas iespējas, lai panāktu savstarpēji saskaņotu risinājumu.
 217. PANTS
 Darba uzdevums
 1.
 Ja vien piecu dienu laikā pēc šķīrējtiesas izveides Puses nevienojas citādi, šķīrējtiesas darba uzdevums ir šāds:
 “Ņemot vērā Pušu norādītos šīs sadaļas attiecīgos noteikumus, izskatīt jautājumu, kas minēts šķīrējtiesas izveides pieprasījumā, izdarīt konstatējumus par izskatāmā pasākuma atbilstību minētajiem noteikumiem un sniegt ziņojumu saskaņā ar 219. un 220. pantu.”
 2.
 Ja Puses vienojas par citiem darba uzdevumiem, tās 1. punktā noteiktajā termiņā paziņo šķīrējtiesai par šādi saskaņoto darba uzdevumu.
 218. PANTS
 Lēmums par steidzamību
 1.
 Ja to pieprasa viena Puse, šķīrējtiesa 10 dienu laikā pēc tās izveides pieņem lēmumu par to, vai lieta attiecas uz steidzamiem jautājumiem.
 2.
 Steidzamos gadījumos šajā iedaļā noteiktie piemērojamie termiņi ir puse no tajā noteiktā laika, izņemot 213. un 217. pantā minētos termiņus.
 219. PANTS
 Starpposma ziņojums
 1.
 Šķīrējtiesa 90 dienu laikā pēc šķīrējtiesas izveides iesniedz Pusēm starpposma ziņojumu. Ja šķīrējtiesa uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, šķīrējtiesas priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo Pusēm, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesa plāno sniegt starpposma ziņojumu. Šķīrējtiesa savu starpposma ziņojumu nekādā gadījumā nesniedz vēlāk kā 120 dienas pēc šķīrējtiesas izveides.
 2.
 Katra Puse 10 dienu laikā pēc starpposma ziņojuma saņemšanas var iesniegt šķīrējtiesai rakstisku pieprasījumu pārskatīt konkrētus starpposma ziņojuma aspektus. Puse var sniegt piezīmes par otras Puses pieprasījumu sešu dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas.
 220. PANTS
 Galīgais ziņojums
 1.
 Šķīrējtiesa 120 dienu laikā pēc šķīrējtiesas izveides iesniedz Pusēm savu galīgo ziņojumu. Ja šķīrējtiesa uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, šķīrējtiesas priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo Pusēm, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesa plāno sniegt galīgo ziņojumu. Šķīrējtiesa savu galīgo ziņojumu nekādā gadījumā nesniedz vēlāk kā 150 dienas pēc šķīrējtiesas izveides.
 2.
 Galīgais ziņojums ietver jebkura Pušu rakstiska pieprasījuma par starpposma ziņojumu apspriešanu un skaidri iztirzā Pušu piezīmes.
 221. PANTS
 Atbilstības nodrošināšanas pasākumi
 1.
 Atbildētāja Puse veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nekavējoties izpildītu galīgajā ziņojumā ietvertos konstatējumus un secinājumus nolūkā panākt atbilstību aptvertajiem noteikumiem.
 2.
 Atbildētāja Puse ne vēlāk kā 30 dienas pēc galīgā ziņojuma iesniegšanas rakstiski paziņo prasītājai Pusei par pasākumiem, kurus tā veikusi vai plāno veikt, lai izpildītu galīgo ziņojumu.
 222. PANTS
 Samērīgs laikposms
 1.
 Ja nav iespējams panākt tūlītēju atbilstību saskaņā ar 221. panta 1. punktu, tad atbildētāja Puse ne vēlāk kā 30 dienas pēc galīgā ziņojuma iesniegšanas rakstiski paziņo prasītājai Pusei par samērīgā laikposma ilgumu, kas tai būs vajadzīgs, lai panāktu atbilstību. Puses cenšas vienoties par samērīgā laikposma ilgumu, lai izpildītu galīgo ziņojumu.
 2.
 Ja Puses nespēj vienoties par samērīgā laikposma ilgumu, kas minēts 1. punktā, tad prasītāja Puse ne agrāk kā 20 dienas pēc 1. punktā minētā paziņojuma sniegšanas dienas var rakstiski pieprasīt, lai sākotnējā šķīrējtiesa noteiktu samērīgā laikposma ilgumu. Šķīrējtiesa 20 dienu laikā pēc pieprasījuma sniegšanas iesniedz Pusēm savu lēmumu.
 3.
 Atbildētāja Puse vismaz vienu mēnesi pirms tā samērīgā laikposma beigām, kas noteikts saskaņā ar 2. punktu, rakstiski paziņo prasītājai Pusei par progresu, kuru tā guvusi galīgā ziņojuma izpildē.
 4.
 Puses var vienoties pagarināt samērīgo laikposmu, kas noteikts saskaņā ar 2. punktu.
 223. PANTS
 Atbilstības pārskatīšana
 1.
 Atbildētāja Puse ne vēlāk kā dienā, kad beidzas 222. pantā minētais samērīgais laikposms, rakstiski paziņo prasītājai Pusei par visiem pasākumiem, kurus tā veikusi galīgā ziņojuma izpildei.
 2.
 Ja Pusēm nav vienprātības par to, vai ir veikti pasākumi galīgā ziņojuma izpildei vai par šādu pasākumu atbilstību aptvertajiem noteikumiem, tad prasītāja Puse var iesniegt rakstisku pieprasījumu sākotnējai šķīrējtiesai lemt par šo jautājumu. Pieprasījumā norāda visus aplūkojamos pasākumus un tādā veidā, kas skaidri atspoguļo sūdzības juridisko pamatu, paskaidro, kādēļ minētais pasākums ir aptverto noteikumu pārkāpums. Šķīrējtiesa 46 dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas sniedz Pusēm savu lēmumu.
 224. PANTS
 Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi
 1.
 Atbildētāja Puse pēc prasītājas Puses pieprasījuma un pēc apspriešanās ar to iesniedz pagaidu kompensācijas piedāvājumu, ja:
 a)
 atbildētāja Puse rakstiski paziņo prasītājai Pusei, ka nav iespējama galīgā ziņojuma izpilde;
 b)
 atbildētāja Puse 221. panta 2. punktā minētajā termiņā vai pirms samērīgā laikposma beigām nesniedz rakstisku paziņojumu par pasākumiem, kas veikti galīgā ziņojuma izpildei, vai
 c)
 šķīrējtiesa konstatē, ka nav veikti nekādi pasākumi, lai panāktu atbilstību, vai ka atbilstības panākšanai veiktais pasākums nav saderīgs ar aptvertajiem noteikumiem.
 2.
 Jebkurā no 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem situācijām prasītāja Puse var rakstiski paziņot atbildētājai Pusei, ka tā plāno apturēt to savu saistību izpildi, uz kurām attiecas aptvertie noteikumi, ja:
 a)
 prasītāja Puse nolemj neiesniegt pieprasījumu saskaņā ar 1. punktu vai
 b)
 gadījumos, kad prasītāja Puse ir iesniegusi pieprasījumu saskaņā ar šā panta 1. punktu, Puses 20 dienu laikā pēc 222. pantā minētā samērīgā laikposma beigām vai pēc 223. panta 2. punktā minētā šķīrējtiesas lēmuma pieņemšanas nevienojas par pagaidu kompensāciju.
 Paziņojumā norāda paredzamās saistību izpildes apturēšanas līmeni.
 3.
 Prasītāja Puse 10 dienas pēc 2. punktā minētā paziņojuma iesniegšanas dienas var apturēt saistības, uz kurām attiecas aptvertie noteikumi, ja vien atbildētāja Puse nav iesniegusi pieprasījumu saskaņa ar 5. punktu.
 4.
 Saistību apturēšanas līmenis nepārsniedz līmeni, kas ir līdzvērtīgs aptverto noteikumu pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam.
 5.
 Ja atbildētāja Puse uzskata, ka paziņotais saistību apturēšanas līmenis pārsniedz līmeni, kas ir līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam, tad tā pirms 3. punktā noteiktā 10 dienu laikposma beigām var iesniegt rakstisku pieprasījumu sākotnējai šķīrējtiesai, lai lemtu par šo jautājumu. Šķīrējtiesa 30 dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas sniedz Pusēm savu lēmumu. Saistību izpildi neaptur, kamēr šķīrējtiesa nav paziņojusi savu lēmumu. Saistību izpildi aptur atbilstoši minētajam lēmumam.
 6.
 Šajā pantā minētajai saistību izpildes kompensācijai vai apturēšanai ir pagaidu raksturs, un to nepiemēro pēc tam, kad:
 a)
 Puses ir panākušas savstarpēji saskaņotu risinājumu saskaņā ar 240. pantu;
 b)
 Puses ir vienojušās par to, ka pasākums, kas veikts galīgā ziņojuma izpildei, nodrošina atbildētājas Puses atbilstību aptvertajiem noteikumiem vai
 c)
 jebkurš galīgā ziņojuma izpildei veiktais pasākums, ko šķīrējtiesa uzskata par nesaderīgu ar aptvertajiem noteikumiem, ir atsaukts vai grozīts tā, lai nodrošinātu atbildētājas Puses atbilstību minētajiem noteikumiem.
 225. PANTS
 Pasākumu, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību pēc pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pasludināšanas, pārskatīšana
 1.
 Atbildētāja Puse rakstiski paziņo prasītājai Pusei par visiem pasākumiem, kurus tā veikusi, lai izpildītu galīgā ziņojuma prasības attiecīgi pēc saistību apturēšanas vai pēc pagaidu kompensācijas piemērošanas. Izņemot gadījumus, kuros piemēro 2. punktu, prasītāja Puse izbeidz saistību izpildes apturēšanu 30 dienu laikā pēc paziņojuma iesniegšanas dienas. Gadījumos, kad ir piemērota kompensācija, un izņemot 2. punktā minētos gadījumus, atbildētāja Puse var izbeigt šādas kompensācijas piemērošanu 30 dienu laikā no dienas, kad sniegts paziņojums par to, ka tā ir nodrošinājusi atbilstību.
 2.
 Ja Puses 30 dienu laikā pēc paziņojuma sniegšanas nevienojas par to, vai saskaņā ar 1. punktu paziņotais pasākums nodrošina, ka atbildētāja Puse ievēro aptvertos noteikumus, tad prasītāja Puse var iesniegt rakstisku pieprasījumu sākotnējai šķīrējtiesai lemt par šo jautājumu. Šķīrējtiesa 46 dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas sniedz Pusēm savu lēmumu. Ja šķīrējtiesa konstatē, ka pasākums, kas veikts galīgā ziņojuma izpildei, nodrošina atbilstību aptvertajiem noteikumiem, tad attiecīgi izbeidz saistību izpildes apturēšanu vai kompensāciju. Vajadzības gadījumā prasītāja Puse, ņemot vērā šķīrējtiesas lēmumu, pielāgo saistību izpildes apturēšanas līmeni vai kompensācijas līmeni.
 3.
 Ja atbildētāja Puse uzskata, ka prasītājas Puses īstenotais saistību apturēšanas līmenis pārsniedz līmeni, kas ir līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam, tad tā var iesniegt rakstisku pieprasījumu sākotnējai šķīrējtiesai, lai lemtu par šo jautājumu. Šķīrējtiesa sniedz savu lēmumu 46 dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas.
 226. PANTS
 Šķīrējtiesnešu aizstāšana
 Ja strīdu izšķiršanas procedūrās kāds šķīrējtiesnesis nespēj piedalīties, atkāpjas no amata vai ir jāaizstāj, jo minētais šķīrējtiesnesis neievēro šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksu, kas izklāstīts 14.-B pielikumā, tad piemēro 213. pantā paredzēto procedūru. Šajā iedaļā noteiktos termiņus šķīrējtiesas ziņojumu vai lēmumu sniegšanai pagarina uz laiku, kas vajadzīgs jaunā šķīrējtiesneša iecelšanai.
 227. PANTS
 Reglaments
 1.
 Šķīrējtiesas procedūras reglamentē šī nodaļa un 14.-A pielikumā izklāstītais reglaments.
 2.
 Visas šķīrējtiesas sēdes ir atklātas, ja vien 14.-A pielikumā izklāstītajā reglamentā nav noteikts citādi.
 228. PANTS
 Apturēšana un izbeigšana
 Pēc abu Pušu pieprasījuma šķīrējtiesa aptur savu darbu jebkurā laikā uz laiku, par ko vienojas Puses un kas nepārsniedz 12 secīgus mēnešus. Šķīrējtiesa atsāk savu darbu pirms apturēšanas perioda beigām pēc abu Pušu rakstiska pieprasījuma vai apturēšanas perioda beigās pēc kādas Puses rakstiska pieprasījuma. Otrajā minētajā gadījumā pieprasījuma iesniedzēja Puse par pieprasījumu rakstiski paziņo otrai Pusei. Ja neviena no Pusēm nepieprasa atsākt šķīrējtiesas darbu apturēšanas perioda beigās, tad šķīrējtiesas pilnvaras zaudē spēku un strīdu izšķiršanas procedūra tiek izbeigta. Ja šķīrējtiesas darbs ir ticis apturēts, attiecīgos laikposmus saskaņā ar šo iedaļu pagarina par tādu laikposmu, par kādu šķīrējtiesas darbs bijis apturēts.
 229. PANTS
 Informācijas saņemšana
 1.
 Pēc vienas Puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas šķīrējtiesa var pieprasīt no Pusēm būtisku informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu un lietderīgu. Uz visiem šķīrējtiesas pieprasījumiem sniegt šādu informāciju Puses atbild nekavējoties un pilnībā.
 2.
 Pēc vienas Puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas šķīrējtiesa var pieprasīt no jebkura avota informāciju, ko tā uzskata par lietderīgu. Šķīrējtiesa var arī lūgt ekspertu viedokli pēc saviem ieskatiem un, attiecīgā gadījumā, ievērojot Pušu saskaņotos noteikumus un nosacījumus.
 3.
 Puses fiziskas personas vai juridiskas personas, kas iedibinātas Puses teritorijā, var iesniegt amicus curiae iesniegumus saskaņā ar 14.-A pielikumā izklāstīto reglamentu.
 4.
 Visu informāciju, ko šķīrējtiesa ieguvusi saskaņā ar šo pantu, izpauž Pusēm. Puses var sniegt piezīmes par minēto informāciju.
 230. PANTS
 Interpretācijas noteikumi
 Šķīrējtiesa interpretē aptvertos noteikumus saskaņā ar parastajiem starptautisko publisko tiesību interpretācijas noteikumiem, tostarp tiem, kas kodificēti Vīnes Konvencijā par starptautisko līgumu tiesībām. Šķīrējtiesa ņem vērā arī attiecīgās interpretācijas PTO ekspertu grupu un Apelācijas institūcijas ziņojumos, kurus pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas padome saskaņā ar PTO līguma 2. pielikumā ietverto Vienošanos par noteikumiem un procedūrām, kas reglamentē strīdu izšķiršanu (turpmāk “PTO Vienošanās par strīdu izšķiršanu”). Šķīrējtiesas ziņojumi un lēmumi nepaplašina un nesašaurina šajā nolīgumā noteiktās Pušu tiesības un pienākumus.
 231. PANTS
 Šķīrējtiesas ziņojumi un lēmumi
 1.
 Šķīrējtiesnešu apspriedes notiek konfidenciāli. Šķīrējtiesa darba grupa dara visu iespējamo, lai sagatavotu ziņojumus un pieņemtu lēmumus vienprātīgi. Ja tas nav iespējams, šķīrējtiesa lemj ar balsu vairākumu. Atšķirīgie šķīrējtiesnešu viedokļi nekādā gadījumā netiek izpausti.
 2.
 Šķīrējtiesas ziņojumus un lēmumus Puses pieņem bez nosacījumiem. Tie nerada nekādas tiesības vai pienākumus attiecībā uz fiziskām vai juridiskām personām.
 3.
 Katra Puse šķīrējtiesas ziņojumus un lēmumus, kā arī tās iesniegumus dara publiski pieejamus, ievērojot konfidenciālas informācijas aizsardzību.
 4.
 Šķīrējtiesa un Puses uzskata par konfidenciālu visu informāciju, ko kāda Puse iesniegusi šķīrējtiesai saskaņā ar 14.-A pielikumā izklāstīto reglamentu.
 232. PANTS
 Foruma izvēle
 1.
 Ja rodas strīds par konkrētu pasākumu, ar ko, iespējams, tiek pārkāptas šajā sadaļā noteiktas saistības un praktiski līdzvērtīgas saistības saskaņā ar citu starptautisku nolīgumu, kurā abas Puses ir dalībnieces, tostarp PTO līgumu, tad forumu strīda izšķiršanai izvēlas tā Puse, kura vēlas izmantot tiesisko aizsardzību.
 2.
 Kolīdz Puse, kura vēlas izmantot tiesisko aizsardzību, ir izvēlējusies forumu un uzsākusi strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar šo iedaļu vai saskaņā ar citu starptautisku nolīgumu, minētā Puse neuzsāk strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar otru starptautisko nolīgumu attiecībā uz 1. punktā minēto konkrēto pasākumu, izņemot, ja pirmais izvēlētais forums procesuālu vai jurisdikcijas iemeslu dēļ nespēj izdarīt konstatējumus.
 3.
 Šajā pantā:
 a)
 strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar šo iedaļu uzskata par uzsāktām, kad viena Puse pieprasa izveidot šķīrējtiesu saskaņā ar 212. pantu;
 b)
 strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar PTO līgumu uzskata par uzsāktām, kad viena Puse pieprasa izveidot šķīrējtiesu saskaņā ar PTO Vienošanās par strīdu izšķiršanu 6. pantu;
 c)
 strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar jebkuru citu starptautisku nolīgumu uzskata par uzsāktām atbilstīgi minētā nolīguma attiecīgajiem noteikumiem.
 4.
 Neskarot 2. punktu, nekas šajā nolīgumā neliedz Pusei apturēt saistību izpildi, ja to atļāvusi PTO Strīdu izšķiršanas padome vai ja tas ir atļauts saskaņā ar cita starptautiska nolīguma, kurā Puses ir dalībnieces, strīdu izšķiršanas procedūrām. PTO līgumu vai jebkādu citu starptautisko nolīgumu starp Pusēm neizmanto par pamatojumu, lai liegtu Pusei apturēt saistību izpildi saskaņā ar šo iedaļu.
 D IEDAĻA
 MEDIĀCIJAS MEHĀNISMS
 233. PANTS
 Mērķis
 Mediācijas mehānisma mērķis ir veicināt savstarpēji saskaņota risinājuma rašanu, izmantojot visaptverošu un paātrinātu procedūru, kurā tiek iesaistīts mediators.
 234. PANTS
 Informācijas pieprasījums
 1.
 Pirms mediācijas procedūras uzsākšanas Puse jebkurā laikā var iesniegt otrai Pusei rakstisku pieprasījumu par informāciju attiecībā uz pasākumu, kas nelabvēlīgi ietekmē tirdzniecību vai ieguldījumus starp Pusēm. Puse, kam iesniedz šādu pieprasījumu, 20 dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas sniedz rakstisku atbildi, kurā ietvertas minētās Puses piezīmes par pieprasīto informāciju.
 2.
 Ja Puse, kurai jāsniedz atbilde, uzskata, ka tā nespēs sniegt atbildi 20 dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas, tā nekavējoties paziņo pieprasījuma iesniedzējai Pusei par kavēšanās iemesliem un norāda, kāds, pēc tās aplēsēm, ir īsākais termiņš, kurā tā spēs sniegt atbildi.
 3.
 Parasti tiek sagaidīts, ka Puse pirms mediācijas procedūras uzsākšanas iesniedz informācijas pieprasījumu saskaņā ar 1. punktu.
 235. PANTS
 Mediācijas procedūras sākšana
 1.
 Puse jebkurā laikā var pieprasīt mediācijas procedūras sākšanu attiecībā uz pasākumu, kas nelabvēlīgi ietekmē tirdzniecību vai ieguldījumus starp Pusēm.
 2.
 Šā panta 1. punktā minēto pieprasījumu iesniedz rakstiski otrai Pusei. Pieprasījumā skaidri un pietiekami sīki izklāsta pieprasījuma iesniedzējas Puses bažas un
 a)
 norāda konkrēto aplūkojamo pasākumu;
 b)
 norāda, kādu nelabvēlīgu ietekmi uz tirdzniecību vai ieguldījumiem Pušu starpā pēc pieprasījuma iesniedzējas Puses uzskata minētais pasākums rada vai radīs, un
 c)
 izskaidro, kā minētā ietekme pēc pieprasījuma iesniedzējas Puses uzskata ir saistīta ar attiecīgo pasākumu.
 3.
 Mediācijas procedūru var sākt, tikai Pusēm savstarpēji vienojoties, lai izpētītu savstarpēji saskaņotus risinājumus un apsvērtu visus mediatora piedāvātos padomus un ierosinātos risinājumus. Puse, kurai iesniegts pieprasījums sākt mediācijas procedūru, atsaucīgi izskata pieprasījumu un 10 dienu laikā pēc tā saņemšanas dienas rakstiski atbild pieprasījuma iesniedzējai Pusei, pieprasījumu pieņemot vai noraidot. Ja Puse, kurai pieprasījums iesniegts, minētajā termiņā nesniedz rakstisku piekrišanu vai noraidījumu, tad pieprasījumu uzskata par noraidītu.
 236. PANTS
 Mediatora izraudzīšanās
 1.
 Puses 10 dienu laikā pēc mediācijas procedūras sākšanas cenšas vienoties par mediatoru.
 2.
 Gadījumā, kad Puses šā panta 1. punktā noteiktajā termiņā nespēj vienoties par mediatoru, jebkura Puse var lūgt Sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētāju, kas pārstāv Pusi, kura pieprasījusi mediācijas procedūras sākšanu, piecu dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas izlozē izraudzīties mediatoru no priekšsēdētāju apakšsaraksta, kas izveidots saskaņā ar 214. pantu. Sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētājs, kas pārstāv Pusi, kura pieprasījusi mediācijas procedūras sākšanu, var deleģēt šādu mediatora izraudzīšanos izlozē.
 3.
 Ja brīdī, kad tiek iesniegts pieprasījums saskaņā ar 235. pantu, nav izveidots 214. pantā paredzētais priekšsēdētāju apakšsaraksts, tad mediatoru izraugās izlozē no personām, ko viena Puse vai abas Puses ir oficiāli ierosinājušas minētajam apakšsarakstam.
 4.
 Mediators nav nevienas Puses valstspiederīgais un nav nodarbināts kādā no Pusēm, ja vien Puses nevienojas citādi.
 5.
 Mediators ievēro šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksu, kas izklāstīts 14.-B pielikumā.
 237. PANTS
 Mediācijas procedūras noteikumi
 1.
 Puse, kas uzsākusi mediācijas procedūru, 10 dienu laikā no dienas, kad saskaņā ar 236. panta 1. punktu ir panākta vienošanās par mediatoru vai kad mediators izraudzīts saskaņā ar 236. panta 2. vai 3. punktu, rakstiski sniedz mediatoram un otrai Pusei sīki izklāstītu aprakstu par savām bažām, jo īpaši attiecībā uz konkrētā pasākuma darbību un tā iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz tirdzniecību vai ieguldījumiem starp Pusēm. Otra Puse var iesniegt rakstiskas piezīmes par minēto aprakstu 20 dienu laikā pēc tā iesniegšanas dienas. Katra Puse savā sagatavotajā aprakstā vai piezīmēs var iekļaut jebkādu informāciju, ko tā uzskata par būtisku.
 2.
 Mediators pārredzamā veidā palīdz Pusēm noskaidrot ar izskatāmo pasākumu saistītos jautājumus un tā iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz tirdzniecību un ieguldījumiem starp Pusēm. Mediators jo īpaši var rīkot Pušu sanāksmes, apspriesties ar abām Pusēm kopā vai ar katru atsevišķi, vērsties pēc palīdzības pie attiecīgiem ekspertiem un ieinteresētajām personām vai apspriesties ar tiem, kā arī sniegt papildu atbalstu, ko lūdz Puses. Pirms mediators vēršas pēc palīdzības vai apspriežas ar attiecīgiem ekspertiem un ieinteresētajām personām, viņš apspriežas ar Pusēm.
 3.
 Mediators Pusēm apsvēršanai var sniegt padomu un ierosināt risinājumu. Puses var pieņemt vai noraidīt ierosināto risinājumu vai vienoties par citu risinājumu. Mediators nesniedz padomus un neizsaka komentārus par izskatāmā pasākuma atbilstību šai sadaļai.
 4.
 Mediācijas procedūra notiek tās Puses teritorijā, kurai tika iesniegts pieprasījums, vai, savstarpēji vienojoties, citā vietā vai ar citiem līdzekļiem.
 5.
 Puses cenšas panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu 60 dienu laikā no dienas, kad tika panākta vienošanās par mediatoru saskaņā ar 236. panta 1. punktu vai kad mediators tika izraudzīts saskaņā ar 236. panta 2. vai 3. punktu. Kamēr nav panākta galīgā vienošanās, Puses var apsvērt iespējamos pagaidu risinājumus, jo īpaši tad, ja pasākums attiecas uz ātrbojīgām precēm vai sezonas precēm vai pakalpojumiem.
 6.
 Savstarpēji saskaņotu risinājumu var pieņemt ar Sadarbības komitejas lēmumu. Katra Puse var noteikt, ka savstarpēji saskaņotais risinājums ir spēkā pēc visu nepieciešamo iekšējo procedūru pabeigšanas. Savstarpēji saskaņotus risinājumus publisko. Publiskotajā versijā neiekļauj informāciju, par kuru viena Puse ir norādījusi, ka tā ir konfidenciāla.
 7.
 Pēc jebkuras Puses pieprasījuma mediators sniedz Pusēm faktu izklāsta projektu, kurā norāda:
 a)
 konkrētā izskatāmā jautājuma īsu kopsavilkumu;
 b)
 ievērotās procedūras un
 c)
 attiecīgā gadījumā – visus savstarpēji saskaņotos risinājumus, kas panākti šo procedūru rezultātā, tostarp iespējamos pagaidu risinājumus.
 Mediators ļauj Pusēm 15 dienu laikā sniegt piezīmes par faktu izklāsta projektu. Pēc Pušu piezīmju izskatīšanas mediators 15 papildu dienu laikā sniedz Pusēm galīgo faktu izklāstu. Galīgais faktu izklāsts neietver nekādu šīs sadaļas interpretāciju.
 8.
 Procedūru izbeidz:
 a)
 Pusēm pieņemot savstarpēji saskaņotu risinājumu – tā pieņemšanas dienā;
 b)
 jebkurā procedūras posmā Pusēm savstarpēji vienojoties – minētās vienošanās dienā;
 c)
 ar rakstisku paziņojumu, ka turpmāka mediācija ir veltīga, ko mediators sagatavo pēc apspriešanās ar Pusēm – minētā paziņojuma sniegšanas dienā, vai
 d)
 ar rakstisku paziņojumu, ko Puse sagatavo pēc tam, kad ir izvērtējusi mediācijas procedūras ietvaros ierosinātos risinājumus un apsvērusi visus mediatora sniegtos padomus un ierosinātos risinājumus – minētā paziņojuma sniegšanas dienā.
 238. PANTS
 Konfidencialitāte
 Ja vien Puses nevienojas citādi, visi mediācijas procedūras posmi, tai skaitā padomi vai ierosinātie risinājumi, ir konfidenciāli. Katra Puse var izpaust sabiedrībai faktu, ka norisinās mediācija.
 239. PANTS
 Saistība ar strīdu izšķiršanas procedūrām
 1.
 Mediācijas procedūra neskar Pušu tiesības un pienākumus saskaņā ar B un C iedaļu vai saskaņā ar strīdu izšķiršanas procedūrām, kas paredzētas citos starptautiskos nolīgumos.
 2.
 Puse citās strīdu izšķiršanas procedūrās, kas notiek saskaņā ar šo sadaļu vai kādu citu starptautisku nolīgumu, neizmanto par pamatu vai pierādījumu un šķīrējtiesa neņem vērā:
 a)
 otras Puses nostāju mediācijas procedūrā vai informāciju, kas iegūta vienīgi saskaņā ar 237. panta 2. punktu;
 b)
 to, ka otra Puse ir paudusi vēlmi pieņemt risinājumu saistībā ar pasākumu, uz kuru attiecas mediācija, vai
 c)
 mediatora sniegtos padomus vai ierosinājumus.
 3.
 Ja vien Puses nevienojas citādi, mediators nedarbojas kā šķīrējtiesas loceklis strīdu izšķiršanas procedūrās, uz kurām attiecas šī sadaļa vai kāds cits starptautisks nolīgums, kas skar to pašu jautājumu, par kuru šī persona bijusi mediators.
 E SADAĻA
 KOPĪGI NOTEIKUMI
 240. PANTS
 Savstarpēji saskaņots risinājums
 1.
 Puses jebkurā laikā var panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu attiecībā uz jebkuru strīdu, uz kuru attiecas 209. pants.
 2.
 Ja šķīrējtiesā vai mediācijas procedūrā tiek panākts savstarpēji saskaņots risinājums, Puses par minēto risinājumu kopīgi paziņo attiecīgi šķīrējtiesas priekšsēdētājam vai mediatoram. Pēc šāda paziņojuma šķīrējtiesa vai mediācijas procedūra tiek izbeigta.
 3.
 Katra Puse veic visus vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu savstarpēji saskaņoto risinājumu termiņā, par kuru tās vienojušās.
 4.
 Katra Puse pirms saskaņotā termiņa beigām rakstiski informē otru Pusi par visiem pasākumiem, kurus tā veikusi, lai īstenotu savstarpēji saskaņoto risinājumu.
 241. PANTS
 Termiņi
 1.
 Visus šajā nodaļā noteiktos termiņus skaita kalendārajās dienās no nākamās dienas pēc darbības, uz kuru tie attiecas.
 2.
 Jebkuru šajā nodaļā minēto termiņu var pagarināt, Pusēm savstarpēji vienojoties.
 3.
 Šķīrējtiesa saskaņā ar C iedaļu jebkurā laikā var ierosināt Pusēm grozīt jebkuru šajā nodaļā minēto termiņu, norādot šāda priekšlikuma iemeslus.
 242. PANTS
 Izmaksas
 1.
 Katra Puse sedz savas izmaksas, kas radušās, piedaloties šķīrējtiesā vai mediācijas procedūrā.
 2.
 Puses kopīgi un vienādās daļās sedz izmaksas par organizatoriskiem jautājumiem, ieskaitot šķīrējtiesnešu un mediatora atalgojumu un izmaksas. Šķīrējtiesnešu un mediatora atalgojums atbilst PTO praksei, un šo atalgojumu nosaka saskaņā ar 14.-A pielikumā izklāstīto reglamentu.
 243. PANTS
 Pielikumi
 Sadarbības padome var grozīt 14.-A un 14.-B pielikumu.
 15. NODAĻA
 IZŅĒMUMI
 244. PANTS
 Vispārīgi izņēmumi
 1.
 Šā nolīguma 2., 3., 6. un 12. nodaļas izpildei GATT 1994 XX pants, tostarp tā piezīmes un papildnoteikumi, mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.
 2.
 Ievērojot prasību, ka šādus pasākumus nepiemēro tādā veidā, kas radītu patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju starp Pusēm, kurās pastāv līdzīgi apstākļi, vai slēptus ierobežojumus investīciju liberalizācijai vai pakalpojumu tirdzniecībai, nekas 6. nodaļā vai 12. nodaļā nav interpretējams kā šķērslis, kas liedz kādai Pusei pieņemt vai īstenot pasākumus, kas nepieciešami:
 a)
 sabiedriskās drošības vai sabiedrības morāles aizsardzībai vai sabiedriskās kārtības uzturēšanai
 31
 ;
 b)
 cilvēku, dzīvnieku un augu dzīvības vai veselības aizsardzībai;
 c)
 lai nodrošinātu tiesību aktu vai noteikumu, kuri nav nesaderīgi ar šā nolīguma nosacījumiem, ievērošanu, ieskaitot tos, kas attiecas uz:
 i)
 krāpnieciskas vai maldinošas prakses novēršanu,
 ii)
 līgumsaistību neizpildes sekām,
 iii)
 personu privātuma aizsardzību saistībā ar persondatu apstrādi un izplatīšanu un individuālu dokumentu un kontu konfidencialitātes aizsardzību un
 iv)
 drošību.
 3.
 Lielākai noteiktībai – Puses saprot, ka tādā mērā, ciktāl pasākumi, uz kuriem attiecas šā panta 1. un 2. punkts, ir citādi nesaderīgi ar 6. un 12. nodaļu:
 a)
 pasākumi, kas minēti GATT 1994 XX panta b) punktā un šā panta 2. punkta b) apakšpunktā, ietver vides pasākumus, kuri nepieciešami cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības vai veselības aizsardzībai;
 b)
 GATT 1994 XX panta g) punktu piemēro pasākumiem, kas saistīti ar dzīvo un nedzīvo izsmeļamo dabas resursu saglabāšanu, un
 c)
 uz pasākumiem, kas pieņemti, lai īstenotu daudzpusējus nolīgumus vides jomā, var attiekties GATT 1994 XX panta b) vai g) punkts vai šā panta 2. punkta b) apakšpunkts.
 4.
 Pirms Puse veic jebkādus pasākumus, kas paredzēti GATT 1994 XX panta i) un j) punktā, minētā Puse sniedz otrai Pusei visu būtisko informāciju nolūkā rast abām Pusēm pieņemamu risinājumu. Ja 30 dienu laikā pēc šādas informācijas sniegšanas netiek panākta vienošanās, Puse var veikt attiecīgos pasākumus. Ārkārtēju un kritisku apstākļu dēļ, kuros nepieciešama tūlītēja rīcība un iepriekšēja informēšana nav iespējama, Puse, kas paredzējusi pasākumus veikt, var nekavējoties piemērot piesardzības pasākumus, kuri vajadzīgi situācijas risināšanai. Minētā Puse par to nekavējoties informē otru Pusi.
 245. PANTS
 Nodokļi
 1.
 Nekas šajā sadaļā neietekmē Kirgizstānas Republikas vai Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu tiesības un pienākumus, kas izriet no jebkuras nodokļu konvencijas. Ja pastāv neatbilstība starp šo nolīgumu un kādu nodokļu konvenciju, tad, ciktāl pastāv neatbilstība, prevalē minētā nodokļu konvencija.
 2.
 Šā nolīguma 33. un 72. pantu nepiemēro priekšrocībai, kuru Puse piešķīrusi saskaņā ar nodokļu konvenciju.
 3.
 Ievērojot prasību, ka šādus pasākumus nepiemēro tādā veidā, kas radītu patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju starp Pusēm, kurās pastāv līdzīgi apstākļi, vai slēptus ierobežojumus tirdzniecībai un ieguldījumiem, nekas šajā sadaļā nav interpretējams kā šķērslis, kas liedz Pusei pieņemt, paturēt spēkā vai īstenot jebkuru pasākumu, kura mērķis ir nodrošināt tiešo nodokļu taisnīgu vai iedarbīgu uzlikšanu vai iekasēšanu:
 a)
 un ar kuru nošķir nodokļu maksātājus, kas nav vienādā situācijā, it īpaši saistībā ar viņu rezidences vietu vai vietu, kur ieguldīts viņu kapitāls, vai
 b)
 kuru mērķis ir nepieļaut nodokļu apiešanu vai nelikumīgu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas saskaņā ar jebkuras nodokļu konvencijas vai iekšzemes nodokļu tiesību aktu noteikumiem.
 4.
 Šajā pantā:
 a)
 “rezidences vieta” ir rezidences vieta nodokļu vajadzībām;
 b)
 “nodokļu konvencija” ir konvencija par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu vai jebkurš cits starptautisks nolīgums vai vienošanās, kura pilnīgi vai galvenokārt attiecas uz nodokļiem un kuras dalībniece ir Kirgizstānas Republika vai Eiropas Savienība vai tās dalībvalstis.
 246. PANTS
 Informācijas izpaušana
 1.
 Neko šajā sadaļā neinterpretē kā prasību Pusei darīt pieejamu konfidenciālu informāciju, kuras izpaušana traucētu tiesībaizsardzībai vai kā citādi būtu pretrunā sabiedrības interesēm, vai skartu konkrētu valsts vai privātu uzņēmumu likumīgas komerciālās intereses, izņemot gadījumus, kad šķīrējtiesa pieprasa sniegt šādu konfidenciālu informāciju strīdu izšķiršanas procedūrās saskaņā ar 14. nodaļu. Šādos gadījumos konfidenciālas informācijas apstrādi reglamentē attiecīgie 14. nodaļas noteikumi.
 2.
 Ja Puse iesniedz – tostarp ar to struktūru starpniecību, kuras izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu – otrai Pusei informāciju, kas atbilstīgi tās normatīvajiem aktiem tiek uzskatīta par konfidenciālu, tad otra Puse minēto informāciju uzskata par konfidenciālu, ja vien iesniedzēja Puse nepiekrīt citādai attieksmei.
 247. PANTS
 PTO atbrīvojumi
 Ja pienākums, kas noteikts šajā sadaļā, pēc būtības ir līdzvērtīgs PTO līgumā ietvertam pienākumam, tad jebkurš pasākums, kurš atbilst atbrīvojumam, kas pieņemts saskaņā ar PTO līguma IX pantu, tiek uzskatīts par atbilstīgu pēc būtības līdzvērtīgajam šā nolīguma noteikumam.
 V SADAĻA
 SADARBĪBA EKONOMIKAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS JOMĀ
 248. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi
 1.
 Puses sadarbojas ekonomikas reformu jomā, uzlabojot kopīgo izpratni par savas ekonomikas pamatprincipiem un ekonomikas politikas noteikšanu un īstenošanu.
 2.
 Kirgizstānas Republika veic turpmākus pasākumus, lai attīstītu labi funkcionējošu un ilgtspējīgu tirgus ekonomiku, tostarp uzlabojot ieguldījumu vidi un palielinot privātā sektora līdzdalību. Puses sadarbojas, lai nodrošinātu stabilu makroekonomikas politiku un publisko finanšu pārvaldību, kas ir saderīga ar efektivitātes, pārredzamības un pārskatatbildības pamatprincipiem.
 249. PANTS
 Vispārējie sadarbības principi
 Puses:
 a)
 apmainās ar pieredzi un paraugpraksi saistībā ar ilgtspējīgas attīstības stratēģijām, tostarp ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību veicināšanu;
 b)
 apmainās ar informāciju par makroekonomikas tendencēm un politiku, kā arī par strukturālām reformām;
 c)
 apmainās ar pieredzi un paraugpraksi tādās jomās kā publiskās finanses, monetārā un valūtas kursa politikas sistēma, finanšu nozares politika un ekonomikas statistika;
 d)
 apmainās ar informāciju un pieredzi par reģionālo ekonomisko integrāciju, tostarp Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības darbību;
 e)
 pārskata divpusējās sadarbības statusu ekonomikas, finanšu un statistikas jomā.
 250. PANTS
 Publisko finanšu pārvaldība, finanšu kontrole un ārējā revīzija
 Puses sadarbojas, lai turpinātu attīstīt Kirgizstānas Republikā stabilas publisko finanšu pārvaldības sistēmas, kas ir ļoti būtiski valsts finanšu satvaram, kura ietvaros Kirgizstānas Republikas valdība īsteno savus ekonomikas un sociālās politikas mērķus valsts iedzīvotāju labā un kurš balstās uz šādiem labākajiem principiem un paraugpraksi:
 a)
 vispārējās valdības līmenī valdība publicē vidēja termiņa budžeta programmu, kuras pamatā ir ticamas prognozes un kura aptver vismaz trīs gadu laikposmu, un visas budžeta iestādes darbojas minētās budžeta programmas ietvaros;
 b)
 budžets tiek izstrādāts saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu, paredzot visaptverošas izdevumu apropriācijas, kas atbilst vidēja termiņa budžeta programmai un tiek ievērotas;
 c)
 centrālā budžeta iestāde vai pilnvarotā valsts kases iestāde centralizēti kontrolē līdzekļu izmaksu no valsts kases vienotā konta un nodrošina naudas plūsmu likviditāti;
 d)
 ir ieviesta un tiek īstenota skaidra parādu pārvaldības stratēģija, kā rezultātā tiek ievērots valsts vispārējais parāda mērķis un kontrolētas parādu apkalpošanas izmaksas;
 e)
 ir nodrošināta budžeta pārredzamība un pārbaude;
 f)
 iekšējās kontroles darbības satvarā ir definēti pienākumi un pilnvaras, un budžeta iestādes šo satvaru īsteno saskaņā ar vispārējo iekšējās kontroles politiku;
 g)
 iekšējās revīzijas darbības satvarā ir atspoguļoti starptautiskie standarti, un valdības iestādes to konsekventi piemēro;
 h)
 publiskā iepirkuma noteikumi ir saskaņoti ar starptautiski atzītiem ekonomikas, efektivitātes, pārredzamības, atklātības un pārskatatbildības principiem, un ir nodrošinātas centrālas institucionālās un administratīvās spējas, lai efektīvi un lietderīgi izstrādātu, īstenotu un uzraudzītu politiku iepirkuma jomā;
 i)
 tiesiskās aizsardzības līdzekļu sistēma ir saskaņota ar piemērojamiem nolīgumiem un starptautiskajiem noteikumiem, kā arī ar starptautiski atzītu labo praksi attiecībā uz neatkarību, godīgumu un pārredzamību, un minētajā sistēmā ir paredzēta iespēja ātri un kompetenti izskatīt sūdzības un sankcijas;
 j)
 publiskā iepirkuma darbības atbilst vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminācijas, samērīguma un pārredzamības pamatprincipiem un nodrošina publisko līdzekļu visefektīvāko izmantošanu, un līgumslēdzējām iestādēm ir pienācīgas spējas, un tās izmanto modernas iepirkuma metodes;
 k)
 augstākās revīzijas iestādes neatkarību, pilnvaras un struktūru nosaka un aizsargā konstitucionālais un tiesiskais regulējums, un tas tiek ievērots praksē;
 l)
 augstākā revīzijas iestāde piemēro standartus neitrāli un objektīvi, lai nodrošinātu augstas kvalitātes revīzijas, kas pozitīvi ietekmē publiskā sektora pārvaldību un darbību.
 251. PANTS
 Sadarbība nodokļu jomā
 Puses atzīst un īsteno labas pārvaldības principus nodokļu jomā, tostarp globālos standartus attiecībā uz pārredzamību un informācijas apmaiņu, taisnīgu nodokļu politiku un minimālos standartus cīņai ar nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS). Puses veicina labu pārvaldību nodokļu jomā, uzlabo starptautisko sadarbību nodokļu jomā un atvieglo likumīgu nodokļu ieņēmumu iekasēšanu.
 252. PANTS
 Sadarbība statistikas jomā
 1.
 Puses veicina statistikas metožu un prakses, tostarp statistikas vākšanas un izplatīšanas, saskaņošanu, izmantojot ilgtspējīgu, efektīvu un profesionāli neatkarīgu valsts statistikas sistēmu.
 2.
 Sadarbība statistikas jomā ir vērsta uz zināšanu apmaiņu, labas prakses veicināšanu un to oficiālās statistikas pamatprincipu ievērošanu, kas pieņemti ar ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 29. janvāra Rezolūciju 68/261, un – attiecīgā gadījumā – uz Statistikas programmu komitejas 2005. gada 24. februārī pieņemtā Eiropas Statistikas prakses kodeksa ievērošanu.
 3.
 Puses apmainās ar paraugpraksi apmācības un spēju veidošanas jomā attiecībā uz visiem statistikas aspektiem.
 253. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi enerģētikas jomā
 1.
 Puses sadarbojas enerģētikas jautājumos ar mērķi veicināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, energoefektivitāti un energoapgādes drošību.
 2.
 Šīs sadarbības pamatā ir vispusīga partnerība un to nosaka abpusēja ieinteresētība, savstarpīgums, pārredzamība un prognozējamība saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem un 1994. gada 17. decembrī Lisabonā parakstīto Enerģētikas hartas nolīgumu.
 3.
 Šīs sadarbības mērķis ir arī veicināt reģionālo sadarbību enerģētikas jomā, īpašu uzmanību pievēršot Vidusāzijas valstu savstarpējai integrācijai, kā arī šo valstu integrācijai starptautiskajos tirgos un koridoros.
 254. PANTS
 Sadarbība enerģētikas nozarē
 Sadarbība enerģētikas nozarē cita starpā aptver šādas jomas:
 a)
 atjaunīgo energoresursu, energoefektivitātes un energoapgādes drošības uzlabošana, jo īpaši energoapgādes uzticamības, drošuma un ilgtspējas uzlabošana, veicinot reģionālo sadarbību enerģētikas jomā, tostarp izveidojot reģionālos enerģijas tirgus un atvieglinot enerģijas tirdzniecību un apmaiņu gan reģiona iekšienē, gan starpreģionu mērogā;
 b)
 enerģētikas stratēģiju un politikas īstenošana, prognožu un notikumu attīstības scenāriju apspriešana, tostarp attiecībā uz energoproduktiem piemērojamajiem globālajiem tirgus nosacījumiem, kā arī statistikas sistēmas uzlabošana enerģētikas nozarē;
 c)
 pievilcīgas un stabilas ieguldījumu vides izveide un savstarpēju ieguldījumu veicināšana enerģētikas jomā, nodrošinot nediskriminējošu un pārredzamu pamatu;
 d)
 informācijas apmaiņa ar Eiropas Investīciju banku, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un citām attiecīgām starptautiskām finanšu iestādēm un instrumentiem, kas darbojas enerģētikas jomā;
 e)
 zinātniska un tehniska apmaiņa enerģētikas tehnoloģiju attīstībai, īpašu uzmanību pievēršot energoefektīvām un videi draudzīgām tehnoloģijām;
 f)
 sadarbība daudzpusējos enerģētikas forumos, iniciatīvās un iestādēs;
 g)
 zināšanu un pieredzes apmaiņa, kā arī tehnoloģiju nodošana inovāciju jomā, tostarp pārvaldības un enerģētikas tehnoloģiju jomā.
 255. PANTS
 Atjaunīgie energoresursi
 Sadarbību cita starpā īsteno:
 a)
 attīstot atjaunīgos energoresursus ekonomiskā un videi nekaitīgā veidā, tostarp sadarbojoties regulējuma, sertifikācijas un standartizācijas jautājumos, kā arī tehnoloģiju attīstībā;
 b)
 atvieglinot apmaiņu un sadarbību pētniecības jomā starp Eiropas Savienības un Kirgizstānas Republikas iestādēm, laboratorijām un privātā sektora struktūrām, tostarp ar kopīgu programmu palīdzību, lai īstenotu paraugpraksi virzībā uz nākotnes enerģijas un zaļās ekonomikas izveidi;
 c)
 rīkojot kopīgus seminārus, konferences un apmācību programmas un apmainoties ar informāciju un atklātiem statistikas datiem, kā arī ar informāciju par atjaunīgo energoresursu attīstību.
 256. PANTS
 Energoefektivitāte un energotaupība
 Sadarbību energoefektivitātes un energotaupības veicināšanā, tostarp ogļu nozarē, gāzes sadedzināšanas (un asimilētās gāzes izmantošanas) jomā un attiecībā uz ēkām, iekārtām un transportu, īsteno cita starpā ar šādām darbībām:
 a)
 apmainoties ar informāciju par energoefektivitātes politiku, kā arī par tiesiskajām un regulatīvajām sistēmām un rīcības plāniem;
 b)
 atvieglinot apmaiņu ar pieredzi un zinātību energoefektivitātes un energotaupības jomā;
 c)
 ierosinot un īstenojot projektus, tostarp demonstrējumu projektus, ar nolūku ieviest inovatīvas tehnoloģijas un risinājumus energoefektivitātes un energotaupības jomā;
 d)
 īstenojot apmācības programmas un organizējot apmācību energoefektivitātes jomā nolūkā sasniegt šā nolīguma mērķus.
 257. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi transporta jomā
 Puses sadarbojas transporta jomā ar šādiem mērķiem:
 a)
 savstarpējās papildināmības veicināšana starp Pušu transporta nozarēm;
 b)
 Pušu transporta tīklu ilgtspējīgas reģionālās un starptautiskās savienotības uzlabošana;
 c)
 efektīvu un drošu transporta darbību un sistēmu veicināšana;
 d)
 ilgtspējīgu transporta sistēmu, tostarp to sociālo un vidisko aspektu, attīstīšana, jo īpaši saistībā ar klimata pārmaiņām.
 258. PANTS
 Sadarbība transporta jomā
 Sadarbība transporta jomā cita starpā aptver šādas darbības:
 a)
 paraugprakses apmaiņa par transporta politiku;
 b)
 pasažieru un preču pārvadāšanas uzlabošana, transporta plūsmas raituma palielināšana, likvidējot administratīvos, tehniskos un citus šķēršļus, un ciešākas tirgus integrācijas panākšana;
 c)
 transporta infrastruktūras uzlabošana un savstarpējas izmantojamības veicināšana transporta koridoros;
 d)
 informācijas apmaiņa un kopīgas darbības reģionālā un starptautiskā līmenī, kā arī piemērojamo starptautisko nolīgumu un konvenciju īstenošana;
 e)
 transporta drošības un vides aizsardzības uzlabošana;
 f)
 pieredzes apmaiņa par zaļajām transporta sistēmu tehnoloģijām, tostarp par videi draudzīga transporta ieviešanu;
 g)
 sadarbība gaisa transporta jomā.
 259. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi vides jomā
 Puses attīsta un stiprina sadarbību vides jautājumos, tādējādi sniedzot ieguldījumu vides aizsardzības ilgtspējīgā attīstībā un labā pārvaldībā un katastrofu riska mazināšanā.
 260. PANTS
 Sadarbība vides jomā
 1.
 Sadarbības mērķis vides jomā ir vides saglabāšana, aizsardzība, uzlabošana un tās kvalitātes atjaunošana, cilvēku veselības aizsardzība, ilgtspējīga dabas resursu izmantošana un pasākumu veicināšana starptautiskā līmenī reģionālo un globālo vides problēmu risināšanai, tostarp šādās jomās:
 a)
 vides pārvaldības un horizontālie jautājumi, tostarp stratēģiskā plānošana, ietekmes uz vidi novērtējums un stratēģiskais vides novērtējums, izglītība un apmācība, pārraudzības un vides informācijas sistēmas, pārbaude un izpilde, atbildība vides jomā, noziegumu pret vidi apkarošana, vides informācijas pieejamība sabiedrībai, lēmumu pieņemšanas procesi un efektīvas administratīvās un tiesiskās pārskatīšanas procedūras;
 b)
 gaisa kvalitāte;
 c)
 ūdens kvalitāte un ūdens resursu apsaimniekošana, tostarp ūdeņu piesārņojuma uzraudzības sistēmas uzlabošana;
 d)
 resursu un atkritumu, tostarp bīstamo atkritumu, apsaimniekošana;
 e)
 resursefektivitāte, zaļā un aprites ekonomika;
 f)
 dabas aizsardzība, tostarp mežsaimniecība un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana;
 g)
 rūpnieciskais piesārņojums un rūpnieciskie apdraudējumi;
 h)
 ķimikāliju pārvaldība;
 i)
 katastrofu riska mazināšana.
 2.
 Sadarbības mērķis ir arī integrēt vidi to nozaru politikā, kuras nav saistītas ar vides politiku, lai tādējādi sekmētu 2030. gada programmas īstenošanu.
 261. PANTS
 Vides jautājumu integrēšana citās nozarēs
 Puses apmainās ar pieredzi par to, kā veicināt vides jautājumu integrēšanu citās nozarēs, tostarp apmainoties ar paraugpraksi, paplašinot zināšanas un kompetences, uzlabojot vides izglītību un izpratnes veidošanu šajā nodaļā minētajās jomās.
 262. PANTS
 Sadarbība vides jomā reģionālā un starptautiskā līmenī
 Puses apmainās ar informāciju un zinātību un pastiprina sadarbību vides jomā reģionālā un starptautiskā līmenī, kā arī to daudzpusējo vides nolīgumu īstenošanā, kurus Puse ir ratificējušas.
 263. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi klimata pārmaiņu jomā
 Puses attīsta un stiprina sadarbību ar mērķi apkarot klimata pārmaiņas un pielāgoties tām. Sadarbību veic, ņemot vērā Pušu intereses un pamatojoties uz līdztiesību un abpusēju izdevīgumu, kā arī ievērojot Pušu divpusējo un daudzpusējo saistību savstarpējo atkarību minētajā jomā.
 264. PANTS
 Pasākumi valsts, reģiona un starptautiskā līmenī
 Sadarbība veicina pasākumus valsts, reģiona un starptautiskā līmenī, tostarp attiecībā uz:
 a)
 klimata pārmaiņu seku mazināšanu;
 b)
 pielāgošanos klimata pārmaiņām;
 c)
 tirgus un ārpustirgus mehānismiem klimata pārmaiņu problēmas risināšanai;
 d)
 jaunu, inovatīvu, drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa un pielāgošanas tehnoloģiju veicināšanu;
 e)
 Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām īstenošanu, kolīdz Puses būs to ratificējušas;
 f)
 klimata jautājumu iekļaušanu vispārējās un nozaru politikas nostādnēs;
 g)
 izpratnes vairošanu, izglītību un apmācību.
 265. PANTS
 Sadarbība klimata pārmaiņu jomā
 1.
 Puses cita starpā:
 a)
 apmainās ar informāciju un zinātību;
 b)
 veic kopīgas pētniecības darbības un apmainās ar informāciju par tīrākām un videi nekaitīgām tehnoloģijām;
 c)
 īsteno kopīgas darbības reģionālā un starptautiskā līmenī, tostarp saistībā ar Pušu ratificētiem daudzpusējiem vides nolīgumiem, piemēram, 1992. gada 9. maijā Ņujorkā parakstīto Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (turpmāk “UNFCCC”) un Parīzes nolīgumu par klimata.
 2.
 Sadarbība klimata pārmaiņu jomā cita starpā aptver šādas darbības:
 a)
 pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot spēju efektīvi rīkoties klimata jomā;
 b)
 klimata stratēģijas un rīcības plāna īstenošana ar nolūku ilgtermiņā mazināt klimata pārmaiņu sekas un tām pielāgoties, tostarp samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas;
 c)
 neaizsargātības un pielāgošanās novērtējumu izstrāde;
 d)
 pasākumi tehnoloģiju nodošanas veicināšanai;
 e)
 pasākumi saistībā ar ozonu noārdošām vielām un fluorētām gāzēm.
 3.
 Puses veicina reģionālo sadarbību klimata pārmaiņu jomā.
 266. PANTS
 Vispārējie mērķi sadarbībai rūpniecības un uzņēmumu politikas jomā
 Puses cenšas attīstīt un stiprināt sadarbību rūpniecības un uzņēmumu politikas jomā, tādējādi uzlabojot darījumdarbības vidi visiem ekonomikas dalībniekiem, īpašu uzmanību pievēršot maziem un vidējiem uzņēmumiem (turpmāk “MVU”).
 267. PANTS
 Sadarbība rūpniecības un uzņēmumu politikas jomā
 Sadarbība rūpniecības un uzņēmumu politikas jomā cita starpā aptver šādas darbības:
 a)
 informācijas un paraugprakses apmaiņa ar nolūku atbalstīt uzņēmējdarbības un MVU attīstības politiku;
 b)
 informācijas un paraugprakses apmaiņa par ražīgumu un resursu izmantošanas efektivitāti, tostarp par enerģijas patēriņa samazināšanu un tīrāku ražošanu;
 c)
 informācijas un paraugprakses apmaiņa ar nolūku palielināt uzņēmumu un rūpniecības nozīmi ilgtspējīgā attīstībā un cilvēktiesību ievērošanā;
 d)
 valsts atbalsta pasākumi rūpniecības nozarēm, pamatojoties uz PTO prasībām un citiem starptautiskiem noteikumiem, kas piemērojami Pusēm;
 e)
 inovācijas politikas izstrādes sekmēšana, apmainoties ar informāciju un paraugpraksi par pētniecības un izstrādes rezultātu komercializāciju (ietverot atbalsta instrumentus jaunuzņēmumiem tehnoloģiju jomā), klasteru attīstību un piekļuvi finansējumam;
 f)
 darījumdarbības iniciatīvu un Eiropas Savienības un Kirgizstānas Republikas rūpniecības uzņēmumu sadarbības veicināšana;
 g)
 labvēlīgākas darījumdarbības vides veicināšana ar mērķi uzlabot izaugsmes potenciālu un tirdzniecības un ieguldījumu iespējas.
 268. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi sabiedrību tiesību jomā
 Puses atzīst, cik svarīgs tirgus ekonomikā ar paredzamu un pārredzamu darījumdarbības vidi ir efektīvs noteikumu un prakses kopums sabiedrību tiesību un korporatīvās pārvaldības jomā, kā arī grāmatvedības un revīzijas jomā, un uzsver, ka ir svarīgi veicināt regulējuma konverģenci šajā jomā.
 269. PANTS
 Sadarbība sabiedrību tiesību jomā
 Puses sadarbojas attiecībā uz šādiem elementiem:
 a)
 apmaiņa ar paraugpraksi par to, kā veicināt pārredzamu un viegli pieejamu informāciju par reģistrēto sabiedrību struktūru un pārstāvību un piekļuvi šādai informācijai;
 b)
 korporatīvās pārvaldības politikas turpmāka izstrāde saskaņā ar starptautiskajiem un jo īpaši ESAO standartiem;
 c)
 starptautisko finanšu pārskatu standartu, kurus izstrādājusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome, turpmāka īstenošana un konsekventa piemērošana biržā kotēto uzņēmumu konsolidētajiem pārskatiem;
 d)
 grāmatvedības un finanšu pārskatu noteikumu tuvināšana, tostarp attiecībā uz MVU;
 e)
 pieredzes un paraugprakses apmaiņa revīzijas un grāmatvedības darbību regulēšanā un uzraudzībā;
 f)
 starptautisko revīzijas standartu un Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (turpmāk “IFAC”) Ētikas kodeksa piemērošana ar mērķi uzlabot revidentu profesionālo līmeni, kas panākams, nodrošinot to, ka profesionālās organizācijas, revīzijas iestādes un revidenti ievēro revīzijas standartus un ētikas normas.
 270. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi finanšu pakalpojumu un tirgu jomā
 1.
 Puses vienojas par to, cik svarīgi ir efektīvi tiesību akti un prakse, un sadarbojas finanšu pakalpojumu un tirgu jomā ar šādiem mērķiem:
 a)
 uzlabot finanšu pakalpojumu un tirgu regulējumu;
 b)
 nodrošināt ieguldītāju un finanšu pakalpojumu patērētāju efektīvu un pienācīgu aizsardzību;
 c)
 veicināt finanšu tirgu stabilitāti un integritāti;
 d)
 veicināt sadarbību starp dažādiem finanšu tirgu dalībniekiem, tostarp starp regulatoriem un uzraudzības iestādēm;
 e)
 sekmēt neatkarīgu un efektīvu uzraudzību.
 2.
 Puses veicina tiesiskā regulējuma konverģenci ar starptautiskiem standartiem nolūkā panākt stabilus finanšu tirgus.
 271. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi digitālās ekonomikas un sabiedrības jomā
 Puses veicina sadarbību digitālās ekonomikas un sabiedrības attīstībā, tostarp attiecībā uz saistīto infrastruktūru un pārvaldību, lai sniegtu labumu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, nodrošinot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) plašu pieejamību un elektronisko pakalpojumu labāku kvalitāti par pieņemamām cenām, jo īpaši tirdzniecības un komercdarbības, veselības un izglītības, kā arī valdības un administrācijas jomā kopumā. Šīs sadarbības mērķis ir konkurences un atklātuma sekmēšana IKT tirgos, kā arī ieguldījumu veicināšana šajā nozarē.
 272. PANTS
 Sadarbība digitālās ekonomikas un sabiedrības jomā
 Sadarbība digitālās ekonomikas un sabiedrības jomā cita starpā aptver šādas darbības:
 a)
 informācijas un paraugprakses apmaiņa par valstu digitālo stratēģiju īstenošanu, tostarp par tādu iniciatīvu īstenošanu, kuru mērķis ir veicināt platjoslas piekļuvi, uzlabot noteikumus par datu pārrobežu nosūtīšanu un tīkla drošību un attīstīt publiskos tiešsaistes pakalpojumus (e‐pārvalde);
 b)
 informācijas, paraugprakses un pieredzes apmaiņa nolūkā veicināt visaptveroša regulējuma elektronisko sakaru jomā izstrādi, tostarp stiprināt valsts regulatora lomu, sekmēt frekvenču spektra resursu labāku izmantošanu un veicināt elektronisko sakaru infrastruktūras sadarbspēju Eiropas Savienībā un Kirgizstānas Republikā.
 273. PANTS
 Sadarbība starp regulatoriem informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā
 Puses veicina sadarbību starp Eiropas Savienības regulatoriem un Kirgizstānas Republikas pilnvaroto valsts iestādi attiecīgi informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, tostarp elektronisko sakaru, jomā.
 274. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi tūrisma jomā
 Puses sadarbojas tūrisma jomā ar mērķi stiprināt konkurētspējīga un ilgtspējīga tūrisma nozares attīstību, kas veicinātu ekonomikas izaugsmi un iespējas, nodarbinātību un apmaiņu tūrisma nozarē.
 275. PANTS
 Sadarbības principi ilgtspējīga tūrisma jomā
 Sadarbība ilgtspējīga tūrisma jomā balstās uz šādiem principiem:
 a)
 vietējo kopienu, jo īpaši lauku reģionos, integritātes un interešu ievērošana;
 b)
 kultūras, vēstures un dabas mantojuma saglabāšanas nozīmīgums un
 c)
 tūrisma un vides aizsardzības pozitīva mijiedarbība.
 276. PANTS
 Sadarbība tūrisma jomā
 Sadarbība tūrisma jomā cita starpā aptver šādas darbības:
 a)
 informācijas apmaiņa par tūrisma statistiku, inovatīvām tehnoloģijām, uzņēmējdarbības praksi un jaunām tirgus prasībām;
 b)
 ilgtspējīga un atbildīga tūrisma attīstības modeļu veicināšana un apmaiņa ar paraugpraksi, pieredzi un zinātību;
 c)
 apmaiņa ar informāciju un paraugpraksi par apmācību un prasmju pilnveidošanu tūrisma jomā;
 d)
 ciešāku kontaktu veicināšana starp Eiropas Savienības dalībvalstu un Kirgizstānas Republikas privātā, valsts un kopienas līmeņa ieinteresētajām personām.
 277. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi lauksaimniecības un lauku attīstības jomā
 Pušu sadarbība lauksaimniecības un lauku attīstības jomā cita starpā aptver šādas darbības:
 a)
 savstarpējas izpratnes sekmēšana par lauksaimniecības un lauku attīstības politiku;
 b)
 paraugprakses apmaiņa nolūkā uzlabot administratīvās spējas centrālā un vietējā līmenī attiecībā uz lauksaimniecības un lauku attīstības politikas plānošanu, izvērtēšanu un īstenošanu;
 c)
 lauksaimniecības ražošanas modernizācijas un ilgtspējīgas attīstības veicināšana;
 d)
 apmaiņa ar zināšanām un paraugpraksi par lauku attīstības politiku nolūkā uzlabot lauku kopienu ekonomisko labklājību;
 e)
 lauksaimniecības nozares konkurētspējas uzlabošana, tostarp lauksaimniecības kooperatīvu attīstība un tirgu efektivitāte un pārredzamība;
 f)
 pieredzes apmaiņa par kvalitātes politikas, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, īstenošanu, kā arī par kontroles mehānismiem, pārtikas nekaitīgumu un bioloģiskās lauksaimniecības attīstību;
 g)
 zināšanu izplatīšanas veicināšana un konsultatīvo pakalpojumu sniegšana lauksaimniecības nozarē strādājošiem;
 h)
 pieredzes apmaiņa par politikas jomām, kas saistītas ar agrorūpniecības ilgtspējīgu attīstību un lauksaimniecības produktu pārstrādi un izplatīšanu;
 i)
 sadarbības veicināšana agrorūpniecības ieguldījumu un inovāciju projektos, jo īpaši lopkopības un kultūraugu attīstības jomā.
 278. PANTS
 Sadarbība lauksaimniecības un lauku attīstības jomā
 Puses sadarbojas, lai veicinātu lauksaimniecības un lauku attīstību, jo īpaši apmainoties ar zināšanām un paraugpraksi un panākot politikas un tiesību aktu pakāpenisku konverģenci jomās, kas ir Pušu interesēs.
 279. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi kalnrūpniecības un izejvielu jomā
 Puses attīsta un stiprina sadarbību kalnrūpniecības un izejmateriālu ražošanas jomā ar mērķi veicināt savstarpēju sapratni, uzlabot darījumdarbības vidi, apmainīties ar informāciju un sadarboties ar energoresursiem nesaistītos jautājumos, jo īpaši attiecībā uz metāla rūdu un rūpniecisko minerālu ieguvi.
 280. PANTS
 Sadarbība kalnrūpniecības un izejvielu jomā
 Sadarbība kalnrūpniecības un izejvielu jomā cita starpā aptver šādas darbības:
 a)
 informācijas apmaiņa par norisēm Pušu attiecīgajās kalnrūpniecības un izejvielu nozarēs;
 b)
 informācijas apmaiņa par jautājumiem saistībā ar izejvielu tirdzniecību nolūkā veicināt divpusējo apmaiņu;
 c)
 informācijas un paraugprakses apmaiņa saistībā ar kalnrūpniecības ilgtspējīgu attīstību, tostarp par tīru tehnoloģiju izmantošanu kalnrūpniecības procesos;
 d)
 informācijas un paraugprakses apmaiņa saistībā ar veselības aizsardzību un drošību kalnrūpniecībā;
 e)
 informācijas un paraugprakses apmaiņa saistībā ar spēju veidošanu un apmācību kalnrūpniecības nozarē;
 f)
 kopīgu zinātnisku un tehnoloģisku iniciatīvu izstrāde.
 281. PANTS
 Pētniecības un inovācijas sadarbības jomas un vispārējie mērķi
 Puses veicina sadarbību:
 a)
 visās civilās zinātniskās pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomās, pamatojoties uz savstarpēju izdevīgumu un ievērojot pienācīgu un efektīvu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, un
 b)
 nolūkā sekmēt inovāciju.
 282. PANTS
 Sadarbība pētniecības un inovācijas jomā
 Sadarbība pētniecības un inovācijas jomā cita starpā aptver šādas darbības:
 a)
 politikas dialogs un zinātniskās un tehnoloģiskās informācijas apmaiņa;
 b)
 informācijas un paraugprakses apmaiņa par inovāciju un pētniecības un izstrādes rezultātu komercializāciju, ietverot atbalsta instrumentus jaunuzņēmumiem tehnoloģiju jomā, klasteru attīstību un piekļuvi finansējumam;
 c)
 piekļuves atvieglošana Pušu attiecīgajām pētniecības un inovācijas programmām;
 d)
 pētniecības spēju palielināšana Kirgizstānas Republikas pētniecības struktūrās, un šo struktūru dalības atvieglošana Eiropas Savienības pētniecības un inovācijas pamatprogrammā un citās potenciālajās iniciatīvās, ko finansē Eiropas Savienība;
 e)
 kopīgu pētniecības un inovācijas projektu izstrāde un veicināšana;
 f)
 kopīgu pētniecības un inovāciju projektu rezultātu komercializācijas veicināšana;
 g)
 jaunu tehnoloģiju piekļuves atvieglošana Pušu tirgiem;
 h)
 zinātniekiem, pētniekiem un citiem Pušu pētniecības un inovācijas darbībās iesaistītiem darbiniekiem paredzētu apmācības pasākumu un mobilitātes programmu rīkošana;
 i)
 to pētnieku brīvas pārvietošanās atvieglošana (saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem), kas piedalās darbībās, uz kurām attiecas šis nolīgums, un tādu preču pārrobežu aprites veicināšana, ko paredzēts izmantot šādās darbībās;
 j)
 citi sadarbības veidi pētniecības un inovācijas jomā, tostarp izmantojot reģionālas pieejas un iniciatīvas uz savstarpējas vienošanās pamata.
 283. PANTS
 Sinerģija ar citām darbībām
 Veicot 282. pantā izklāstītos sadarbības pasākumus, būtu jāmeklē sinerģija ar pasākumiem, ko finansē Starptautiskais Zinātnes un tehnoloģijas centrs (turpmāk “ISTC”), un citiem pasākumiem, kurus veic Eiropas Savienības un Kirgizstānas Republikas finansiālās sadarbības ietvaros, kā noteikts 304. pantā.
 VI SADAĻA
 CITAS SADARBĪBAS JOMAS
 284. PANTS
 Sadarbība patērētāju aizsardzības jomā
 Puses atzīst to, cik svarīgi ir nodrošināt patērētāju aizsardzības augstu līmeni, un tādēļ cenšas sadarboties patērētāju politikas jomā. Puses vienojas, ka šāda sadarbība šajā jomā iespēju robežās ietver turpmāk minēto:
 a)
 informācijas apmaiņa par Pušu attiecīgajiem patērētāju aizsardzības regulējumiem, tostarp par tiesību aktiem patērētāju aizsardzības jomā, patēriņa preču drošumu, patērētāju tiesību aizsardzības mehānismiem, patērētāju tiesību aktu izpildi un īstenošanu un patērētāju informētību;
 b)
 neatkarīgu pārtērētāju apvienību izveides sekmēšana un kontaktu veicināšana starp patērētāju interešu pārstāvjiem.
 285. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi nodarbinātības, sociālā nodrošinājuma un vienlīdzīgu iespēju jomā
 1.
 Puses, ņemot vērā programmu 2030. gadam un tās IAM Nr. 8 – veicināt noturīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību, kā arī cilvēka cienīgu darbu visiem – atzīst, ka pilnīga un produktīva nodarbinātība un cilvēka cienīgs darbs visiem ir būtiski ilgtspējīgas attīstības elementi.
 2.
 Puses stiprina dialogu un sadarbību, lai veicinātu SDO Pienācīga darba nodrošināšanas programmu, nodarbinātības politiku, dzīves un darba apstākļus, drošību un veselības aizsardzību darbā, sociālo dialogu, sociālo aizsardzību, sociālo iekļaušanu, dzimumu līdztiesību un diskriminācijas novēršanu, un tādējādi sekmētu vairāk un labāku darbvietu radīšanu, nabadzības samazināšanu, sociālās kohēzijas veicināšanu, ilgtspējīgu attīstību un dzīves kvalitātes uzlabošanu.
 3.
 Puses cenšas pastiprināt sadarbību cilvēka cienīga darba, nodarbinātības un sociālās politikas jautājumos visos attiecīgajos forumos un organizācijās.
 286. PANTS
 SDO konvencijas un ieinteresēto personu iesaistīšana
 1.
 Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos īstenot piemērojamās SDO konvencijas, ko tās ir ratificējušas, un veicināt turpmāku ratifikāciju.
 2.
 Puses saskaņā ar SDO 1998. gada Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un SDO 2008. gada Deklarāciju par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai veicina visu attiecīgo ieinteresēto personu, jo īpaši sociālo partneru, iesaistīšanu attiecīgās sociālās politikas izstrādē un saskaņā ar šo nolīgumu īstenojamajā sadarbībā starp Eiropas Savienību un Kirgizstānas Republiku.
 287. PANTS
 Sadarbība nodarbinātības, sociālā nodrošinājuma un vienlīdzīgu iespēju jomā
 Uz informācijas un paraugprakses apmaiņu balstīta sadarbība nodarbinātības, sociālā nodrošinājuma un vienlīdzīgu iespēju jomā cita starpā aptver šādas darbības:
 a)
 nabadzības samazināšana un sociālās kohēzijas stiprināšana; iekļaujoši darba tirgi un neaizsargātu cilvēku integrācija;
 b)
 vairāk un labāku darbvietu ar pienācīgiem darba nosacījumiem sekmēšana, jo īpaši tādēļ, lai samazinātu ēnu ekonomikas un neoficiālās nodarbinātības apmēru un uzlabotu dzīves apstākļus;
 c)
 darba apstākļu uzlabošana, jo īpaši darba tiesību aizsardzība un īstenošana, kā arī veselības aizsardzības un drošības darbā uzlabošana;
 d)
 dzimumu līdztiesības stiprināšana, ko panāk, veicinot sieviešu līdzdalību sociālajā un ekonomiskajā dzīvē un nodrošinot sievietēm un vīriešiem vienlīdzīgas iespējas attiecībā uz nodarbinātību, izglītību, apmācību, ekonomiku, sabiedrību un lēmumu pieņemšanu;
 e)
 jebkādas diskriminācijas izskaušana nodarbinātībā un sociālajās lietās saskaņā ar katras Puses saistībām, ko tās uzņēmušās atbilstīgi starptautiskajiem standartiem un konvencijām;
 f)
 sociālās aizsardzības līmeņa paaugstināšana visiem iedzīvotājiem un sociālās aizsardzības sistēmu modernizēšana kvalitātes, pieejamības un finansiālās ilgtspējas ziņā;
 g)
 sociālo partneru līdzdalības pastiprināšana un sociālā dialoga veicināšana, tostarp stiprinot ieinteresēto partneru spējas.
 288. PANTS
 Sadarbība piegādes ķēžu atbildīgas pārvaldības jomā
 1.
 Puses atzīst piegādes ķēžu atbildīgas pārvaldības nozīmīgumu ar atbildīgas darījumdarbības un korporatīvas sociālas atbildības prakses palīdzību, kā arī labvēlīgas vides nodrošināšanas rezultātā.Puses atzīst, cik nozīmīga ir piegādes ķēžu atbildīga pārvaldība, kurā īsteno atbildīgu darījumdarbības praksi un korporatīvas sociālas atbildības praksi, kā arī nodrošina labvēlīgu vidi. Puses atbalsta to, ka tiek izplatīti un izmantoti attiecīgie starptautiskie instrumenti, piemēram, ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, kas 1976. gada 21. jūnijā pieņemtas kā daļa no Deklarācijas par starptautiskajiem ieguldījumiem un daudznacionālajiem uzņēmumiem, SDO Trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, kura pieņemta Ženēvā 1977. gada 16. novembrī, ANO Globālais līgums, kas noslēgts Ņujorkā 2000. gada 26. jūlijā, un Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, kurus ANO Cilvēktiesību padome apstiprināja ar 2011. gada 16. jūnija Rezolūciju 17/4.
 2.
 Puses apmainās ar informāciju, kā arī paraugpraksi un vajadzības gadījumā sadarbojas savā starpā, reģionālā līmenī un starptautiskos forumos saistībā ar jautājumiem, uz kuriem attiecas šis pants.
 289. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi veselības jomā
 Kā priekšnosacījumu ilgtspējīgai attīstībai un ekonomikas izaugsmei Puses attīsta savu sadarbību sabiedrības veselības jomā, lai paaugstinātu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un samazinātu nevienlīdzību veselības jomā, ievērojot kopīgas vērtības un principus veselības jomā.
 290. PANTS
 Sadarbība veselības jomā
 Sadarbība veselības jomā ir vērsta uz pārnēsājamu un nepārnēsājamu slimību profilaksi un kontroli, tostarp apmainoties ar informāciju par veselības jomas jautājumiem, veicinot pieeju “veselība visās politikas jomās”, sadarbojoties ar starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Pasaules Veselības organizāciju (turpmāk “PVO”), un sekmējot tādu starptautisku nolīgumu īstenošanu veselības jomā kā PVO Pamatkonvencija par tabakas kontroli, kas pieņemta Ženēvā 2003. gada 21. maijā, un Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi, kurus PVO Pasaules Veselības asambleja pieņēma 2005. gada 23. maijā.
 291. PANTS
 Vispārējie sadarbības mērķi izglītības un apmācības jomā
 1.
 Puses sadarbojas izglītības un apmācības jomā ar mērķi tuvināt Kirgizstānas Republikas izglītības un apmācības sistēmas Eiropas Savienības izglītības un apmācības sistēmām. Puses sadarbojas, lai veicinātu mūžizglītību un sekmētu sadarbību un pārredzamību visos izglītības un apmācības līmeņos.
 2.
 Pušu sadarbības mērķis izglītības un apmācības jomā būs atbalsts tādai izglītības politikai, kuras pamatā ir programma 2030. gadam un IAM Nr. 4 – nodrošināt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību visiem un veicināt mūžizglītību.
 292. PANTS
 Sadarbība izglītības un apmācības jomā
 Sadarbība izglītības un apmācības jomā ir vērsta uz šādām darbībām:
 a)
 mūžizglītības veicināšana, kas ir svarīga izaugsmei un nodarbinātībai, kā arī ļauj iedzīvotājiem pilnībā iesaistīties sabiedrības dzīvē;
 b)
 izglītības un apmācības sistēmu, tostarp valsts/civildienesta ierēdņu apmācības sistēmu, modernizācija, un šo sistēmu kvalitātes, nozīmīguma un pieejamības uzlabošana visos izglītības posmos, sākot ar agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi un beidzot ar terciāro izglītību;
 c)
 konverģences un koordinētu reformu veicināšana augstākajā izglītībā;
 d)
 starptautiskās akadēmiskās sadarbības pastiprināšana, līdzdalības palielināšana Eiropas Savienības sadarbības programmās un studentu, darbinieku un pētnieku mobilitātes uzlabošana;
 e)
 valsts kvalifikāciju sistēmas turpmāka attīstīšana ar mērķi uzlabot kvalifikāciju un kompetenču pārredzamību un atzīšanu;
 f)
 profesionālās izglītības un apmācības tālāka attīstīšana, vienlaikus ņemot vērā paraugpraksi Eiropas Savienībā.
 293. PANTS
 Sadarbība jaunatnes politikas jomā
 Sadarbība jaunatnes politikas jomā atbalsta programmu 2030. gadam un šajā programmā izklāstīto IAM īstenošanu.
 294. PANTS
 Sadarbības mērķi jaunatnes politikas jomā
 Puses:
 a)
 pastiprina sadarbību un apmaiņas pasākumus jauniešu politikas jomā un jauniešu un jaunatnes darbinieku neformālajā izglītībā;
 b)
 atvieglina visu jauniešu aktīvu līdzdalību sabiedrībā;
 c)
 atbalsta jauniešu un jaunatnes darbinieku mobilitāti kā līdzekli, ar ko veicina kultūru dialogu, kā arī zināšanu, prasmju un kompetenču iegūšanu ārpus formālās izglītības sistēmas, tostarp strādājot brīvprātīgo darbu, un
 d)
 veicina sadarbību starp jauniešu organizācijām ar nolūku atbalstīt pilsonisko sabiedrību.
 295. PANTS
 Sadarbība kultūras jomā
 1.
 Puses veicina sadarbību kultūras jomā saskaņā ar principiem, kas nostiprināti Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kuru 2005. gada 20. oktobrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (turpmāk “UNESCO”) Vispārējā konference, lai pastiprinātu kultūru dialogu un veicinātu kultūru daudzveidību, savstarpēju sapratni un zināšanas par Pušu attiecīgajām kultūrām.
 2.
 Puses veic pienācīgus pasākumus, lai veicinātu kultūras apmaiņu, mudinātu kopīgu iniciatīvu īstenošanu dažādās kultūras jomās un apmainītos ar paraugpraksi mākslinieku, kultūras profesionāļu un organizāciju apmācībā un spēju veidošanā.
 3.
 Puses sadarbojas daudzpusēju starptautisku nolīgumu un starptautisku organizāciju ietvaros, tostarp – bet ne tikai – UNESCO ietvaros, lai atbalstītu kultūru daudzveidību, kā arī saglabātu un novērtētu vēsturisko un kultūras mantojumu.
 296. PANTS
 Sadarbība mediju un audiovizuālās politikas jomā
 1.
 Puses sadarbojas mediju un audiovizuālās politikas jomā, jo īpaši apmainoties ar informāciju un paraugpraksi par medijiem un audiovizuālo politiku un rīkojot žurnālistu un citos medijos strādājošo, kino un audiovizuālās nozares profesionāļu apmācības.
 2.
 Puses sadarbojas, lai stiprinātu mediju neatkarību un profesionalitāti, pamatojoties uz standartiem, kas noteikti piemērojamajās starptautiskajās konvencijās, tostarp attiecīgos gadījumos UNESCO un Eiropas Padomes konvencijās.
 3.
 Puses sadarbojas mediju un audiovizuālās politikas jomā starptautiskos forumos, piemēram, UNESCO un PTO ietvaros.
 297. PANTS
 Sadarbība sporta un fizisko aktivitāšu jomā
 Puses sadarbojas sporta un fizisko aktivitāšu jomā, lai veicinātu veselīgu dzīvesveidu, sekmētu labu pārvaldību gan sociālo, gan izglītojošo vērtību kontekstā un vērstos pret tādiem draudiem sportam kā dopings, spēļu rezultātu sarunāšana, rasisms un vardarbība. Sadarbība sporta un fizisko aktivitāšu jomā ietver informācijas un paraugprakses apmaiņu, zinātību sporta jomā, sporta pārvaldību un reklāmu.
 298. PANTS
 Sadarbība reģionālās attīstības jomā
 Puses veicina savstarpēju sapratni un divpusēju sadarbību reģionālās attīstības politikas jomā, tostarp attiecībā uz reģionālās politikas izstrādes un īstenošanas metodēm, kā arī daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības jomā, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgākā situācijā esošu reģionu attīstībai un teritoriālajai sadarbībai, lai uzlabotu dzīves apstākļus, veicinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un pastiprinātu informācijas un pieredzes apmaiņu starp valsts, reģionālām un vietējām iestādēm, kā arī palielinātu ekonomikas un sociālās jomas dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību.
 299. PANTS
 Reģionālā politika un pārrobežu sadarbība
 Puses atbalsta un stiprina vietējā un reģionālā līmeņa iestāžu iesaisti sadarbībā reģionālās politikas jomā un pārrobežu sadarbībā, lai veicinātu savstarpēju sapratni un informācijas apmaiņu, izstrādātu spēju veidošanas pasākumus, sekmētu attiecīgu struktūru un tiesiskā regulējuma izveidi un stiprinātu pārrobežu mērogā ekonomikas un uzņēmējdarbības tīklus.
 300. PANTS
 Pārrobežu sadarbība citās jomās
 Puses stiprina un veicina pārrobežu sadarbības attīstību citās jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums, piemēram, tādās kā tirdzniecība, transports, enerģētika, ūdens, vide, klimata pārmaiņas, komunikācijas tīkli, kultūra, izglītība, pētniecība, tūrisms un robežu drošība.
 301. PANTS
 Ilgtspējīga savienojamība
 Puses veicina ilgtspējīgu savienojamību Vidusāzijas reģionā un ārpus tā. Šajā nolūkā Puses sadarbojas kopīgu interešu jautājumos, lai virzītu uz priekšu savienojamības stratēģijas un iniciatīvas, kas ilgtermiņā ir ekonomiski, finansiāli, ekoloģiski un sociāli ilgtspējīgas un ir saskaņotas ar starptautiski pieņemtiem noteikumiem.
 302. PANTS
 Sadarbība regulējuma tuvināšanas jomā
 1.
 Puses uzskata, ka svarīgs Kirgizstānas Republikas un Eiropas Savienības saikņu stiprināšanas aspekts ir Kirgizstānas Republikas esošo un turpmāko tiesību aktu pakāpeniska konverģence ar Eiropas Savienības tiesību aktiem. Kirgizstānas Republika centīsies pakāpeniski saskaņot savus tiesību aktus ar Eiropas Savienības tiesību aktiem jomās, par kurām ir panākta vienošanās un uz kurām attiecas šis nolīgums.
 2.
 Šīs sadarbības mērķis cita starpā ir attīstīt Kirgizstānas Republikas administratīvās un institucionālās spējas, ciktāl tas vajadzīgs, lai īstenotu šo nolīgumu un vajadzības gadījumā veiktu nepieciešamās strukturālās reformas un tiesību aktu tuvināšanu.
 303. PANTS
 Tehniskā palīdzība
 Eiropas Savienība cenšas sniegt Kirgizstānas Republikai tehnisko palīdzību 302. pantā minēto pasākumu īstenošanai, cita starpā veicot šādas darbības:
 a)
 ekspertu apmaiņa;
 b)
 agrīna informācijas sniegšana, jo īpaši par attiecīgajiem tiesību aktiem;
 c)
 semināru organizēšana;
 d)
 apmācības pasākumu rīkošana, tostarp tiešsaistē.
 304. PANTS
 Finansiālā un tehniskā palīdzība
 1.
 Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Kirgizstānas Republika var saņemt no Eiropas Savienības finansiālu palīdzību dotāciju un aizdevumu veidā, iespējams, sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku un citām starptautiskām finanšu iestādēm. Kirgizstānas Republika var arī saņemt tehnisko palīdzību.
 2.
 Finansiālo palīdzību var sniegt saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības finansēšanas instrumentiem ārējas darbības jomā. Eiropas Savienības finansējumam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046
 32
 .
 3.
 Finansiālās palīdzības pamatā ir gada rīcības programmas, ko izstrādājusi Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Kirgizstānas Republiku.
 4.
 Eiropas Savienība un Kirgizstānas Republika var līdzfinansēt programmas un projektus. Puses koordinē programmas un projektus par finansiālu un tehnisku sadarbību un apmainās ar informāciju par visiem palīdzības avotiem.
 5.
 Eiropas Savienības finansiālās palīdzības sniegšanu Kirgizstānas Republikai virza palīdzības efektivitātes principi, kā noteikts 2005. gada 2. martā pieņemtajā ESAO Parīzes deklarācijā par palīdzības efektivitāti, jaunajā Eiropas Konsensā par attīstību, ko Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2017. gada 7. jūnijā, un Eiropas Revīzijas palātas ziņojumos, kā arī saskaņā ar pieredzi, kura gūta no jau īstenotajām un pašreizējām Eiropas Savienības sadarbības programmām Kirgizstānas Republikā.
 305. PANTS
 Vispārīgie principi
 1.
 Puses īsteno finansiālo palīdzību saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un sadarbojas ES un Kirgizstānas Republikas finanšu interešu aizsardzības nodrošināšanā. Puses veic efektīvus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas negatīvi ietekmē Eiropas Savienības un Kirgizstānas Republikas finanšu intereses.
 2.
 Neskarot 308. panta tiešu piemērošanu, jebkurā turpmākā nolīgumā vai finansēšanas instrumentā, ko Puses noslēdz šā nolīguma īstenošanas laikā, iekļauj īpašas finansiālās sadarbības klauzulas, kuras ietver pārbaužu veikšanu uz vietas, inspekcijas, kontroli un krāpšanas apkarošanas pasākumus, tostarp tādus, ko veic Eiropas Revīzijas palāta un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (turpmāk “OLAF”).
 306. PANTS
 Līdzekļu devēju koordinācija
 Lai efektīvi izmantotu pieejamos resursus, Puses apņemas nodrošināt to, ka Eiropas Savienības iemaksas tiek veiktas ciešā koordinācijā ar iemaksām no citiem avotiem, trešām valstīm un starptautiskām finanšu iestādēm. Šim nolūkam Puses regulāri apmainās ar informāciju par visiem palīdzības avotiem. Kirgizstānas Republika var līdzfinansēt Eiropas Savienības sniegto palīdzību.
 307. PANTS
 Novēršana un komunikācija
 1.
 Ja Kirgizstānas Republikai ir uzticēta Eiropas Savienības līdzekļu (turpmāk “ES līdzekļi”) izmantošana vai ja tā ir tādu ES līdzekļu saņēmēja, kuri tiek izmantoti tiešā Eiropas Savienības pārvaldībā, tad Kirgizstānas Republikas iestādes veic visus atbilstīgos pasākumus, lai novērstu pārkāpumus, krāpšanu, korupciju un jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas negatīvi ietekmē Eiropas Savienības līdzekļus un – attiecīgā gadījumā – Kirgizstānas Republikas līdzfinansējuma līdzekļus. Šajā nolūkā Eiropas Komisija un Kirgizstānas Republikas iestādes pēc pieprasījuma apmainās ar būtisko informāciju.
 2.
 Kirgizstānas Republikas iestādes nosūta Eiropas Savienībai informāciju, ko tās uzzinājusi attiecībā uz aizdomām par krāpšanu, korupciju, interešu konfliktu vai citu nelikumīgu darbību vai faktisku krāpšanu, korupciju, interešu konfliktu vai citu nelikumīgu darbību saistībā ar ES līdzekļiem. Tāpat Eiropas Savienība nosūta Kirgizstānas Republikas iestādēm šādu informāciju saistībā ar Kirgizstānas Republikas līdzfinansējuma līdzekļiem.
 308. PANTS
 Sadarbība ar OLAF
 1.
 Šā nolīguma ietvaros OLAF ir tiesīgs veikt pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Eiropas Savienības finanšu intereses saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013
 33
 un Padomes Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96
 34
 un (EK, Euratom) Nr. 2988/95
 35
 .
 2.
 Pārbaudes un inspekcijas uz vietas OLAF sagatavo un veic ciešā sadarbībā ar kompetentajām Kirgizstānas Republikas iestādēm. Kirgizstānas Republikas kompetento iestāžu amatpersonas var piedalīties pārbaudēs un inspekcijās uz vietas.
 3.
 Ja kāds ekonomikas dalībnieks pretojas pārbaudei vai inspekcijai uz vietas, tad Kirgizstānas Republikas kompetentās iestādes sniedz OLAF nepieciešamo palīdzību, lai tas varētu pildīt savu pienākumu veikt pārbaudes vai inspekcijas uz vietas.
 4.
 Kirgizstānas Republikas kompetentās iestādes pēc pieprasījuma apmainās ar OLAF ar informāciju, kas varētu būt svarīga Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzībai.
 5.
 Persondatu nosūtīšanai un apstrādei piemēro nosūtītājas Puses datu aizsardzības noteikumus.
 6.
 OLAF var vienoties ar Kirgizstānas Republikas kompetentajām iestādēm par turpmāku sadarbību krāpšanas apkarošanas jomā, tostarp par administratīvu vienošanos noslēgšanu.
 309. PANTS
 Izmeklēšana un kriminālvajāšana
 Kirgizstānas Republikas kompetentās iestādes nodrošina iespējamu vai faktisku krāpšanas, korupcijas vai jebkādu citu nelikumīgu darbību gadījumu, kas negatīvi ietekmē Savienības līdzekļus, izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. Vajadzības gadījumā OLAF var palīdzēt Kirgizstānas Republikas kompetentajām iestādēm šajā uzdevumā.
 VII SADAĻA
 INSTITUCIONĀLI, VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
 310. PANTS
 Sadarbības padome
 1.
 Ar šo tiek izveidota Sadarbības padome, kas pārrauga šā nolīguma mērķu izpildi un uzrauga tā īstenošanu. Tā izskata visus svarīgos jautājumus saistībā ar šo nolīgumu un visus abas Puses interesējošus divpusējus vai starptautiskus jautājumus.
 2.
 Sadarbības padome tiekas regulāri, parasti reizi gadā.
 3.
 Sadarbības padomes sastāvā ir Pušu pārstāvji ministru līmenī. Sadarbības padome saskaņā ar abpusēju vienošanos tiekas visos nepieciešamajos sastāvos.
 4.
 Sadarbības padome pieņem savu reglamentu un Sadarbības komitejas reglamentu.
 5.
 Sadarbības padomi pārmaiņus vada Eiropas Savienības un Kirgizstānas Republikas pārstāvis.
 6.
 Sadarbības padome ir pilnvarota pieņemt lēmumus un sniegt attiecīgus ieteikumus, kā paredzēts šajā nolīgumā. Attiecībā uz šā nolīguma I, II, III, V un VI sadaļas tvērumu Sadarbības padome ir arī pilnvarota pieņemt lēmumus un sniegt ieteikumus pēc Pušu savstarpējas vienošanās. Tās lēmumi ir saistoši Pusēm. Sadarbības padome pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus pēc Pušu attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas, kā paredzēts to tiesību aktos.
 7.
 Sadarbības padome var deleģēt Sadarbības komitejai jebkuru no savām funkcijām.
 311. PANTS
 Sadarbības komiteja
 1.
 Ar šo tiek izveidota Sadarbības komiteja, kas palīdz Sadarbības padomei veikt tās pienākumus.
 2.
 Sadarbības komiteju pārmaiņus vada Eiropas Savienības un Kirgizstānas Republikas pārstāvis.
 3.
 Sadarbības komitejas sastāvā ir Pušu pārstāvji augstāko amatpersonu līmenī.
 4.
 Sadarbības komitejas sanāksmes notiek reizi gadā pārmaiņus Briselē un Biškekā vai pēc savstarpējas vienošanās tādā dienā un saskaņā ar tādu darba kārtību, par ko Puses iepriekš vienojušās. Īpašas sanāksmes pēc jebkuras Puses lūguma var sasaukt, Pusēm savstarpēji vienojoties.
 5.
 Sadarbības komiteja var tikties īpašā sastāvā, lai risinātu visus ar IV sadaļu saistītos jautājumus. Kad Sadarbības komiteja risina ar IV sadaļu saistītus jautājumus, tās sastāvā ir katras Puses pārstāvji, kuri ir atbildīgi par jautājumiem saistībā ar tirdzniecību.
 6.
 Sadarbības komitejai ir pilnvaras pieņemt lēmumus, kā paredzēts šajā nolīgumā, vai tad, ja šādas pilnvaras tai deleģējusi Sadarbības padome. Tās lēmumi ir saistoši Pusēm. Sadarbības komiteja pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus pēc Pušu attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas, kā paredzēts to tiesību aktos. Sadarbības komiteja, īstenojot deleģētās pilnvaras, pieņem lēmumus saskaņā ar Sadarbības padomes reglamentu.
 312. PANTS
 Apakškomitejas un citas struktūras
 1.
 Sadarbības padome var izveidot apakškomitejas vai citas struktūras, kas palīdz veikt tās pienākumus un risina konkrētus uzdevumus vai jautājumus. Tā var mainīt kādai apakškomitejai vai citai struktūrai uzticētos uzdevumus vai likvidēt to.
 2.
 Sadarbības padome vienojas par apakškomiteju pilnvarām.
 3.
 Apakškomitejas un citas struktūras regulāri vai pēc pieprasījuma ziņo Sadarbības komitejai par savu darbību.
 4.
 Apakškomiteju vai citu struktūru sanāksmes notiek, ja to pieprasa kāda no Pusēm vai Sadarbības komiteja, ja vien Puses nevienojas citādi.
 5.
 Apakškomiteju un citu struktūru izveide vai pastāvēšana neliedz nevienai Pusei tieši iesniegt jebkādu jautājumu Sadarbības komitejai.
 313. PANTS
 Parlamentārā sadarbības komiteja
 1.
 Ar šo izveido Parlamentāro sadarbības komiteju. Tā ir forums sanāksmēm un viedokļu apmaiņai ar mērķi padziļināt un stiprināt Pušu attiecības.
 2.
 Parlamentārās sadarbības komitejas sastāvā ir Eiropas Parlamenta deputāti un Kirgizstānas Republikas parlamenta (Zhogorku Kenesh) deputāti.
 3.
 Parlamentārā sadarbības komiteja rīko sanāksmes, kuru biežumu tā nosaka pati.
 4.
 Parlamentārā sadarbības komiteja pieņem savu reglamentu.
 5.
 Parlamentāro sadarbības komiteju pārmaiņus vada Eiropas Parlamenta un Kirgizstānas Republikas parlamenta (Zhogorku Kenesh) pārstāvis saskaņā ar tās reglamentu.
 6.
 Parlamentāro sadarbības komiteju informē par Sadarbības padomes lēmumiem un ieteikumiem.
 7.
 Parlamentārā sadarbības komiteja var sniegt ieteikumus Sadarbības padomei.
 314. PANTS
 Pilsoniskās sabiedrības iesaiste
 Lai informētu pilsonisko sabiedrību un apspriestos ar to par šā nolīguma īstenošanu, kā paredzēts 6. pantā, Puses šim nolūkam var izveidot īpašu struktūru saskaņā ar 312. pantā noteikto procedūru.
 315. PANTS
 Teritoriālā piemērošana
 1.
 Šo nolīgumu piemēro:
 a)
 teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar minēto Līgumu nosacījumiem, un
 b)
 Kirgizstānas Republikas teritorijā.
 Šajā nolīgumā jēdzienu “teritorija” saprot šajā nozīmē, ja vien nav skaidri norādīts citādi.
 Atsauces uz “teritoriju” šajā nolīgumā ietver gaisa telpu un teritoriālos ūdeņus, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā, kas pieņemta Montegobejā 1982. gada 10. decembrī.
 2.
 Saistībā ar šā nolīguma noteikumiem par muitas sadarbību – attiecībā uz Eiropas Savienību šo nolīgumu piemēro arī tām Savienības muitas teritorijas zonām, kuras minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013
 36
 4. pantā un uz kurām neattiecas šā panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts.
 316. PANTS
 Pienākumu izpilde
 1.
 Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar šo nolīgumu.
 2.
 Ja kāda no Pusēm uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi kādu no IV sadaļā noteiktajiem pienākumiem, tad piemēro īpašos mehānismus, kas paredzēti minētajā sadaļā.
 3.
 Ja kāda no Pusēm uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi kādu no pienākumiem, kas 2. un 11. pantā ir aprakstīti kā būtiski šā nolīguma elementi, tā var veikt atbilstīgus pasākumus. Šajā punktā jēdziens “atbilstīgi pasākumi” var ietvert šā nolīguma darbības daļēju vai pilnīgu apturēšanu.
 4.
 Ja kāda no Pusēm uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi kādu no šajā nolīgumā noteiktajiem pienākumiem, izņemot tos, uz kuriem attiecas 2. un 3. punkts, tā paziņo par to otrai Pusei. Puses apspriežas Sadarbības padomes aizgādībā ar nolūku panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. Ja Sadarbības padome nespēj panākt abpusēji pieņemamu risinājumu, tad paziņotāja Puse var veikt atbilstīgus pasākumus. Šajā punktā jēdziens “atbilstīgi pasākumi” var ietvert tikai I, II, III, V, VI un VII sadaļas apturēšanu.
 5.
 Šā panta 3. un 4. punktā minētos atbilstīgos pasākumus veic, pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības, un tie ir samērīgi ar to pienākumu neizpildi, kuri paredzēti šajā nolīgumā. Priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību.
 317. PANTS
 Drošības izņēmumi
 Neko šajā nolīgumā neinterpretē:
 a)
 kā prasību Pusei sniegt jebkādu informāciju vai atļaut piekļūt tai, ja Puse uzskata, ka tās izpaušana ir pretrunā Puses būtiskām drošības interesēm, vai
 b)
 kā šķērsli, kas attur Pusi no rīcības, kuru tā uzskata par nepieciešamu būtisko drošības interešu aizsardzībai:
 i)
 saistībā ar ieroču, munīcijas un militārā inventāra ražošanu vai transportu un citu preču un materiālu transportu un darījumiem, pakalpojumiem un tehnoloģiju, un saimnieciskajām darbībām, ko tieši vai netieši veic nolūkā apgādāt militāru formējumu,
 ii)
 saistībā ar skaldmateriāliem un kodoltermiskajā sintēzē izmantojamiem materiāliem vai materiāliem, no kuriem iegūst šādus materiālus, vai
 iii)
 kas veikta kara vai citas starptautisko attiecību ārkārtas situācijas laikā; vai
 c)
 tā, ka tas neļautu Pusēm veikt jebkādus pasākumus, lai pildītu to starptautiskās saistības saskaņā ar ANO Statūtiem nolūkā uzturēt starptautisku mieru un drošību.
 318. PANTS
 Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana
 1.
 Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka minētajā nolūkā ir pabeigtas Pušu attiecīgās iekšējās procedūras.
 2.
 Neatkarīgi no 1. punkta Puses var pilnībā vai daļēji provizoriski piemērot šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām. Provizoriska piemērošana sākas otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Eiropas Savienība un Kirgizstānas Republika viena otrai paziņo šādu informāciju:
 a)
 attiecībā uz Eiropas Savienību – par minētajam nolūkam nepieciešamo iekšējo procedūru pabeigšanu, norādot šā nolīguma daļas, ko piemēro provizoriski, un
 b)
 attiecībā uz Kirgizstānas Republiku – par minētajam nolūkam nepieciešamo iekšējo procedūru pabeigšanu, norādot šā nolīguma daļas, ko piemēro provizoriski.
 3.
 Katra Puse var rakstiski paziņot otrai Pusei par savu nodomu izbeigt šā nolīguma provizorisku piemērošanu. Izbeigšana stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc minētās paziņošanas.
 4.
 Provizoriskās piemērošanas nolūkā jēdziens “šā nolīguma stāšanās spēkā” nozīmē provizoriskās piemērošanas sākuma dienu. Sadarbības padome un citas struktūras, kas izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu, var pildīt savas funkcijas šā nolīguma provizoriskās piemērošanas laikā, ciktāl šīs funkcijas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu šā nolīguma provizorisku piemērošanu. Visi lēmumi, kas pieņemti, pildot to funkcijas, vairs nav spēkā, ja šā nolīguma provizoriskā piemērošana tiek izbeigta saskaņā ar 3. punktu.
 5.
 Ja saskaņā ar 2. punktu Puses piemēro kādu šā nolīguma noteikumu pirms nolīguma stāšanās spēkā, tad jebkuru šāda noteikuma norādi uz šā nolīguma spēkā stāšanās dienu saprot kā norādi uz dienu, kad Puses vienojas provizoriski piemērot minēto noteikumu saskaņā ar 2. punktu.
 6.
 Paziņojumus, kas veikti saskaņā ar šo pantu, Eiropas Savienības gadījumā sūta Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un Kirgizstānas Republikas gadījumā – Ārlietu ministrijai.
 319. PANTS
 Citi nolīgumi
 1.
 Partnerības un sadarbības nolīgumu, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, ar šo atceļ un aizstāj ar šo nolīgumu.
 2.
 Atsauces uz 1. punktā minēto nolīgumu visos pārējos nolīgumos starp Pusēm saprot kā atsauces uz šo nolīgumu.
 3.
 Puses var papildināt šo nolīgumu, noslēdzot konkrētus nolīgumus jebkurā sadarbības jomā, uz kuru attiecas šā nolīguma tvērums. Šādi konkrēti nolīgumi ir vispārējo divpusējo attiecību, ko reglamentē šis nolīgums, sastāvdaļa, un uz tiem attiecas kopējā institucionālā struktūra, kura izveidota ar šo nolīgumu.
 320. PANTS
 Pielikumi un protokoli
 Šā nolīguma pielikumi, protokoli un zemsvītras piezīmes ir tā sastāvdaļa.
 321. PANTS
 Jaunu dalībvalstu pievienošanās Eiropas Savienībai
 1.
 Eiropas Savienība informēs Kirgizstānas Republiku par jebkuru trešās valsts pieteikumu par pievienošanos Eiropas Savienībai.
 2.
 Eiropas Savienība paziņo Kirgizstānas Republikai par to, ka stājas spēkā kāds līgums par trešās valsts pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk “Pievienošanās līgums”).
 3.
 Jauna Eiropas Savienības dalībvalsts pievienojas šim nolīgumam saskaņā ar Sadarbības padomes pieņemtajiem noteikumiem. Ja vien 4. punktā nav noteikts citādi, pievienošanās šim nolīgumam stājas spēkā dienā, kad jaunā dalībvalsts pievienojas Eiropas Savienībai, un tādēļ šo nolīgumu groza ar Sadarbības padomes lēmumu, ar kuru nosaka pievienošanās nosacījumus.
 4.
 Šā nolīguma IV sadaļu piemēro starp jauno Eiropas Savienības dalībvalsti un Kirgizstānas Republiku no dienas, kad minētā jaunā dalībvalsts pievienojas Eiropas Savienībai.
 5.
 Lai atvieglotu šā panta 4. punkta īstenošanu, Sadarbības komiteja, kas darbojas tās tirdzniecības komitejas sastāvā, no Pievienošanās līguma parakstīšanas dienas izskata pievienošanās ietekmi uz šo nolīgumu. Sadarbības komiteja lemj par nepieciešamajiem tehniskajiem grozījumiem šā nolīguma 8.-A, 8.-C un 9. pielikumā un par citiem vajadzīgajiem pielāgojumiem vai pārejas pasākumiem. Visi Sadarbības komitejas lēmumi stājas spēkā dienā, kad jaunā dalībvalsts pievienojas Eiropas Savienībai.
 322. PANTS
 Privātās tiesības
 Nekas šajā nolīgumā nav interpretējams tā, ka tas piešķirtu tiesības vai uzliktu pienākumus personām, izņemot tiesības un pienākumus, kas Pušu starpā izveidoti saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, ne arī atļautu uz šo nolīgumu tieši atsaukties Pušu valsts tiesību sistēmās.
 323. PANTS
 Publiska piekļuve oficiāliem dokumentiem
 Šā nolīguma noteikumi neskar Pušu attiecīgo tiesību aktu piemērošanu attiecībā uz publisku piekļuvi dokumentiem.
 324. PANTS
 Ilgums
 Šīs nolīgums ir spēkā uz nenoteiktu laiku.
 325. PANTS
 Nolīguma izbeigšana
 Katra Puse, izmantojot diplomātiskos kanālus, var rakstiski paziņot otrai Pusei par savu nodomu izbeigt šā nolīguma darbību. Izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņojuma saņemšanas dienas.
 326. PANTS
 Autentiskie teksti
 Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, kirgīzu un krievu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
 2. PIELIKUMS
 PIELIKUMS PAR IZVEDMUITAS NODOKĻIEM, NODOKĻIEM VAI CITIEM MAKSĀJUMIEM SAISTĪBĀ AR EKSPORTU
 HS kods
 Apraksts
 Nodokļa likme
 1206 00 100 0
 - sējai
 10 %, bet ne mazāk kā 15 EUR/1000 kg
 1206 00 910 0
 - - lobīti; pelēkās vai baltsvītrainās čaumalās
 10 %, bet ne mazāk kā 15 EUR/1000 kg
 1206 00 990 0
 - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 15 EUR/1000 kg
 2505 10 000 0
 Silīcijsmilts un kvarca smilts
 50 %, bet ne mazāk kā 100 EUR/1000 kg
 2505 90 000 0
 citādi
 50 %, bet ne mazāk kā 100 EUR/1000 kg
 2506 10 000 0
 - - kvarcs
 50 %, bet ne mazāk kā 100 EUR/1000 kg
 2514 00 000 0
 Slāneklis, rupji apstrādāts vai neapstrādāts, sazāģēts vai nesazāģēts vai citādi sadalīts taisnstūrveida (ieskaitot kvadrātveida) blokos vai plātnēs
 50 %, bet ne mazāk kā 100 EUR/1000 kg
 2515 11 000 0
 - - neapstrādāts vai rupji apstrādāts
 100 %, bet ne mazāk kā 50 EUR/1000 kg
 2515 12 000 0
 - - tikai sazāģēts vai citādi sadalīts taisnstūrveida (ieskaitot kvadrātveida) blokos vai plātnēs
 100 %, bet ne mazāk kā 50 EUR/1000 kg
 2515 20 000 0
 - ekausīns un citi kaļķa ieži pieminekļiem vai būvniecībai; alabastrs
 30 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 2516 11 000 0
 - granīts: - - neapstrādāts vai rupji apstrādāts
 30 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 2516 12 000 0
 - granīts: - - tikai sazāģēts vai citādi sadalīts taisnstūrveida (ieskaitot kvadrātveida) blokos vai plātnēs
 30 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 2516 90 000 0
 - citādi akmeņi pieminekļiem vai celtniecībai
 30 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 2518 10 000 0
 - nekarsēts un nededzināts dolomīts
 30 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 2521 00 000 0
 Kaļķakmens kušņi; kaļķakmens un citādi kaļķa ieži, ko izmanto kaļķu vai cementa ražošanai
 30 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 2601 11 000 0
 - - neaglomerētie
 30 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 2601 12 000 0
 - - aglomerētie
 30 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 2603 00 000 0
 Vara rūdas un koncentrāti
 30 %, bet ne mazāk kā 100 EUR/1000 kg
 2604 00 000 0
 Niķeļa rūdas un koncentrāti
 25 %, bet ne mazāk kā 60 EUR/1000 kg
 2605 00 000 0
 Kobalta rūdas un koncentrāti
 25 %, bet ne mazāk kā 60 EUR/1000 kg
 2606 00 000 0
 Alumīnija rūdas un koncentrāti
 25 %, bet ne mazāk kā 60 EUR/1000 kg
 2607 00 000 1
 - ar svina masas saturu 45 % vai vairāk
 25 %, bet ne mazāk kā 60 EUR/1000 kg
 2607 00 000 9
 - citādi
 25 %, bet ne mazāk kā 60 EUR/1000 kg
 2608 00 000 0
 Cinka rūdas un koncentrāti
 25 %, bet ne mazāk kā 60 EUR/1000 kg
 2609 00 000 0
 Alvas rūdas un koncentrāti
 25 %, bet ne mazāk kā 60 EUR/1000 kg
 2610 00 000 0
 Hroma rūdas un koncentrāti
 25 %, bet ne mazāk kā 60 EUR/1000 kg
 2611 00 000 0
 Volframa rūdas un koncentrāti
 25 %, bet ne mazāk kā 60 EUR/1000 kg
 2613 10 000 0
 - apdedzināti
 25 %, bet ne mazāk kā 60 EUR/1000 kg
 2613 90 000 0
 - citādi
 25 %, bet ne mazāk kā 60 EUR/1000 kg
 2616 90 000 0
 - citādi
 30 %, bet ne mazāk kā 100 EUR/1000 kg
 2617 10 000 0
 - antimona rūdas un koncentrāti
 25 %, bet ne mazāk kā 60 EUR/1000 kg
 2617 90 000 0
 - citādi
 50 %, bet ne mazāk kā 100 EUR/1000 kg
 2709 00 100 9
 - - citādi
 5 %
 2709 00 900 1
 - - jēlnaftas blīvums 20° C temperatūrā ir lielāks par 887,6 kg/m3, bet nepārsniedz 994 kg/m3, un sēra saturs nav mazāks par 0,015 % no kopējās masas, bet nepārsniedz 3,47 % no kopējās masas
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2709 00 900 2
 - - jēlnaftas blīvums 20° C temperatūrā nav mazāks par 694,7 kg/m3, bet nepārsniedz 980 kg/m3, un sēra saturs nav mazāks par 0,04 % no kopējās masas, bet nepārsniedz 5 % no kopējās masas
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2709 00 900 3
 - - jēlnaftas blīvums 20° C temperatūrā nav mazāks par 694,7 kg/m3, bet nepārsniedz 887,6 kg/m3, un sēra saturs nav mazāks par 0,04 % no kopējās masas, bet nepārsniedz 1,5 % no kopējās masas
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2709 00 900 4
 - - jēlnaftas blīvums 20° C temperatūrā nav mazāks par 750 kg/m3, bet nepārsniedz 900 kg/m3, un sēra saturs nav mazāks par 4 % no kopējās masas
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2709 00 900 9
 - - - citādi
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 12 411 0
 - - - - - - - - - - kuru oktānskaitlis (RON) mazāks par 80
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 12 412 0
 - - - - - - - - - - kuru oktānskaitlis (RON) ir 80 vai lielāks, bet mazāks par 92
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 12 413 0
 - - - - - - - - - - kuru oktānskaitlis (RON) ir 92 vai lielāks
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 12 419 0
 - - - - - - - - - citādi
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 12 450 0
 - - - - - - - - kuru oktānskaitlis (RON) ir 95 vai lielāks, bet mazāks par 98
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 12 490 0
 - - - - - - - - kuru oktānskaitlis (RON) ir 98 vai lielāks
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 12 510 0
 - - - - - - - - kuru oktānskaitlis (RON) ir mazāks par 98
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 12 590 0
 - - - - - - - - kuru oktānskaitlis (RON) ir 98 vai lielāks
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 19 421 0
 - - - - - - - - vasaras
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 19 422 0
 - - - - - - - - ziemas
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 19 460 0
 - - - - - - ar sēra saturu, kas pārsniedz 0,05 % no kopējās masas, bet nepārsniedz 0,2 % no kopējās masas
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 19 510 9
 - - - - - - citādi
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 19 550 9
 - - - - - - citādi
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 19 620 9
 - - - - - - - citādi
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 19 710 0
 - - - - - specifiskiem pārstrādes procesiem
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 19 980 0
 - - - - - - citādas ziežeļļas un citādas eļļas
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 2710 99 000 0
 - - citādi
 attiecībā uz formulu skatīt zemsvītras piezīmi (*****)
 4101 20 100 0
 - - svaigas jēlādas un ādas
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4101 20 300 0
 - - slapji sālītas jēlādas un ādas
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4101 20 500 0
 - - kaltētas vai sausi sālītas
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4101 20 800 0
 - - citādi
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4101 50 100 0
 - - svaigas
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4101 50 300 0
 - - slapji sālītas
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4101 50 500 0
 - - kaltētas vai sausi sālītas
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4101 50 900 0
 - - citādi
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4101 90 000 0
 - citādas, ieskaitot mugurdaļas un vēderus
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4102 10 100 0
 - - jēru ādas
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4102 10 900 0
 - - citādi
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4102 21 000 0
 - - piķelētas
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4102 29 000 0
 - - citādi
 20 %, bet ne mazāk kā 200 EUR/1000 kg
 4104 11 100 0
 - - - veselas liellopu (ieskaitot bifeļu) ādas, kuru vienas vienības virsma nepārsniedz 28 kvadrātpēdas (2,6 m2)
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 11 510 0
 - - - - - veselas ādas, kuru vienas vienības virsma pārsniedz 28 kvadrātpēdas (2,6 m2)
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 11 590 0
 - - - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 11 900 0
 - - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 19 100 0
 - - - veselas liellopu (ieskaitot bifeļu) ādas, kuru vienas vienības virsma nepārsniedz 28 kvadrātpēdas (2,6 m2)
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 19 510 0
 - - - - - veselas ādas, kuru vienas vienības virsma pārsniedz 28 kvadrātpēdas (2,6 m2)
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 19 590 0
 - - - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 19 900 0
 - - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 41 190 0
 - - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 41 510 0
 - - - - - veselas ādas, kuru vienas vienības virsma pārsniedz 28 kvadrātpēdas (2,6 m2)
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 41 590 0
 - - - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 41 900 0
 - - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 49 190 0
 - - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 49 510 0
 - - - - - veselas ādas, kuru vienas vienības virsma pārsniedz 28 kvadrātpēdas (2,6 m2)
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 49 590 0
 - - - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4104 49 900 0
 - - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4105 10 000 0
 - mitrā veidā (arī mitri hroma pusfabrikāti)
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4105 30 900 0
 - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4106 21 000 0
 - mitrā veidā (arī mitri hroma pusfabrikāti)
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4106 22 900 0
 - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4106 40 900 0
 - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 11 110 0
 - - - - hromāda
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 11 190 0
 - - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 11 900 0
 - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 12 110 0
 - - - - hromāda
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 12 190 0
 - - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 12 910 0
 - - - - liellopu (ieskaitot bifeļu) āda
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 12 990 0
 - - - - zirgu dzimtas lopu āda
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 19 100 0
 - - - liellopu (ieskaitot bifeļu) āda, kuras vienas vienības virsma nepārsniedz 28 kvadrātpēdas (2,6 m2)
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 19 900 0
 - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 91 100 0
 - - - jūrasmēle
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 91 900 0
 - - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 92 100 0
 - - - liellopu (ieskaitot bifeļu) āda
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 92 900 0
 - - - zirgu dzimtas lopu āda
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 99 100 0
 - - - liellopu (ieskaitot bifeļu) āda
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4107 99 900 0
 - - - zirgu dzimtas lopu āda
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4112 00 000 0
 Pēc miecēšanas vai miecēšanas un izžāvēšanas tālāk apstrādāta aitāda vai jērāda, ieskaitot pergamentētu ādu bez apmatojuma, šķelta vai nešķelta, izņemot ādu, kas iekļauta pozīcijā 41.14
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4113 10 000 0
 - kazu vai kazlēnu āda
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4113 90 000 0
 - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4114 10 100 0
 - - aitu vai jēru zamšāda
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4114 10 900 0
 - - citu dzīvnieku zamšāda
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4114 20 000 0
 - lakāda un lakādas imitācija; metalizēta āda
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4115 10 000 0
 - kompozītā āda ar ādas vai ādas šķiedru pamatni, gabalos, loksnēs vai sloksnēs, arī ruļļos
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4115 20 000 0
 - ādas vai kompozītās ādas atgriezumi un citi atkritumi, kas neder ādas izstrādājumu ražošanai; ādas putekļi, pulveris un milti
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 4707 10 000 0
 - nebalināts kraftpapīrs vai kartons vai gofrēts papīrs vai kartons
 10 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 4707 20 000 0
 - citāds papīrs vai kartons, kas gatavots galvenokārt no balinātas masā nekrāsotas celulozes
 10 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 4707 30 100 0
 - vecas vai nepārdotas avīzes, žurnāli, telefona abonentu saraksti, brošūras un iespiesti reklāmas materiāli
 10 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 4707 30 900 0
 - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 4707 90 100 0
 - - citādi, ieskaitot nešķirotus atkritumus
 10 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 4707 90 900 0
 - - citādi, ieskaitot šķirotus atkritumus
 10 %, bet ne mazāk kā 70 EUR/1000 kg
 5101 11 000 0
 - - cirptā vilna
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5101 19 000 0
 - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5101 21 000 0
 - - cirptā vilna
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5101 29 000 0
 - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5101 30 000 0
 - karbonizēta
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5102 20 000 0
 - rupjie dzīvnieku mati
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5103 10 100 0
 - - nekarbonizēta
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5103 10 900 0
 - - karbonizēta
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5103 20 000 0
 - citi vilnas vai smalkas dzīvnieku spalvas atkritumi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5103 30 000 0
 - rupjas dzīvnieku spalvas atkritumi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5104 00 000 0
 Plucināta vilna vai plucināti smalkie vai rupjie dzīvnieku mati
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5105 10 000 0
 - kārsta vilna
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5105 21 000 0
 - - ķemmēta vilna atgriezumos
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5105 29 000 0
 - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5105 39 000 0
 - - citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5105 40 000 0
 - rupjie dzīvnieku mati, kārsti vai ķemmēti
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5106 10 100 0
 – – nebalināti
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5106 10 900 0
 – – citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5106 20 100 0
 – – ar vilnas un dzīvnieku smalko matu saturu, kas sasniedz 85 % vai vairāk no kopējās masas
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5106 20 910 0
 – – – nebalināti
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5106 20 990 0
 – – – citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5107 10 100 0
 – – nebalināti
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5107 10 900 0
 – – citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5107 20 100 0
 – – – nebalināti
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5107 20 300 0
 – – – citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5107 20 510 0
 – – – – nebalināti
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5107 20 590 0
 – – – – citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5107 20 910 0
 – – – – nebalināti
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5107 20 990 0
 – – – – citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5108 10 100 0
 – – nebalināti
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5108 10 900 0
 – – citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5108 20 100 0
 – – nebalināti
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 5108 20 900 0
 – – citādi
 10 %, bet ne mazāk kā 90 EUR/1000 kg
 7106 91 000 9
 – – – citādi
 25 %
 7106 92 000 0
 – – daļēji apstrādāti
 25 %
 7108 12 000 9
 – – – citādi
 25 %
 7108 13 800 0
 – – – citādi
 15 %
 7108 20 000 9
 – – citādi
 15 %
 7118 90 000 0
 - citādi
 25 %
 7204 10 000 0
 - lietuves čuguna atkritumi un lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7204 21 100 0
 - - - ar niķeļa masas saturu 8 % vai vairāk
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7204 21 900 0
 - - - citādi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7204 29 000 0
 - - citādi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7204 30 000 0
 - alvotas dzelzs vai tērauda atgriezumi un lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7204 41 100 0
 - - - virpošanas skaidas, atgriezumi, lauztās skaidas, frēzēšanas paliekas, zāģskaidas, slīpēšanas daļiņas
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7204 41 910 0
 - - - - saišķos
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7204 41 990 0
 - - - - citādi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7204 49 100 0
 - - - drupināti (griezti)
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7204 49 300 0
 - - - - saišķos
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7204 49 900 0
 - - - - citādi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7204 50 000 0
 - lietņi lūžņu pārliešanai
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7404 00 100 0
 - no rafinēta vara
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7404 00 910 0
 - no vara un cinka sakausējumiem (misiņa)
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7404 00 990 0
 - - citādi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7503 00 100 0
 - no neleģētā niķeļa
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7503 00 900 0
 - no niķeļa sakausējumiem
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7602 00 110 0
 - - virpošanas skaidas, atgriezumi, lauztās skaidas, frēzēšanas paliekas, zāģskaidas, slīpēšanas daļiņas; krāsotu, pārklātu vai sastiprinātu lokšņu un foliju, kuru biezums nepārsniedz 0,2 mm (neskaitot jebkuras pamatnes biezumu) atgriezumi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7602 00 190 0
 - - citādi (ieskaitot brāķētus izstrādājumus)
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7602 00 900 0
 - lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7802 00 000 0
 Svina atkritumi un lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 7902 00 000 0
 Cinka atkritumi un lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 8101 97 000 0
 - - atgriezumi un lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 8102 97 000 0
 - - atgriezumi un lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 8103 30 000 0
 - atgriezumi un lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 8104 20 000 0
 - atgriezumi un lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 8105 30 000 0
 - atgriezumi un lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 8106 00 100 0
 - neapstrādāts bismuts; atgriezumi un lūžņi; pulveri
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 8107 30 000 0
 - atgriezumi un lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 8108 30 000 0
 - atgriezumi un lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 8109 30 000 0
 - atgriezumi un lūžņi
 15 %, bet ne mazāk kā 150 USD/1000 kg
 *****
 Formula izvedmuitas nodokļiem jēlnaftai,
 ja jēlnaftas cenas pasaulē (W.p.) ir:
 Maksājuma likme
 <= 109,5 USD/t
 0
 > 109,5 bet <= 146 USD/t
 <= 0,35 (W.p. - 109,5) USD/t
 > 146 bet <= 182,5 USD/t
 <= 12,78 USD/t + 0,45 (W.p. - 146) USD/t
 > 182,5 USD/t
 <= 29,2 USD/t + 0,65 (W.p. - 182,5) USD/t
 ________________
 8.-A PIELIKUMS
 ĢOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES – PUŠU TIESĪBU AKTI UN REĢISTRĒŠANAS UN KONTROLES ELEMENTI
 A IEDAĻA
 PUŠU TIESĪBU AKTI
 Kirgizstānas Republikas tiesību akti
 –
 Kirgizstānas Republikas Civilkodekss (II daļas V iedaļa un tā īstenošanas akti
 37
 );
 –
 Kirgizstānas Republikas Likums par preču zīmēm, pakalpojumu zīmēm un preču cilmes vietu nosaukumiem un īstenošanas akti
 38
 .
 Eiropas Savienības tiesību akti
 –
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām un tās īstenošanas akti
 39
 ;
 –
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007
 40
 , jo īpaši tās 92.–111. pants par cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un tās īstenošanas akti;
 –
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89
 41
 , un tās īstenošanas noteikumi;
 –
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/787 (2019. gada 17. aprīlis) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008
 42
 ;
 –
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 251/2014 (2014. gada 26. februāris) par aromatizētu vīna produktu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1601/91
 43
 , un tās īstenošanas noteikumi.
 B IEDAĻA
 ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU REĢISTRĀCIJAS UN KONTROLES ELEMENTI
 –
 reģistrs, kurā uzskaitītas teritorijā aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes;
 –
 administratīva procedūra, kuras gaitā pārbauda, vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes identificē preces izcelsmi kādas Puses teritorijā, reģionā vai apvidū, ja konkrēta preces kvalitāte, tās reputācija vai cita īpašība galvenokārt ir saistāma ar preces ģeogrāfisko izcelsmi;
 –
 prasība, ka reģistrētam nosaukumam jāatbilst vienam vai vairākiem konkrētiem produktiem, kuriem ir noteikta produkta specifikācija, ko var grozīt, tikai īstenojot atbilstīgu administratīvu procesu;
 –
 ražošanai piemērojamie kontroles noteikumi;
 –
 reģistrēto nosaukumu aizsardzības nodrošināšana, publiskajām iestādēm veicot atbilstīgu administratīvo darbību;
 –
 tiesību normas, kas paredz, ka reģistrētu nosaukumu var izmantot jebkura fiziska vai juridiska persona, kas tirgo produktus, kuri atbilst attiecīgajai specifikācijai;
 –
 reģistrēšanas noteikumi, kas var ietvert arī reģistrācijas atteikumu attiecībā uz reģistrēto apzīmējumu pilnīgiem vai daļējiem homonīmiem, apzīmējumiem, kas sarunvalodā parasti tiek lietoti kā vispārpieņemti kādu preču apzīmējumi, un apzīmējumiem, kuri ir augu vai dzīvnieku šķirņu nosaukumi vai kuri tos iekļauj; šādos noteikumos ņem vērā visu attiecīgo pušu likumīgās intereses;
 –
 noteikumi par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un preču zīmju attiecībām, kuros paredzēts ierobežots skaits izņēmumu no tiesībām, ko piešķir ar preču zīmju tiesību aktiem, lai iepriekšējas preču zīmes esība nebūtu par iemeslu liegt reģistrēt un izmantot kādu nosaukumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, izņemot gadījumus, kad, ņemot vērā preču zīmes reputāciju un lietošanas ilgumu, patērētāji tiktu maldināti ar reģistrāciju un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanu attiecībā uz produktiem, uz kuriem preču zīme neattiecas;
 –
 ikviena attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā iedibināta ražotāja, kurš pakļauts kontroles sistēmai, tiesības ražot produktu, kas marķēts ar aizsargātu nosaukumu, ja ražotājs ievēro produkta specifikācijas;
 –
 iebildumu procedūra, kas ļauj ņemt vērā nosaukumu agrāko lietotāju likumīgās intereses neatkarīgi no tā, vai šie nosaukumi ir aizsargāti kā intelektuālais īpašums.
 ________________
 8.-B PIELIKUMS
 IEBILDUMU PROCEDŪRAS KRITĒRIJI
 1.
 Iebildumu procedūrā iekļauj šādus elementus:
 a)
 nosaukumu saraksts ar atbilstošo transkripciju latīņu vai kirgīzu valodas burtiem;
 b)
 produkta veids;
 c)
 ielūgums:
 i)
 Eiropas Savienības gadījumā – jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, izņemot tās, kuras iedibinātas Kirgizstānas Republikā vai ir Kirgizstānas Republikas rezidenti, vai
 ii)
 Kirgizstānas Republikas gadījumā – jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, izņemot tās, kuras iedibinātas kādā Eiropas Savienības dalībvalstī vai ir kādas Eiropas Savienības dalībvalsts rezidenti,
 kurai ir likumīgas intereses celt iebildumus pret ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību, iesniedzot pienācīgi pamatotu paziņojumu;
 2.
 Eiropas Komisija vai Kirgizstānas Republika saņem 3. punktā minētos paziņojumus par iebildumiem divu mēnešu laikā no informatīvā paziņojuma publicēšanas dienas.
 3.
 Paziņojumi par iebildumiem ir pieņemami vienīgi tad, ja tie ir saņemti 2. punktā noteiktajā termiņā un:
 a)
 ja tajos ir norādīts, ka ierosinātā nosaukuma aizsardzība var būt par iemeslu tam, ka:
 i)
 nosaukums konfliktē ar augu šķirnes, tostarp vīna vīnogu, dzīvnieku šķirnes nosaukumu un tāpēc var maldināt patērētāju par produkta patieso izcelsmi,
 ii)
 nosaukums ir homonīms, kas maldina patērētāju, liekot domāt, ka produktu izcelsme ir citur,
 iii)
 nosaukums, ņemot vērā preču zīmes reputāciju, atpazīstamību un lietošanas ilgumu, var maldināt patērētāju attiecībā uz produkta patieso identitāti, vai
 iv)
 nosaukuma reģistrācija var apdraudēt pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms paziņojuma par iebildumiem publicēšanas dienas, vai
 b)
 ja tajos ir ietverta detalizēta informācija, kas norāda, ka nosaukums, kura aizsardzība un reģistrācija tiek izskatīta, ir sugas vārds.
 4.
 Kompetentās iestādes izvērtē 3. punktā uzskaitītos kritērijus saistībā ar konkrētās Puses attiecīgajām teritorijām, kas intelektuālā īpašuma tiesību gadījumā attiecas tikai uz teritoriju vai teritorijām, kurās šādas tiesības ir aizsargātas.
 ________________
 8.-C PIELIKUMS
 PRODUKTU ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES, KAS IR AIZSARGĀJAMAS
 A IEDAĻA
 EIROPAS SAVIENĪBAS PRODUKTU ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES, KAS AIZSARGĀJAMAS KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKĀ
 1.
 Saraksts ar lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem, kas nav vīni, stiprie alkoholiskie dzērieni un aromatizētie vīni
 Dalībvalsts
 Aizsargājamais nosaukums
 Produktu kategorija
 Transkripcija latīņu burtiem
 Transkripcija kirgīzu valodas burtiem
 AT
 Steirisches Kürbiskernöl
 Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)
 Штайришес Кюрбискернөл
 AT
 Tiroler Speck
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Тиролер Шпек
 AT
 Vorarlberger Bergkäse
 Siers
 Форарльбергер Бергезе
 BE
 Jambon d'Ardenne
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Жамбоӊ Д'Арден
 BG
 Българско pозово масло
 Ēteriskās eļļas
 Bulgarsko rozovo maslo
 Булгарско pозово масло
 CZ
 Budějovické pivo
 Alus
 Будейовицке пиво
 CZ
 Budějovický měšťanský var
 Alus
 Будейовицки мештански вар
 CZ
 České pivo
 Alus
 Ческе пиво
 CZ
 Českobudějovické pivo
 Alus
 Ческобудейовицке пиво
 CZ
 Žatecký chmel
 Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)
 Жатецки хмел
 DE
 Bayerisches Bier
 Alus
 Байеришес Бир
 DE
 Münchener Bier
 Alus
 Мюнхенер Бир
 DE
 Nürnberger Bratwürste / Nürnberger Rostbratwürste
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Нюрнбергер Братвюрсте / Нюрнбергер Ростбратвюрсте
 DK
 Danablu
 Siers
 Данаблю
 EL
 Ακτινίδιο Πιερίας
 Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība
 Aktinidio Pierias
 Актинидио Пиериас
 EL
 Ελιά Καλαμάτας
 Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība
 Elia Kalamatas
 Элиа Каламатас
 EL
 Καλαμάτα
 Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)
 Kalamata
 Каламата
 EL
 Κεφαλογραβιέρα
 Siers
 Kefalograviera
 Кефалогравиера
 EL
 Κολυμβάρι Χανίων Κρήτης
 Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)
 Kolymvari Chanion Kritis
 Колимвари Ханьон Критис
 EL
 Κρόκος Κοζάνης
 Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)
 Krokos Kozanis
 Крокос Козанис
 EL
 Μαστίχα Χίου
 Dabīgie sveķi
 Masticha Chiou
 Мастиха Хиу
 EL
 Πράσινες Ελιές Χαλκιδικής
 Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība
 Prasines Elies Chalkidikis
 Прасинес Элиес Халькидикис
 EL
 Σητεία Λασιθίου Κρήτης
 Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)
 Sitia Lasitiou Kritis
 Сития Ласитхиу Критис
 EL
 Φέτα
 Siers
 Feta
 Фета
 ES
 Azafrán de la Mancha
 Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)
 Азафран де ла Манча
 ES
 Baena
 Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)
 Баэна
 ES
 Cítricos Valencianos / Cítrics Valencians
 Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība
 Ситрикос Валенсианос / Ситрикс Валенсианс
 ES
 Jabugo (ex Jamón de Huelva)
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Хабуго (экс Хамон де Уельва)
 ES
 Jamón de Teruel
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Хамон де Теруэль
 ES
 Jijona
 Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi
 Хихона
 ES
 Priego de Córdoba
 Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)
 Приего де Кордоба
 ES
 Queso Manchego
 Siers
 Кесо Манчего
 ES
 Sierra de Segura
 Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)
 Сьерра де Сегура
 ES
 Sierra Mágina
 Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)
 Сьерра Махина
 ES
 Turrón de Alicante
 Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi
 Туррон де Аликанте
 FR
 Beurre Charentes Poitou
 Eļļa un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)
 Бөр Шарант-Пуату
 FR
 Brie de Meaux
 Siers
 Бри де Мо
 FR
 Camembert de Normandie
 Siers
 Камамбер де Норманди
 FR
 Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Канар а фуа гра дю Сюд-Уэст (Шалос, Гасконь, Жер, Ланд, Перигор, Куэрси)
 FR
 Charolais de Bourgogne
 Svaiga gaļa (un subprodukti)
 Шароле де Бургонь
 FR
 Comté
 Siers
 Конте
 FR
 Crème d'Isigny
 Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu, u. c.)
 Крем д'Исиньи
 FR
 Emmental de Savoie
 Siers
 Эмменталь де Савуа
 FR
 Gruyère
 Siers
 Груйер
 FR
 Huile essentielle de lavande de Haute-Provence
 Ēteriskās eļļas
 Үл эссенсель де лаванд де От-Прованс
 FR
 Jambon de Bayonne
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Жамбо де Байонн
 FR
 Pruneaux d'Agen; Pruneaux d'Agen mi-cuits
 Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība
 Прюно д'Ажен; Прюно д'Ажен ми-кюи
 FR
 Reblochon / Reblochon de Savoie
 Siers
 Реблошон / Реблошон де Савуа
 FR
 Roquefort
 Siers
 Рокфор
 HU
 Szegedi szalámi / Szegedi téliszalámi
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Сегеди салами / Сегеди телисалами
 IT
 Aceto Balsamico di Modena
 Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)
 Ачето Бальсамико ди Модена
 IT
 Aceto balsamico tradizionale di Modena
 Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)
 Ачето бальсамико традисионале ди Модена
 IT
 Asiago
 Siers
 Азиаго
 IT
 Bresaola della Valtellina
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Брезаола делла Вальтеллина
 IT
 Fontina
 Siers
 Фонтина
 IT
 Gorgonzola
 Siers
 Горгонзола
 IT
 Grana Padano
 Siers
 Грана Падано
 IT
 Mortadella Bologna
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Мортаделла Болонья
 IT
 Mozzarella di Bufala Campana
 Siers
 Моцарелла ди Буфала Кампана
 IT
 Parmigiano Reggiano
 Siers
 Пармиджано Реджано
 IT
 Pecorino Romano
 Siers
 Пекорино Романо
 IT
 Prosciutto di Parma
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Прошутто ди Парма
 IT
 Prosciutto di San Daniele
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Прошутто ди Сан Даньеле
 IT
 Prosciutto Toscano
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Прошутто Тоскано
 IT
 Provolone Valpadana
 Siers
 Проволоне Вальпадана
 IT
 Taleggio
 Siers
 Таледжо
 NL
 Edam Holland
 Siers
 Эдам Холланд
 NL
 Gouda Holland
 Siers
 Гауда Холланд
 PT
 Queijo S. Jorge
 Siers
 Кеихо Сан Хорхе
 SI
 Kranjska Klobasa
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Краньска Клобаса
 SI
 Kraški pršut
 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)
 Крашки пршут
 2.
 Stipro alkoholisko dzērienu saraksts
 Dalībvalsts
 Aizsargājamais nosaukums
 Produktu kategorija
 Transkripcija latīņu burtiem
 Transkripcija kirgīzu valodas burtiem
 AT
 Inländerrum
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Инлендеррум
 AT
 Jägertee / Jagertee / Jagatee
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Ягерте
 CY
 Ζιβανία / Τζιβανία / Ζιβάνα
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Zivania
 Зивания
 DE/AT/BE
 Korn / Kornbrand
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Корн / Корнбранд
 EL/CY
 Ούζο
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Ouzo
 Узо
 ES
 Brandy de Jerez
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Бренди де Херес
 ES
 Pacharán Navarro
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Пачаран Наварро
 FI
 Suomalainen Marjalikööri / Suomalainen Hedelmälikööri / Finsk Bärlikör / Finsk Fruktlikör / Finnish berry liqueur / Finnish fruit liqueur
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Суомалайнен Марьяликөри / Суомалайнен Хедельмяликөри / Финск Бярликөр / Финск Фруктиликөр / Финиш берри ликөр / Финниш фрут ликёр
 FI
 Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / Vodka of Finland
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Суомалайнен Водка / Финск Водка / Водка оф Финленд
 FR
 Armagnac
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Арманьяк
 FR
 Calvados
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Кальвадос
 FR
 Cognac / Eau de vie de Cognac / Eau de vie des Charentes
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Коньяк / О де ви де коньяк / О де ви де Шарант
 HU
 Pálinka
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Палинка
 HU
 Törkölypálinka
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Төркөлипалинка
 IE
 Irish Cream
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Айриш Крем
 IE
 Irish Whiskey / Uisce Beatha Eireannach / Irish Whisky
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Айриш Виски / Ишке баха Эреннах / Айриш Виски
 IT
 Grappa
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Граппа
 LT
 Originali lietuviška degtinė / Original Lithuanian vodka
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Оригинали лиетувишка дегтине / Ориджинал литуаниан водка
 NL/BE/ DE/FR
 Genièvre / Jenever / Genever
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Женьевре / Женевер / Женевер
 PL
 Herbal vodka from the North Podlasie Lowland aromatised with an extract of bison grass / Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Хербал водка фром зе норз Подласи Лоулэнд ароматайзд виз эн экстракт оф бизон грас / Вудка зөлова з Низины Пулноцноподляскей ароматызована экстрактем з травы
 PL
 Polish Cherry
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Полиш Черри
 PL
 Polska Wódka / Polish Vodka
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Польска Водка / Полиш Водка
 SE
 Svensk Vodka / Swedish Vodka
 Stiprie alkoholiskie dzērieni
 Свенск Водка / Свидиш Водка
 3.
 Vīnu saraksts
 Dalībvalsts
 Aizsargājamais nosaukums
 Produktu kategorija
 Transkripcija latīņu burtiem
 Transkripcija kirgīzu valodas burtiem
 BG
 Дунавска равнина
 Vīns
 Danube Plain
 Дунавска равнина
 BG
 Тракийска низина
 Vīns
 Thracian Lowlands
 Тракийска низина
 CY
 Κουμανδαρία
 Vīns
 Commandaria
 Коммандария
 DE
 Mosel
 Vīns
 Мозель
 DE
 Rheingau
 Vīns
 Рейнгау
 DE
 Rheinhessen
 Vīns
 Райнхессен
 EL
 Σάμος
 Vīns
 Samos
 Самос
 ES
 Carińena
 Vīns
 Кариньена
 ES
 Cataluña / Catalunya
 Vīns
 Каталунья
 ES
 Cava
 Vīns
 Кава
 ES
 Empordà
 Vīns
 Эмпорда
 ES
 Jerez-Xérès-Sherry / Jerez / Xérès / Sherry
 Vīns
 Херес-Шерри
 ES
 La Mancha
 Vīns
 Ла Манча
 ES
 Málaga
 Vīns
 Малага
 ES
 Navarra
 Vīns
 Наварра
 ES
 Priorat
 Vīns
 Приорат
 ES
 Rías Baixas
 Vīns
 Риас Байшас
 ES
 Ribera del Duero
 Vīns
 Рибера дель Дуэро
 ES
 Rioja
 Vīns
 Рьоха
 ES
 Rueda
 Vīns
 Руэда
 ES
 Somontano
 Vīns
 Сомонтано
 ES
 Toro
 Vīns
 Topo
 ES
 Valdepeñas
 Vīns
 Вальдепеньяс
 ES
 Valencia
 Vīns
 Валенсия
 FR
 Alsace / Vin d'Alsace
 Vīns
 Эльзас / Ваң д'Эльзас
 FR
 Anjou
 Vīns
 Анжу
 FR
 Beaujolais
 Vīns
 Божоле
 FR
 Bordeaux
 Vīns
 Бордо
 FR
 Bourgogne
 Vīns
 Бургонь
 FR
 Chablis
 Vīns
 Шабли
 FR
 Champagne
 Vīns
 Шампань
 FR
 Chāteauneuf-du-Pape
 Vīns
 Шато нөф-дю-Пап
 FR
 Coteaux du Languedoc / Languedoc
 Vīns
 Кото дю Лангедок / Лангедок
 FR
 Côtes de Provence
 Vīns
 Кот де Прованс
 FR
 Côtes-du-Rhône
 Vīns
 Кот дю Рон
 FR
 Côtes du Roussillon
 Vīns
 Кот дю Руссийон
 FR
 Graves
 Vīns
 Грав
 FR
 Haut-Médoc
 Vīns
 О-Медок
 FR
 Margaux
 Vīns
 Марго
 FR
 Médoc
 Vīns
 Медок
 FR
 Saint-Émilion
 Vīns
 Сэн-Эмильон
 FR
 Sauternes
 Vīns
 Сотерн
 FR
 Touraine
 Vīns
 Турен
 FR
 Val de Loire
 Vīns
 Валь де Луар
 HR
 Dingač
 Vīns
 Дингач
 HU
 Tokaj / Tokaji
 Vīns
 Токай / Токайи
 IT
 Asti
 Vīns
 Асти
 IT
 Brunello di Montalcino
 Vīns
 Брунелло ди Монтальчино
 IT
 Chianti
 Vīns
 Кьянти
 IT
 Conegliano Valdobbiadene – Prosecco / Conegliano – Prosecco / Valdobbiadene – Prosecco
 Vīns
 Конельяно Вальдобьядене-Просекко / Конельяно-Просекко/Вальдобьядене-Просекко
 IT
 Franciacorta
 Vīns
 Франчакорта
 IT
 Lambrusco di Sorbara
 Vīns
 Ламбруско ди Сорбара
 IT
 Lambrusco Grasparossa di Castelvetro
 Vīns
 Ламбруско Граспаросса ди Кастельветро
 IT
 Montepulciano d’Abruzzo
 Vīns
 Абруццо
 IT
 Prosecco
 Vīns
 Просекко
 IT
 Soave
 Vīns
 Соаве
 IT
 Toscano /Toscana
 Vīns
 Тоскано / Тоскана
 IT
 Vino Nobile di Montepulciano
 Vīns
 Вино Нобиле ди Монтепульчано
 PT
 Alentejo
 Vīns
 Алентехо
 PT
 Bairrada
 Vīns
 Байрадда
 PT
 Dão
 Vīns
 Дао
 PT
 Douro
 Vīns
 Дуро
 PT
 Madeira / Madera / Vinho da Madeira / Madeira Wein / Madeira Wine / Vin de Madère / Vino di Madera / Madeira Wijn
 Vīns
 Мадейра / Мадера / Винью да Мадейра / Мадейра Вайн / Мадейра Вайн / Ваң де Мадер / Вино ди Мадера / Мадейра Вейн
 PT
 Lisboa
 Vīns
 Лисбоа
 PT
 Porto / Oporto / Vinho do Porto / Vin de Porto / Port / Port Wine / Portwein / Portvin / Portwijn
 Vīns
 Порто / Опорто / Виньо до Порто / Ваң де Порто / Порт/Порт Вайн / Портвейн / Портвин / Портвейн
 PT
 Setúbal / Península de Setúbal
 Vīns
 Сетубал / Пенинсула де Сетубал
 PT
 Tejo
 Vīns
 Texo
 PT
 Vinho Verde
 Vīns
 Винью Верде
 RO
 Cotnari
 Vīns
 Котнари
 RO
 Dealu Mare
 Vīns
 Дялу Маре
 RO
 Murfatlar
 Vīns
 Мурфатлар
 SK
 Vinohradnícka oblasť Tokaj
 Vīns
 Виноградницка область Токай
 B IEDAĻA
 KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKAS PRODUKTU ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES, KAS AIZSARGĀJAMAS EIROPAS SAVIENĪBĀ
 –
 XXX
 –
 XXX
 ________________
 9. PIELIKUMS
 PUBLISKAIS IEPIRKUMS
 1. IEDAĻA
 CENTRĀLĀS PĀRVALDES STRUKTŪRAS
 Robežvērtības:
 Ja vien šajā pielikumā nav noteikts citādi un, ievērojot piezīmes šajā iedaļā un vispārīgās piezīmes 5. iedaļā, 9. nodaļa attiecas uz šīs iedaļas A un B apakšiedaļā uzskaitītajiem Pušu iepirkuma veicējiem, ja iepirkuma vērtība ir vienāda ar šādām robežvērtībām vai pārsniedz tās:
 a)
 130 000 speciālo aizņēmumu tiesību (SDR) attiecībā uz visām precēm;
 b)
 130 000 SDR attiecībā uz pakalpojumiem, kas minēti 4. iedaļā;
 c)
 5 000 000 SDR attiecībā uz visiem būvniecības pakalpojumiem, kas uzskaitīti ANO Centrālās preču klasifikācijas (CPC) 51. apakšiedaļā
 A APAKŠIEDAĻA
 EIROPAS SAVIENĪBA
 1.
 Aptvertās struktūras:
 a)
 EIROPAS SAVIENĪBAS STRUKTŪRAS
 Eiropas Savienības Padome
 Eiropas Komisija
 Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD)
 b)
 EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU LĪGUMSLĒDZĒJAS IESTĀDES
 BEĻĢIJA
 i)
 Federale Overheidsdiensten (Services publics fédéraux):
 FOD Kanselarij van de Eerste Minister (SPF Chancellerie du Premier Ministre)
 FOD Kanselarij Personeel en Organisatie (SPF Personnel et Organisation)
 FOD Budget en Beheerscontrole (SPF Budget et Contrôle de la Gestion)
 FOD Informatie- en Communicatietechnologie (Fedict) (SPF Technologie de l'Information et de la Communication (Fedict))
 FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking (SPF Affaires étrangères, Commerce extérieur et Coopération au Développement)
 FOD Financiën (SPF Finances)
 FOD Mobiliteit en Vervoer (SPF Mobilité et Transports)
 FOD Werkgelegenheid, Arbeid en sociaal overleg (SPF Emploi, Travail et Concertation sociale)
 FOD Sociale Zekerheid en Openbare Instellingen van sociale Zekerheid (SPF Sécurité Sociale et Institutions publiques de Sécurité Sociale)
 FOD Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu (SPF Santé publique, Sécurité de la Chaîne alimentaire et Environnement)
 FOD Justitie (SPF Justice)
 FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie (SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie)
 Programmatorische Overheidsdienst Maatschappelijke Integratie, Armoedsbestrijding en sociale Economie (Service public de Programmation Intégration sociale, Lutte contre la pauvreté et Economie sociale)
 Programmatorische federale Overheidsdienst Duurzame Ontwikkeling (Service public fédéral de Programmation Développement durable)
 Programmatorische federale Overheidsdienst Wetenschapsbeleid (Service public fédéral de Programmation Politique scientifique)
 ii)
 Regie der Gebouwen (Régie des Bâtiments):
 Rijksinstituut voor de sociale Verzekeringen der Zelfstandigen (Institut national d'Assurance sociales pour travailleurs indépendants)
 Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering (Institut national d'Assurance Maladie-Invalidité)
 Rijksdienst voor Pensioenen (Office national des Pensions)
 Hulpkas voor Ziekte-en Invaliditeitsverzekering (Caisse auxiliaire d'Assurance Maladie-Invalidité)
 Fonds voor Beroepsziekten (Fond des Maladies professionnelles)
 Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening (Office national de l'Emploi)
 De Post (La Poste)
 44
 BULGĀRIJA
 Администрация на Народното събрание (Nacionālās Asamblejas administrācija)
 Администрация на Президента (Prezidenta administrācija)
 Администрация на Министерския съвет (Ministru padomes administrācija)
 Конституционен съд (Konstitucionālā tiesa)
 Министерство на външните работи (Ārlietu ministrija)
 Министерство на извънредните ситуации (Ārkārtas situāciju ministrija)
 Министерство на държавната администрация и административната реформа (Valsts pārvaldes un administratīvās reformas ministrija)
 Министерство на земеделието и храните (Lauksaimniecības un pārtikas ministrija)
 Министерство на здравеопазването (Veselības ministrija)
 Министерство на икономиката и енергетиката (Ekonomikas un enerģētikas ministrija)
 Министерство на културата (Kultūras ministrija)
 Министерство на образованието и науката (Izglītības un zinātnes ministrija)
 Министерство на околната среда и водите (Vides un ūdens ministrija)
 Министерство на правосъдието (Tieslietu ministrija)
 Министерство на регионалното развитие и благоустройството (Reģionālās attīstības un labiekārtošanas ministrija)
 Министерство на транспорта (Transporta ministrija)
 Министерство на труда и социалната политика (Darba un sociālās politikas ministrija)
 Министерство на финансите (Finanšu ministrija)
 държавни агенции, държавни комисии, изпълнителни агенции и други държавни институции, създадени със закон или с постановление на Министерския съвет, които имат функции във връзка с осъществяването на изпълнителната власт (valsts aģentūras, valsts komisijas, izpildaģentūras un citas valsts iestādes, kas dibinātas saskaņā ar likumu vai Ministru Padomes dekrētu, un kuru funkcijas ir saistītas ar izpildvaras īstenošanu)
 Агенция за ядрено регулиране (Atomenerģētikas aģentūra)
 Държавна комисия за енергийно и водно регулиране (Enerģijas un ūdens valsts regulatīvā komisija)
 Държавна комисия по сигурността на информацията (Informācijas drošības valsts komisija)
 Комисия за защита на конкуренцията (Konkurences aizsardzības komisija)
 Комисия за защита на личните данни (Persondatu aizsardzības komisija)
 Комисия за защита от дискриминация (Komisija aizsardzībai pret diskrimināciju)
 Комисия за регулиране на съобщенията (Komunikāciju regulatīvā komisija)
 Комисия за финансов надзор (Finanšu uzraudzības komisija)
 Патентно ведомство на Република България (Bulgārijas Republikas Patentu birojs)
 Сметна палата на Република България (Bulgārijas Republikas Valsts revīzijas birojs)
 Агенция за приватизация (Privatizācijas aģentūra)
 Агенция за следприватизационен контрол (Pēcprivatizācijas lietu kontrole)
 Български институт по метрология (Bulgārijas Metroloģijas institūts)
 Държавна агенция “Архиви” (Valsts aģentūra “Arhīvs”)
 Държавна агенция “Държавен резерв и военновременни запаси” (Valsts aģentūra “Valsts rezerves un uzkrājumi kara gadījumam”)
 Държавна агенция за бежанците (Valsts bēgļu aģentūra)
 Държавна агенция за българите в чужбина (Valsts aģentūra ārzemēs dzīvojošo bulgāru lietās)
 Държавна агенция за закрила на детето (Valsts bērnu aizsardzības aģentūra)
 Държавна агенция за информационни технологии и съобщения (Informācijas tehnoloģiju un komunikāciju valsts aģentūra)
 Държавна агенция за метрологичен и технически надзор (Metroloģijas un tehniskās uzraudzības valsts aģentūra)
 Държавна агенция за младежта и спорта (Jaunatnes un sporta valsts aģentūra)
 Държавна агенция по туризма (Valsts tūrisma aģentūra)
 Държавна комисия по стоковите борси и тържища (Biržu un tirgu valsts komisija)
 Институт по публична администрация и европейска интеграция (Valsts pārvaldes un Eiropas integrācijas institūts)
 Национален статистически институт (Valsts statistikas institūts)
 Агенция “Митници” (Muitas aģentūra)
 Агенция за държавна и финансова инспекция (Valsts finanšu inspekcijas aģentūra)
 Агенция за държавни вземания (Valsts ieņēmumu aģentūra)
 Агенция за социално подпомагане (Sociālās palīdzības aģentūra)
 Агенция за хората с увреждания (Invalīdu lietu aģentūra)
 Агенция по вписванията (Reģistra aģentūra)
 Агенция по енергийна ефективност (Energoefektivitātes aģentūra)
 Агенция по заетостта (Nodarbinātības aģentūra)
 Агенция по геодезия, картография и кадастър (Ģeodēzijas, kartogrāfijas un kadastra aģentūra)
 Агенция по обществени поръчки (Valsts līgumu aģentūra)
 Българска агенция за инвестиции (Bulgārijas Investīciju aģentūra)
 Главна дирекция “Гражданска въздухоплавателна администрация” (Ģenerāldirektorāts “Civilās aviācijas pārvalde”)
 Дирекция за национален строителен контрол (Valsts būvniecības uzraudzības direktorāts)
 Държавна комисия по хазарта (Valsts azartspēļu komisija)
 Изпълнителна агенция “Автомобилна администрация” (Izpildaģentūra “Automobiļu pārvalde”)
 Изпълнителна агенция “Борба с градушките” (Izpildaģentūra “Krusas radīto bojājumu novēršana”)
 Изпълнителна агенция “Българска служба за акредитация” (Izpildaģentūra “Bulgārijas akreditācijas dienests”)
 Изпълнителна агенция “Главна инспекция по труда” (Izpildaģentūra “Galvenā darba inspekcija”)
 Изпълнителна агенция “Железопътна администрация” (Izpildaģentūra “Dzelzceļa pārvalde”)
 Изпълнителна агенция “Морска администрация” (Izpildaģentūra “Jūras lietu pārvalde”)
 Изпълнителна агенция “Национален филмов център” (Izpildaģentūra “Valsts filmu centrs”)
 Изпълнителна агенция “Пристанищна администрация” (Izpildaģentūra “Ostu pārvalde”)
 Изпълнителна агенция “Проучване и поддържане на река Дунав” (Izpildaģentūra “Donavas izpēte un uzturēšana”)
 Фонд “Републиканска пътна инфраструктура” (Valsts infrastruktūras fonds)
 Изпълнителна агенция за икономически анализи и прогнози (Ekonomisko analīžu un prognožu izpildaģentūra)
 Изпълнителна агенция за насърчаване на малките и средни предприятия (Izpildaģentūra mazo un vidējo uzņēmumu darbības veicināšanai)
 Изпълнителна агенция по лекарствата (Zāļu izpildaģentūra)
 Изпълнителна агенция по лозата и виното (Vīnogulāju un vīna izpildaģentūra)
 Изпълнителна агенция по околна среда (Vides izpildaģentūra)
 Изпълнителна агенция по почвените ресурси (Augsnes resursu izpildaģentūra)
 Изпълнителна агенция по рибарство и аквакултури (Zivsaimniecības un akvakultūras izpildaģentūras)
 Изпълнителна агенция по селекция и репродукция в животновъдството (Lopkopības selekcijas un reprodukcijas izpildaģentūra)
 Изпълнителна агенция по сортоизпитване, апробация и семеконтрол (Augu šķirņu, aprobācijas un sēklu kontroles izpildaģentūra)
 Изпълнителна агенция по трансплантация (Transplantācijas izpildaģentūra)
 Изпълнителна агенция по хидромелиорации (Hidromeliorācijas izpildaģentūra)
 Комисията за защита на потребителите (Patērētāju aizsardzības komisija)
 Контролно-техническата инспекция (Tehniskās kontroles inspekcija)
 Национална агенция за приходите (Valsts ieņēmumu aģentūra)
 Национална ветеринарномедицинска служба (Valsts veterinārais dienests)
 Национална служба за растителна защита (Valsts augu aizsardzības dienests)
 Национална служба по зърното и фуражите (Valsts graudu un lopbarības dienests)
 Държавна агенция по горите (Valsts mežsaimniecības aģentūra)
 Висшата атестационна комисия (Augstākās atestācijas komisija)
 Национална агенция за оценяване и акредитация (Valsts novērtēšanas un akreditācijas aģentūra)
 Националната агенция за професионално образование и обучение (Valsts profesionālās izglītības un apmācības aģentūra)
 Национална комисия за борба с трафика на хора (Cilvēku tirdzniecības apkarošanas valsts komisija)
 Дирекция “Материално-техническо осигуряване и социално обслужване” на Министерство на вътрешните работи (Direktorāts “Materiāli tehniskā apgāde un sociālie pakalpojumi” Iekšlietu ministrijā)
 Дирекция “Оперативно издирване” на Министерство на вътрешните работи (Direktorāts “Operatīvā izmeklēšana” Iekšlietu ministrijā)
 Дирекция “Финансово-ресурсно осигуряване” на Министерство на вътрешните работи (Direktorāts “Finanšu un resursu nodrošināšana” Iekšlietu ministrijā)
 Изпълнителна агенция “Военни клубове и информация” (Izpildaģentūra “Militārie klubi un informācija”)
 Изпълнителна агенция “Държавна собственост на Министерството на отбраната” (Izpildaģentūra “Valsts īpašums Aizsardzības ministrijā”)
 Изпълнителна агенция “Изпитвания и контролни измервания на въоръжение, техника и имущества” (Izpildaģentūra “Ieroču, aprīkojuma un īpašuma testēšana un kontroles mērījumi”)
 Изпълнителна агенция “Социални дейности на Министерството на отбраната” (Izpildaģentūra “Sociālie pasākumi Aizsardzības ministrijā”)
 Национален център за информация и документация (Nacionālais informācijas un dokumentācijas centrs)
 Национален център по радиобиология и радиационна защита (Nacionālais radiobioloģijas un radiācijas aizsardzības centrs)
 Национална служба “Полиция” (Valsts dienests “Policija”)
 Национална служба “Пожарна безопасност и защита на населението” (Valsts dienests “Ugunsdrošība un iedzīvotāju aizsardzība”)
 Национална служба за съвети в земеделието (Valsts lauksaimniecības padomdevēju dienests)
 Служба “Военна информация” (Militārās informācijas dienests)
 Служба “Военна полиция” (Militārā policija)
 Авиоотряд 28 (Gaisa vienība 28)
 ČEHIJA
 Ministerstvo dopravy (Satiksmes ministrija)
 Ministerstvo financí (Finanšu ministrija)
 Ministerstvo kultury (Kultūras ministrija)
 Ministerstvo pro místní rozvoj (Reģionālās attīstības ministrija)
 Ministerstvo práce a sociálních věcí (Darba un sociālo lietu ministrija)
 Ministerstvo průmyslu a obchodu (Rūpniecības un tirdzniecības ministrija)
 Ministerstvo spravedlnosti (Tieslietu ministrija)
 Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy (Izglītības, jaunatnes un sporta lietu ministrija)
 Ministerstvo zahraničních věcí (Ārlietu ministrija)
 Ministerstvo zdravotnictví (Veselības aizsardzības ministrija)
 Ministerstvo zemědělství (Lauksaimniecības ministrija)
 Ministerstvo životního prostředí (Vides aizsardzības ministrija)
 Poslanecká sněmovna PČR (Čehijas Republikas Parlamenta pārstāvju palāta)
 Senát PČR (Čehijas Republikas Parlamenta Senāts)
 Kancelář prezidenta (Prezidenta Kanceleja)
 Český statistický úřad (Čehijas Statistikas pārvalde)
 Český úřad zeměměřičský a katastrální (Čehijas Kartogrāfijas un kadastra uzraudzības pārvalde)
 Úřad průmyslového vlastnictví (Rūpnieciskā īpašuma pārvalde)
 Úřad pro ochranu osobních údajů (Persondatu aizsardzības pārvalde)
 Česká akademie věd (Čehijas Republikas Zinātņu akadēmija)
 Český báňský úřad (Čehijas Republikas kalnrūpniecības pārvalde)
 Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (Konkurences aizsardzības birojs)
 Správa státních hmotných rezerv (Valsts materiālo rezervju pārvalde)
 Státní úřad pro jadernou bezpečnost (Valsts kodoldrošības birojs)
 Energetický regulační úřad (Energoregulatora birojs)
 Úřad vlády České republiky (Čehijas Republikas valdības birojs)
 Ústavní soud (Konstitucionālā tiesa)
 Nejvyšší soud (Augstākā tiesa)
 Nejvyšší správní soud (Augstākā administratīvā tiesa)
 Nejvyšší státní zastupitelství (Augstākā prokuratūra)
 Nejvyšší kontrolní úřad (Augstākais revīzijas birojs)
 Kancelář Veřejného ochránce práv (Ombuda birojs)
 Grantová agentura České republiky (Čehijas Republikas Zinātnes fonds)
 Státní úřad inspekce práce (Valsts darba inspekcija)
 Český telekomunikační úřad (Čehijas Republikas Telekomunikāciju birojs)
 Ředitelství silnic a dálnic ČR (ŘSD) (Čehijas Republikas ceļu un lielceļu direktorāts)
 DĀNIJA
 Folketinget (Dānijas parlaments)
 Rigsrevisionen (Valsts revīzijas birojs)
 Statsministeriet (Premjerministra birojs)
 Udenrigsministeriet (Ārlietu ministrija)
 Beskæftigelsesministeriet – 5 styrelser og institutioner (Nodarbinātības ministrija – 5 aģentūras un iestādes)
 Domstolsstyrelsen (Tiesas administrācija)
 Finansministeriet – 5 styrelser og institutioner (Finanšu ministrija – 5 aģentūras un iestādes)
 Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse – Adskillige styrelser og institutioner, herunder Statens Serum Institut (Iekšlietu un veselības ministrija – vairākas aģentūras un iestādes, tostarp Statens Serum Institut)
 Justitsministeriet – Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1 direktorat og et antal styrelser (Tieslietu ministrija – Policijas komisārs, 1 direktorāts un vairākas aģentūras)
 Kirkeministeriet – 10 stiftsøvrigheder (Baznīcas lietu ministrija – 10 diocēžu iestādes)
 Kulturministeriet – 4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (Kultūras ministrija – 4 departamenti un vairākas iestādes)
 Miljøministeriet – 5 styrelser (Vides ministrija – 5 aģentūras)
 Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri – 4 direktorater og institutioner (Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrija – 4 direktorāti un iestādes)
 Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling – Adskillige styrelser og institutioner, Forskningscenter Risø og Statens uddannelsesbygninger (Zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas ministrija – vairākas aģentūras un iestādes, tostarp Risoe Valsts laboratorija un Dānijas Nacionālās pētniecības un izglītības ēkas)
 Skatteministeriet – 1 styrelse og institutioner (Nodokļu lietu ministrija – 1 aģentūra un vairākas iestādes)
 Velfærdsministeriet – 3 styrelser og institutioner (Labklājības ministrija – 3 aģentūras un vairākas iestādes)
 Transportministeriet – 7 styrelser og institutioner, herunder Øresundsbrokonsortiet (Transporta ministrija – 7 aģentūras un iestādes, tostarp Øresundsbrokonsortiet)
 Undervisningsministeriet – 3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5 andre institutioner (Izglītības ministrija – 3 aģentūras, 4 izglītības iestādes, 5 citas institūcijas)
 Økonomi- og Erhvervsministeriet - Adskillige styrelser og institutioner (Ekonomikas un uzņēmējdarbības ministrija – vairākas aģentūras un iestādes)
 Klima- og Energiministeriet – 3 styrelser og institutioner (Klimata un enerģētikas ministrija – 3 aģentūras un iestādes)
 VĀCIJA
 Auswärtiges Amt (Federālā Ārlietu ministrija)
 Bundeskanzleramt (Federālā kanceleja)
 Bundesministerium für Arbeit und Soziales (Federālā Nodarbinātības un sociālo lietu ministrija)
 Bundesministerium für Bildung und Forschung (Federālā Izglītības un zinātnes ministrija)
 Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz (Federālā Pārtikas, lauksaimniecības un patērētāju aizsardzības ministrija)
 Bundesministerium der Finanzen (Federālā Finanšu ministrija)
 Bundesministerium für Gesundheit (Federālā Veselības ministrija)
 Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und Jugend (Federālā Ģimenes lietu, pensionāru, sieviešu un jaunatnes lietu ministrija)
 Bundesministerium der Justiz (Federālā Tieslietu ministrija)
 Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung (Federālā Transporta, būvniecības un pilsētu attīstības ministrija)
 Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie (Federālā Ekonomikas un tehnoloģiju ministrija)
 Bundesministerium für wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung (Federālā Ekonomiskās sadarbības un attīstības ministrija)
 Bundesministerium der Verteidigung (Federālā Aizsardzības ministrija)
 Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit (Federālā Vides, dabas aizsardzības un reaktoru drošības ministrija)
 IGAUNIJA
 Vabariigi Presidendi Kantselei (Igaunijas Republikas Prezidenta kanceleja)
 Eesti Vabariigi Riigikogu (Igaunijas Republikas Parlaments)
 Eesti Vabariigi Riigikohus (Igaunijas Republikas Augstākā tiesa)
 Riigikontroll (Igaunijas Republikas Valsts kontroles birojs)
 Õiguskantsler (Tieslietu padomnieks)
 Riigikantselei (Valsts kanceleja)
 Rahvusarhiiv (Igaunijas Valsts arhīvs)
 Haridus- ja Teadusministeerium (Izglītības un pētniecības ministrija)
 Justiitsministeerium (Tieslietu ministrija)
 Keskkonnaministeerium (Vides ministrija)
 Kultuuriministeerium (Kultūras ministrija)
 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (Ekonomikas un komunikāciju ministrija)
 Põllumajandusministeerium (Lauksaimniecības ministrija)
 Rahandusministeerium (Finanšu ministrija)
 Sotsiaalministeerium (Sociālo lietu ministrija)
 Välisministeerium (Ārlietu ministrija)
 Keeleinspektsioon (Valodas inspekcija)
 Riigiprokuratuur (Prokuratūra)
 Teabeamet (Informācijas pārvalde)
 Maa-amet (Igaunijas Zemes dienests)
 Keskkonnainspektsioon (Vides inspekcija)
 Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus (Mežu aizsardzības un mežkopības centrs)
 Muinsuskaitseamet (Pieminekļu aizsardzības pārvalde)
 Patendiamet (Patentu valde)
 Tehnilise Järelevalve Amet (Igaunijas Tehniskās uzraudzības birojs)
 Tarbijakaitseamet (Patērētāju tiesību aizsardzības pārvalde)
 Riigihangete Amet (Valsts iepirkumu birojs)
 Taimetoodangu Inspektsioon (Augkopības inspekcija)
 Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (Lauksaimniecības reģistru un informācijas pārvalde)
 Veterinaar- ja Toiduamet (Veterinārā un pārtikas pārvalde)
 Konkurentsiamet (Igaunijas Konkurences birojs)
 Maksu- ja Tolliamet (Nodokļu un muitas pārvalde)
 Statistikaamet (Igaunijas Statistikas birojs)
 Kodakondsus- ja Migratsiooniamet (Pilsonības un migrācijas pārvalde)
 Piirivalveamet (Valsts robežsardze)
 Politseiamet (Valsts policija)
 Eesti Kohtuekspertiisi ja Instituut (Tiesu medicīnas centrs)
 Keskkriminaalpolitsei (Galvenā kriminālpolicijas pārvalde)
 Päästeamet (Glābšanas dienests)
 Andmekaitse Inspektsioon (Igaunijas Datu aizsardzības inspekcija)
 Ravimiamet (Valsts zāļu aģentūra)
 Sotsiaalkindlustusamet (Sociālās apdrošināšanas pārvalde)
 Tööturuamet (Darba tirgus pārvalde)
 Tervishoiuamet (Veselības aprūpes pārvalde)
 Tervisekaitseinspektsioon (Veselības aizsardzības inspekcija)
 Tööinspektsioon (Darba inspekcija)
 Lennuamet (Igaunijas Civilās aviācijas pārvalde)
 Maanteeamet (Igaunijas Ceļu pārvalde)
 Veeteede Amet (Jūras pārvalde)
 Julgestuspolitsei (Apsardzes policija)
 ĪRIJA
 President's Establishment (Prezidenta dienests)
 Houses of the Oireachtas (Parliament) (Parlaments)
 Department of the Taoiseach (Prime Minister) (Ministru prezidents)
 Central Statistics Office (Centrālais statistikas birojs)
 Department of Finance (Finanšu ministrija)
 Office of the Comptroller and Auditor General (Valsts kontroliera un revidenta birojs)
 Office of the Revenue Commissioners (Ieņēmumu komisāru birojs)
 Office of Public Works (Publisko būvdarbu birojs)
 State Laboratory (Valsts laboratorija)
 Office of the Attorney General (Ģenerālprokurora birojs)
 Office of the Director of Public Prosecutions (Valsts prokuratūras direktora birojs)
 Valuation Office (Vērtēšanas birojs)
 Commission for Public Service Appointments (Valsts civildienesta ierēdņu iecelšanas komisija)
 Office of the Ombudsman (Ombuda birojs)
 Chief State Solicitor's Office (Valsts galvenā advokāta birojs)
 Department of Justice, Equality and Law Reform (Tieslietu, līdztiesības un tiesu reformas ministrija)
 Courts Service (Tiesu dienests)
 Office of the Commissioners of Charitable Donations and Bequests (Labdarīgu dāvinājumu un novēlējumu dienests)
 Department of the Environment, Heritage and Local Government (Vides, kultūras mantojuma un pašvaldību lietu ministrija)
 Department of Education and Science (Izglītības un zinātnes ministrija)
 Department of Communications, Energy and Natural Resources (Komunikāciju, enerģētikas un dabas resursu ministrija)
 Department of Agriculture, Fisheries and Food (Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrija)
 Department of Transport (Satiksmes ministrija)
 Department of Health and Children (Veselības aizsardzības un bērnu lietu ministrija)
 Department of Enterprise, Trade and Employment (Uzņēmējdarbības, tirdzniecības un nodarbinātības lietu ministrija)
 Department of Arts, Sports and Tourism (Mākslas, sporta un tūrisma ministrija)
 Department of Foreign Affairs (Ārlietu ministrija)
 Department of Social and Family Affairs (Sociālo un ģimenes lietu ministrija)
 Department of Community, Rural and Gaeltacht (Gaelic-speaking regions) Affairs (Kopienu, lauku attīstības un reģionu, kuros runā gēlu valodā, lietu ministrija)
 Arts Council (Mākslas padome)
 National Gallery (Nacionālā galerija)
 GRIEĶIJA
 Υπουργείο Εξωτερικών (Ārlietu ministrija)
 Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών (Ekonomikas un finanšu ministrija)
 Υπουργείο Ανάπτυξης (Attīstības ministrija)
 Υπουργείο Δικαιοσύνης (Tieslietu ministrija)
 Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων (Izglītības un reliģijas lietu ministrija)
 Υπουργείο Πολιτισμού (Kultūras ministrija)
 Υπουργείο Υγείας και Κοινωνικής Αλληλεγγύης (Veselības un sociālās solidaritātes ministrija)
 Υπουργείο Περιβάλλοντος, Χωροταξίας και Δημοσίων Έργων (Vides, teritoriālās plānošanas un valsts būvdarbu ministrija)
 Υπουργείο Απασχόλησης και Κοινωνικής Προστασίας (Nodarbinātības un sociālās aizsardzības ministrija)
 Υπουργείο Μεταφορών και Επικοινωνιών (Transporta un komunikāciju ministrija)
 Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων (Lauku attīstības un pārtikas ministrija)
 Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, Αιγαίου και Νησιωτικής Πολιτικής (Tirdzniecības flotes, Egejas jūras un salu politikas ministrija)
 Υπουργείο Μακεδονίας- Θράκης (Maķedonijas un Trāķijas lietu ministrija)
 Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας (Komunikāciju ģenerālsekretariāts)
 Γενική Γραμματεία Ενημέρωσης (Informācijas ģenerālsekretariāts)
 Γενική Γραμματεία Νέας Γενιάς (Jaunatnes lietu ģenerālsekretariāts)
 Γενική Γραμματεία Ισότητας (Vienlīdzības ģenerālsekretariāts)
 Γενική Γραμματεία Κοινωνικών Ασφαλίσεων (Sociālā nodrošinājuma ģenerālsekretariāts)
 Γενική Γραμματεία Απόδημου Ελληνισμού (Ģenerālsekretariāts ārzemēs dzīvojošo grieķu lietās)
 Γενική Γραμματεία Βιομηχανίας (Rūpniecības ģenerālsekretariāts)
 Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας (Pētniecības un tehnoloģijas ģenerālsekretariāts)
 Γενική Γραμματεία Αθλητισμού (Sporta ģenerālsekretariāts)
 Γενική Γραμματεία Δημοσίων Έργων (Valsts būvdarbu ģenerālsekretariāts)
 Γενική Γραμματεία Εθνικής Στατιστικής Υπηρεσίας Ελλάδος (Nacionālais statistikas dienests)
 Εθνικό Συμβούλιο Κοινωνικής Φροντίδας (Nacionālā labklājības padome)
 Οργανισμός Εργατικής Κατοικίας (Darbinieku mājokļu organizācija)
 Εθνικό Τυπογραφείο (Nacionālais publikāciju birojs)
 Γενικό Χημείο του Κράτους (Vispārējā valsts laboratorija)
 Ταμείο Εθνικής Οδοποιίας (Grieķijas autoceļu fonds)
 Εθνικό Καποδιστριακό Πανεπιστήμιο Αθηνών (Atēnu universitāte)
 Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (Saloniku universitāte)
 Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης (Trāķijas universitāte)
 Πανεπιστήμιο Αιγαίου (Egejas universitāte)
 Πανεπιστήμιο Ιωαννίνων (Joanninas universitāte)
 Πανεπιστήμιο Πατρών (Patras universitāte)
 Πανεπιστήμιο Μακεδονίας (Maķedonijas universitāte)
 Πολυτεχνείο Κρήτης (Krētas politehnikums)
 Σιβιτανίδειος Δημόσια Σχολή Τεχνών και Επαγγελμάτων (Sivitanida tehniskā skola)
 Αιγινήτειο Νοσοκομείο (Eginītiju slimnīca)
 Αρεταίειο Νοσοκομείο (Areteio slimnīca)
 Εθνικό Κέντρο Δημόσιας Διοίκησης (Valsts publiskās administrācijas centrs)
 Οργανισμός Διαχείρισης Δημοσίου Υλικού (Publisko materiālu pārvaldības organizācija)
 Οργανισμός Γεωργικών Ασφαλίσεων (Lauksaimnieku apdrošināšanas organizācija)
 Οργανισμός Σχολικών Κτιρίων (Skolu ēku organizācija)
 Ελληνική Επιτροπή Ατομικής Ενέργειας (Grieķijas Atomenerģijas komisija)
 Γενική Γραμματεία Εκπαίδευσης Ενηλίκων (Tālākizglītības ģenerālsekretariāts)
 Γενική Γραμματεία Εμπορίου (Tirdzniecības ģenerālsekretariāts)
 Ελληνικά Ταχυδρομεία (Grieķijas pasts)
 SPĀNIJA
 Presidencia de Gobierno (Premjerministra birojs)
 Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación (Ārlietu un sadarbības ministrija)
 Ministerio de Justicia (Tieslietu ministrija)
 Ministerio de Economía y Hacienda (Ekonomikas un finanšu ministrija)
 Ministerio de Fomento (Valsts būvdarbu ministrija)
 Ministerio de Educación y Ciencia (Izglītības un zinātnes ministrija)
 Ministerio de Industria, Turismo y Comercio (Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija)
 Ministerio de Trabajo y Asuntos Sociales (Nodarbinātības un sociālo lietu ministrija)
 Ministerio de Agricultura Pesca y Alimentatión (Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrija)
 Ministerio de la Presidencia (Premjerministra ministrija)
 Ministerio de Administraciones Públicas (Valsts pārvaldes ministrija)
 Ministerio de Cultura (Kultūras ministrija)
 Ministerio de Sanidad y Consume (Veselības un patērētāju aizsardzības ministrija)
 Ministerio de Medio Ambiente (Vides ministrija)
 Ministerio de Vivienda (Mājokļu ministrija)
 FRANCIJA
 i)
 Ministrijas:
 Services du Premier Ministre
 Ministère chargé de la santé, de la jeunesse et des sports
 Ministère chargé de la justice
 Ministère chargé des affaires étrangères et européennes
 Ministère chargé de l'éducation nationale
 Ministère chargé de l'économie, des finances et de l'emploi
 Secrétariat d'État aux transports
 Secrétariat d'État aux entreprises et au commerce extérieur
 Ministère chargé du travail, des relations sociales et de la solidarité
 Ministère chargé de la culture et de la communication
 Ministère chargé du budget, des comptes publics et de la fonction publique
 Ministère chargé de l'agriculture et de la pêche
 Ministère chargé de l'enseignement supérieur et de la recherche
 Ministère chargé de l'écologie, du développement et de l'aménagement durables
 Secrétariat d'État à la fonction publique
 Ministère chargé du logement et de la ville
 Secrétariat d'État à la coopération et à la francophonie
 Secrétariat d'État à l'outre-mer
 Secrétariat d'État à la jeunesse et aux sports et de la vie associative
 Secrétariat d'État aux anciens combattants
 Ministère chargé de l'immigration, de l'intégration, de l'identité nationale et du co‐développement
 Secrétariat d'État en charge de la prospective et de l'évaluation des politiques publiques
 Secrétariat d'État aux affaires européennes
 Secrétariat d'État aux affaires étrangères et aux droits de l'homme
 Secrétariat d'État à la consommation et au tourisme
 Secrétariat d'État à la politique de la ville
 Secrétariat d'État à la solidarité
 Secrétariat d'État en charge de l'emploi
 Secrétariat d'État en charge du commerce, de l'artisanat, des PME, du tourisme et des services
 Secrétariat d'État en charge du développement de la région-capitale
 Secrétariat d'État en charge de l'aménagement du territoire
 ii)
 Valsts publiskā sektora iestādes:
 Académie de France à Rome
 Académie de marine
 Académie des sciences d'outre-mer
 Agence Centrale des Organismes de Sécurité Sociale - A.C.O.S.S.
 Agences de l'eau
 Agence de biomédecine
 Agence pour l'enseignement du français à l'étranger
 Agence franēaise de sécurite sanitaire des aliments
 Agence française de sécurité sanitaire de l'environnement et du travail
 Agence nationale de l'accueil des étrangers et des migrations
 Agence Nationale pour l'Amélioration des Conditions de Travail - ANACT
 Agence Nationale pour l'Amélioration de l'Habitat - ANAH
 Agence nationale pour la cohésion sociale et l'égalité des chances
 Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs
 Agence Nationale pour l'Indemnisation des Français d'Outre-Mer - ANIFOM
 Assemblée Permanente des Chambres d'Agriculture - APCA
 Bibliothèque nationale de France
 Bibliothèque nationale et universitaire de Strasbourg
 Caisse des dépôts et consignations
 Caisse Nationale des Autoroutes - CNA
 Caisse Nationale Militaire de Sécurité Sociale - CNMSS
 Caisse de garantie du logement locatif social
 Casa de Velasquez
 Centre d'enseignement zootechnique
 Centre d'études de l'emploi
 Centre hospitalier national des Quinze-Vingts
 Centre international d'études supérieures en sciences agronomiques - Montpellier Sup Agro
 Centre des liaisons européennes et internationales de sécurité sociale
 Centre des monuments nationaux
 Centre national d'art et de culture Georges Pompidou
 Centre national des arts plastiques
 Centre national de la cinématographie
 Institut national supérieur de formation et de recherche pour l'éducation des jeunes handicapés et les enseignements adaptés
 Centre national d'Études et d'expérimentation du Machinisme Agricole, du Génie Rural, des Eaux et des Forêts - CEMAGREF
 École nationale supérieure de Sécurité Sociale
 Centre national du livre
 Centre national de documentation pédagogique
 Centre National des Oeuvres Universitaires et Scolaires - CNOUS
 Centre national professionnel de la propriété forestière
 Centre National de la Recherche Scientifique - C.N.R.S
 Centres d'Éducation Populaire et de Sport - CREPS
 Centres Régionaux des Oeuvres Universitaires - CROUS
 Collège de France
 Conservatoire de l'espace littoral et des rivages lacustres
 Conservatoire national des arts et métiers
 Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris
 Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Lyon
 Conservatoire national supérieur d'art dramatique
 École centrale de Lille
 École centrale de Lyon
 École centrale des arts et manufactures
 École française d'archéologie d'Athènes
 École française d'Extrême-Orient
 École française de Rome
 École des hautes études en sciences sociales
 École du Louvre
 École nationale d'administration
 École Nationale de l'Aviation Civile - ENAC
 École nationale des Chartes
 École nationale d'équitation
 École nationale du génie de l'eau et de l'environnement de Strasbourg
 Écoles nationales d'ingénieurs
 École nationale d'ingénieurs des industries des techniques agricoles et alimentaires de Nantes
 Écoles nationales d'ingénieurs des travaux agricoles
 École nationale de la magistrature
 Écoles nationales de la marine marchande
 École Nationale de la Santé Publique - ENSP
 École nationale de ski et d'alpinisme
 École nationale supérieure des arts décoratifs
 École nationale supérieure des arts et industries textiles Roubaix
 École nationale supérieure des arts et techniques du théâtre
 Écoles nationales supérieures d'arts et métiers
 École nationale supérieure des beaux-arts
 École nationale supérieure de céramique industrielle
 École Nationale Supérieure de l'Électronique et de ses Applications - ENSEA
 École nationale supérieure des sciences de l'information et des bibliothécaires
 Écoles nationales vétérinaires
 École nationale de voile
 Écoles normales supérieures
 École polytechnique
 École de viticulture - Avize - Marne
 Établissement national d'enseignement agronomique de Dijon
 Établissement National des Invalides de la Marine - ENIM
 Établissement national de bienfaisance Koenigswarter
 Fondation Carnegie
 Fondation Singer-Polignac
 Haras nationaux
 Hôpital national de Saint-Maurice
 Institut français d'archéologie orientale du Caire
 Institut géographique national
 Institut national des appellations d'origine
 Institut national des hautes études de sécurité
 Institut de veille sanitaire
 Institut national d'enseignement supérieur et de recherche agronomique et agroalimentaire de Rennes
 Institut National d'Études Démographiques - I.N.E.D
 Institut national d'horticulture
 Institut national de la jeunesse et de l'éducation populaire
 Institut national des jeunes aveugles – Paris
 Institut national des jeunes sourds – Bordeaux
 Institut national des jeunes sourds – Chambéry
 Institut national des jeunes sourds – Metz
 Institut national des jeunes sourds – Paris
 Institut National de Physique Nucléaire et de Physique des Particules - I.N.P.N.P.P
 Institut national de la propriété industrielle
 Institut National de la Recherche Agronomique - I.N.R.A
 Institut National de la Recherche Pédagogique - I.N.R.P
 Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale - I.N.S.E.R.M
 Institut National d'Histoire de l'Art - I.N.H.A.
 Institut national des sciences de l'univers
 Institut national des sports et de l'éducation physique
 Instituts nationaux polytechniques
 Instituts nationaux des sciences appliquées
 Institut National de Recherche en Informatique et en Automatique - INRIA
 Institut National de Recherche sur les Transports et leur Sécurité - INRETS
 Institut de recherche pour le développement
 Instituts régionaux d'administration
 Institut des sciences et des industries du vivant et de l'environnement - Agro Paris Tech
 Institut supérieur de mécanique de Paris
 Institut universitaires de Formation des Maîtres
 Musée de l'armée
 Musée Gustave-Moreau
 Musée du Quai Branly
 Musée national de la marine
 Musée national J.-J.-Henner
 Musée national de la Légion d'honneur
 Musée de la Poste
 Muséum national d'histoire naturelle
 Musée Auguste-Rodin
 Observatoire de Paris
 Office français de protection des réfugiés et apatrides
 Office National des Anciens Combattants et des Victimes de Guerre - ONAC
 Office national de la chasse et de la faune sauvage
 Office national de l'eau et des milieux aquatiques
 Office National d'Information sur les Enseignements et les Professions - ONISEP
 Office universitaire et culturel français pour l'Algérie
 Palais de la découverte
 Parcs nationaux
 Universités
 iii)
 Neatkarīgas institūcijas, iestādes un jomas:
 Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles
 Autorité de contrôle des nuisances sonores aéroportuaires
 Autorité de régulation des communications électroniques et des postes
 Comité national d’évaluation des établissements publics à caractère scientifique, culturel et professionnel
 Défenseur des enfants
 Haute autorité de lutte contre les discriminations et pour l’égalité
 Haute autorité de santé
 Médiateur de la République
 iv)
 Citas valsts publiskā sektora struktūras:
 Union des Groupements d'Achats Publics - UGAP
 Agence Nationale Pour l'Emploi - A.N.P.E
 Autorité indépendante des marchés financiers
 Caisse Nationale des Allocations Familiales - CNAF
 Caisse Nationale d'Assurance Maladie des Travailleurs Salariés - CNAMS
 Caisse Nationale d'Assurance-Vieillesse des Travailleurs Salariés – CNAVTS
 HORVĀTIJA
 Hrvatski sabor (Horvātijas parlaments)
 Predsjednik Republike Hrvatske (Horvātijas Republikas prezidents)
 Ured predsjednika Republike Hrvatske (Horvātijas Republikas prezidenta kanceleja)
 Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti (Horvātijas Republikas prezidenta kanceleja pēc pilnvaru termiņa beigām)
 Vlada Republike Hrvatske (Horvātijas Republikas valdība)
 Uredi Vlade Republike Hrvatske (Horvātijas Republikas valdības biroji)
 Ministarstvo gospodarstva (Ekonomikas ministrija)
 Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije (Reģionālās attīstības un ES fondu ministrija)
 Ministarstvo financija (Finanšu ministrija)
 Ministarstvo vanjskih i europskih poslova (Ārlietu un Eiropas lietu ministrija)
 Ministarstvo pravosuđa (Tieslietu ministrija)
 Ministarstvo uprave (Valsts pārvaldes ministrija)
 Ministarstvo poduzetništva i obrta (Uzņēmējdarbības un amatniecības ministrija)
 Ministarstvo rada i mirovinskog sustava (Nodarbinātības un pensiju sistēmas ministrija)
 Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture (Jūrlietu, transporta un infrastruktūras ministrija)
 Ministarstvo poljoprivrede (Lauksaimniecības ministrija)
 Ministarstvo turizma (Tūrisma ministrija)
 Ministarstvo zaštite okoliša i prirode (Vides un dabas aizsardzības ministrija)
 Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja (Būvniecības un teritoriālās plānošanas ministrija)
 Ministarstvo branitelja (Veterānu lietu ministrija)
 Ministarstvo socijalne politike i mladih (Sociālās politikas un jaunatnes lietu ministrija)
 Ministarstvo zdravlja (Veselības ministrija)
 Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta (Zinātnes, izglītības un sporta ministrija)
 Ministarstvo kulture (Kultūras ministrija)
 Državne upravne organizacije (valsts pārvaldes organizācijas)
 Uredi državne uprave u županijama (rajonu valsts pārvaldes organizācijas)
 Ustavni sud Republike Hrvatske (Horvātijas Republikas Konstitucionālā tiesa)
 Vrhovni sud Republike Hrvatske (Horvātijas Republikas Augstākā tiesa)
 Sudovi (tiesas)
 Državno sudbeno vijeće (Valsts tieslietu padome)
 Državna odvjetništva (Valsts prokuratūra)
 Državnoodvjetničko vijeće (Valsts prokurora padome)
 Pravobraniteljstva (Ombuds)
 Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave (Publiskā iepirkuma procedūru uzraudzības valsts komisija)
 Državne agencije i uredi (valsts aģentūras un biroji)
 Državni ured za reviziju (Valsts kontrole)
 ITĀLIJA
 i)
 Iepirkuma veicēji:
 Presidenza del Consiglio dei Ministri (Ministru padomes priekšsēdētājs)
 Ministero degli Affari Esteri (Ārlietu ministrija)
 Ministero della Giustizia e Uffici giudiziari - esclusi i giudici di pace (Tieslietu ministrija un tiesnešu biroji (izņemot giudici di pace)
 Ministero dell'Economia e delle Finanze (Ekonomikas un finanšu ministrija)
 Ministero dello Sviluppo Economico (Ekonomiskās attīstības ministrija)
 Ministero del Commercio internazionale (Starptautiskās tirdzniecības ministrija)
 Ministero delle Comunicazioni (Komunikāciju ministrija)
 Ministero delle Politiche Agricole e Forestali (Lauksaimniecības un mežu politikas ministrija)
 Ministero dell'Ambiente e Tutela del Territorio e del Mare (Vides, zemes un jūras lietu ministrija)
 Ministero delle Infrastrutture (Infrastruktūras ministrija)
 Ministero dei Trasporti (Transporta ministrija)
 Ministero del Lavoro e delle politiche sociali e della Previdenza sociale (Nodarbinātības, sociālā politikas un sociālā nodrošinājuma ministrija)
 Ministero della Solidarietà sociale (Sociālās solidaritātes ministrija)
 Ministero della Salute (Veselības ministrija)
 Ministero dell' Istruzione dell' università e della ricerca (Izglītības, universitāšu un pētniecības ministrija)
 Ministero per i Beni e le Attività culturali comprensivo delle sue articolazioni periferiche (Vēstures mantojuma un kultūras ministrija, tostarp tai pakļautās struktūras)
 ii)
 Citas valsts publiskā sektora struktūras:
 CONSIP (Concessionaria Servizi Informatici Pubblici)
 45
 KIPRA
 Προεδρία και Προεδρικό Μέγαρο (Prezidentūra un Prezidenta pils)
 Γραφείο Συντονιστή Εναρμόνισης (Saskaņošanas koordinatora birojs)
 Υπουργικό Συμβούλιο (Ministru kabinets)
 Βουλή των Αντιπροσώπων (Pārstāvju palāta)
 Δικαστική Υπηρεσία (Tieslietu dienests)
 Νομική Υπηρεσία της Δημοκρατίας (Republikas Prokuratūra)
 Ελεγκτική Υπηρεσία της Δημοκρατίας (Republikas Valsts kontrole)
 Επιτροπή Δημόσιας Υπηρεσίας (Valsts dienesta komisija)
 Επιτροπή Εκπαιδευτικής Υπηρεσίας (Izglītības dienesta komisija)
 Γραφείο Επιτρόπου Διοικήσεως (Pārvaldes komisāra (ombuda) birojs)
 Επιτροπή Προστασίας Ανταγωνισμού (Konkurences aizsardzības komisija)
 Υπηρεσία Εσωτερικού Ελέγχου (Iekšējās revīzijas dienests)
 Γραφείο Προγραμματισμού (Plānošanas birojs)
 Γενικό Λογιστήριο της Δημοκρατίας (Republikas Kase)
 Γραφείο Επιτρόπου Προστασίας Δεδομένων Προσωπικού Χαρακτήρα (Persondatu aizsardzības komisāra birojs)
 Γραφείο Εφόρου Δημοσίων Ενισχύσεων (Valsts atbalsta kontroles komisāra birojs)
 Αναθεωρητική Αρχή Προσφορών (Konkursu izskatīšanas birojs)
 Υπηρεσία Εποπτείας και Ανάπτυξης Συνεργατικών Εταιρειών (Kooperatīvo sabiedrību uzraudzības un attīstības iestāde)
 Αναθεωρητική Αρχή Προσφύγων (Bēgļu lietu izskatīšanas struktūra)
 Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος (Lauksaimniecības, dabas resursu un vides ministrija):
 Τμήμα Γεωργίας (Lauksaimniecības departaments)
 Κτηνιατρικές Υπηρεσίες (Veterinārie pakalpojumi)
 Τμήμα Δασών (Mežsaimniecības departaments)
 Τμήμα Αναπτύξεως Υδάτων (Ūdens resursu attīstības departaments)
 Τμήμα Γεωλογικής Επισκόπησης (Ģeoloģiskās uzraudzības departaments)
 Μετεωρολογική Υπηρεσία (Meteoroloģijas dienests)
 Τμήμα Αναδασμού (Zemes konsolidācijas dienests)
 Υπηρεσία Μεταλλείων (Kalnrūpniecības dienests)
 Ινστιτούτο Γεωργικών Ερευνών (Lauksaimniecības pētniecības institūts)
 Τμήμα Αλιείας και Θαλάσσιων Ερευνών (Zvejas un jūrniecības izpētes departaments)
 Υπουργείο Δικαιοσύνης και Δημοσίας Τάξεως (Tieslietu un sabiedriskās kārtības ministrija)
 Πυροσβεστική Υπηρεσία Κύπρου (Kipras Ugunsdzēsības dienests)
 Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού (Tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministrija)
 Τμήμα Εφόρου Εταιρειών και Επίσημου Παραλήπτη (Uzņēmumu reģistratora departaments)
 Υπουργείο Εργασίας και Κοινωνικών Ασφαλίσεων (Darba un sociālās apdrošināšanas ministrija)
 Τμήμα Εργασίας (Darba departaments)
 Τμήμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων (Sociālās apdrošināšanas departaments)
 Τμήμα Υπηρεσιών Κοινωνικής Ευημερίας (Sociālās labklājības dienesta departaments)
 Κέντρο Παραγωγικότητας Κύπρου (Kipras produktivitātes centrs)
 Ανώτερο Ξενοδοχειακό Ινστιτούτο Κύπρου (Augstākais Kipras viesnīcu institūts)
 Ανώτερο Τεχνολογικό Ινστιτούτο (Augstākais tehniskais institūts)
 Τμήμα Επιθεώρησης Εργασίας (Darba inspekcijas departaments)
 Τμήμα Εργασιακών Σχέσεων (Darba attiecību departaments)
 Υπουργείο Εξωτερικών (Ārlietu ministrija)
 Υπουργείο Οικονομικών (Finanšu ministrija):
 Τελωνεία (Muita un akcīze)
 Τμήμα Εσωτερικών Προσόδων (Valsts ieņēmumu departaments)
 Στατιστική Υπηρεσία (Statistikas dienests)
 Τμήμα Κρατικών Αγορών και Προμηθειών (Valsts iepirkumu un piegāžu departaments)
 Τμήμα Δημόσιας Διοίκησης και Προσωπικού (Valsts pārvaldes un personāla departaments)
 Κυβερνητικό Τυπογραφείο (Valdības publikāciju birojs)
 Τμήμα Υπηρεσιών Πληροφορικής (Informācijas tehnoloģiju pakalpojumu birojs)
 Υπουργείο Παιδείας και Πολιτισμού (Izglītības un kultūras ministrija)
 Υπουργείο Συγκοινωνιών και Έργων (Sakaru un būvniecības ministrija):
 Τμήμα Δημοσίων Έργων (Būvniecības departaments)
 Τμήμα Αρχαιοτήτων (Antikvāro priekšmetu departaments)
 Τμήμα Πολιτικής Αεροπορίας (Civilās aviācijas departaments)
 Τμήμα Εμπορικής Ναυτιλίας (Tirdzniecības flotes departaments)
 Τμήμα Ταχυδρομικών Υπηρεσιών (Pasta pakalpojumu departaments)
 Τμήμα Οδικών Μεταφορών (Autotransporta departaments)
 Τμήμα Ηλεκτρομηχανολογικών Υπηρεσιών (Elektroenerģētikas un mehānikas pakalpojumu departaments)
 Τμήμα Ηλεκτρονικών Επικοινωνιών (Elektronisko komunikāciju departaments)
 Υπουργείο Υγείας (Veselības ministrija):
 Φαρμακευτικές Υπηρεσίες (Farmācijas dienesti)
 Γενικό Χημείο (Galvenā laboratorija)
 Ιατρικές Υπηρεσίες και Υπηρεσίες Δημόσιας Υγείας (Medicīnas un sabiedrības veselības dienests):
 Οδοντιατρικές Υπηρεσίες (Zobārstniecības dienesti)
 Υπηρεσίες Ψυχικής Υγείας (Garīgās veselības dienesti)
 LATVIJA
 i)
 Ministrijas, īpašo uzdevumu ministru sekretariāti un to padotībā esošās iestādes:
 Ārlietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes
 Ekonomikas ministrija un tās padotībā esošās iestādes
 Finanšu ministrija un tās padotībā esošās iestādes
 Izglītības un zinātnes ministrija un tās padotībā esošās iestādes
 Kultūras ministrija un tās padotībā esošās iestādes
 Labklājības ministrija un tās padotībā esošās iestādes
 Satiksmes ministrija un tās padotībā esošās iestādes
 Tieslietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes
 Veselības ministrija un tās padotībā esošās iestādes
 Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija un tās padotībā esošās iestādes
 Zemkopības ministrija un tās padotībā esošās iestādes
 Īpašo uzdevumu ministru sekretariāti un to padotībā esošās iestādes
 ii)
 Citas valsts iestādes:
 Augstākā tiesa
 Centrālā vēlēšanu komisija
 Finanšu un kapitāla tirgus komisija
 Prokuratūra un tās pārraudzībā esošās iestādes
 Saeimas un tās padotībā esošās iestādes
 Satversmes tiesa
 Valsts kanceleja un tās pārraudzībā esošās iestādes
 Valsts kontrole
 Valsts prezidenta kanceleja
 iii)
 Citas valsts iestādes, kas nav ministriju padotībā:
 Tiesībsarga birojs
 Nacionālā radio un televīzijas padome
 LIETUVA
 i)
 Prezidentūros kanceliarija (Prezidenta kanceleja)
 ii)
 Seimo kanceliarija (Seima kanceleja):
 Iestādes, kas ir Seima padotībā:
 Lietuvos mokslo taryba (Zinātnes padome)
 Seimo kontrolierių įstaiga (Seima Ombuda birojs)
 Valstybės kontrolė (Valsts kontrole)
 Specialiųjų tyrimų tarnyba (Īpašās izmeklēšanas dienests)
 Valstybės saugumo departamentas (Valsts drošības departaments)
 Konkurencijos taryba (Konkurences padome)
 Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras (Lietuvas Genocīda un pretošanās pētījumu centrs)
 Vertybinių popierių komisija (Vērtspapīru komisija)
 Ryšių reguliavimo tarnyba (Komunikāciju pārraudzības pārvalde)
 Nacionalinė sveikatos taryba (Valsts Veselības padome)
 Etninės kultūros globos taryba (Etniskās kultūras aizsardzības padome)
 Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba (Vienlīdzīgu iespēju ombuda birojs)
 Valstybinė kultūros paveldo komisija (Valsts kultūras mantojuma komisija)
 Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaiga (Bērnu tiesību ombuda birojs)
 Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija (Valsts energoresursu cenu kontroles komisija)
 Valstybinė lietuvių kalbos komisija (Lietuviešu valodas valsts komisija)
 Vyriausioji rinkimų komisija (Centrālā vēlēšanu komisija)
 Vyriausioji tarnybinės etikos komisija (Amatpersonu ētikas centrālā komisija)
 Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba (Žurnālistu ētikas inspektora padome)
 iii)
 Vyriausybės kanceliarija (Valdības kanceleja)
 Iestādes, kas ir valdības padotībā:
 Informacinės visuomenės plėtros komitetas (Informācijas sabiedrības attīstības komiteja)
 Kūno kultūros ir sporto departamentas (Fiziskās kultūras un sporta departaments)
 Lietuvos archyvų departamentas (Lietuvas Arhīvu departaments)
 Mokestinių ginčų komisija (Nodokļu strīdu komisija)
 Statistikos departamentas (Statistikas departaments)
 Tautinių mažumų ir išeivijos departamentas (Nacionālo minoritāšu un ārvalstīs dzīvojošo lietuviešu departaments)
 Valstybinė tabako ir alkoholio kontrolės tarnyba (Valsts Tabakas un alkohola kontroles dienests)
 Viešųjų pirkimų tarnyba (Valsts iepirkumu birojs)
 Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcija (Valsts Kodolenerģētikas drošības inspekcija)
 Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija (Valsts Datu aizsardzības inspekcija)
 Valstybinė lošimų priežiūros komisija (Valsts Azartspēļu uzraudzības komisija)
 Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba (Valsts Pārtikas un veterinārais dienests)
 Vyriausioji administracinių ginčų komisija (Administratīvo strīdu galvenā komisija)
 Draudimo priežiūros komisija (Apdrošināšanas uzraudzības komisija)
 Lietuvos valstybinis mokslo ir studijų fondas (Lietuvas Valsts zinātnes un mācību fonds)
 Konstitucinis Teismas (Konstitucionālā tiesa)
 iv)
 Aplinkos ministerija (Vides ministrija):
 Vides ministrijas padotībā esošās iestādes:
 Generalinė miškų urėdija (Valsts mežu ġenerāldirektorāts)
 Lietuvos geologijos tarnyba (Lietuvas Ģeoloģiskās izpētes dienests)
 Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba (Lietuvas Hidrometereoģijas dienests)
 Lietuvos standartizacijos departamentas (Lietuvas Standartu departaments)
 Nacionalinis akreditacijos biuras (Lietuvas Valsts akreditācijas birojs)
 Valstybinė metrologijos tarnyba (Valsts metroloģijas dienests)
 Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba (Valsts aizsargājamo teritoriju dienests)
 Valstybinė teritorijų planavimo ir statybos inspekcija (Valsts teritoriālās plānošanas un būvniecības inspekcija)
 v)
 Finansų ministerija (Finanšu ministrija):
 Finanšu ministrijas padotībā esošās iestādes:
 Muitinės departamentas (Muita departaments)
 Valstybės dokumentų technologinės apsaugos tarnyba (Valsts dokumentu tehnoloģiskās drošības dienests)
 Valstybinė mokesčių inspekcija (Valsts nodokļu inspekcija)
 Finansų ministerijos mokymo centras (Finanšu ministrijas mācību centrs)
 vi)
 Kultūros ministerija (Kultūras ministrija):
 Kultūras ministrijas padotībā esošās iestādes:
 Kultūros paveldo departamentas (Kultūras mantojuma departaments)
 Valstybinė kalbos inspekcija (Valsts valodas inspekcija)
 vii)
 Socialinės apsaugos ir darbo ministerija (Sociālā nodrošinājuma un darba lietu ministrija):
 Sociālā nodrošinājuma un darba lietu ministrijas padotībā esošās iestādes:
 Garantinio fondo administracija (Garantiju fonda administrācija)
 Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba (Valsts bērnu tiesību aizsardzības un adopcijas dienests)
 Lietuvos darbo birža (Lietuvas darba birža)
 Lietuvos darbo rinkos mokymo tarnyba (Lietuvas Darba tirgus apmācības dienests)
 Trišalės tarybos sekretoriatas (Trīspusējās padomes sekretariāts)
 Socialinių paslaugų priežiūros departamentas (Sociālo pakalpojumu uzraudzības departaments)
 Darbo inspekcija (Darba inspekcija)
 Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba (Valsts Sociālās apdrošināšanas fonda valde)
 Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba (Invaliditātes un darbspējas noteikšanas dienests)
 Ginčų komisija (Strīdu atrisināšanas komisija)
 Techninės pagalbos neįgaliesiems centras (Invaliditātes tehnisko palīglīdzekļu centrs)
 Neįgaliųjų reikalų departamentas (Invalīdu lietu departaments)
 viii)
 Susisiekimo ministerija (Transporta un sakaru ministrija):
 Transporta un sakaru ministrijas padotībā esošās iestādes:
 Lietuvos automobilių kelių direkcija (Lietuvas Autoceļu direkcija)
 Valstybinė geležinkelio inspekcija (Valsts dzelzceļu inspekcija)
 Valstybinė kelių transporto inspekcija (Valsts ceļu transporta inspekcija)
 ix)
 Sveikatos apsaugos ministerija (Veselības ministrija):
 Veselības ministrijas padotībā esošās iestādes:
 Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba (Valsts veselības aprūpes akreditācijas aģentūra)
 Valstybinė ligonių kasa (Valsts slimokase)
 Valstybinė medicininio audito inspekcija (Valsts medicīnas revīziju inspekcija)
 Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba (Valsts zāļu kontroles aģentūra)
 Valstybinė teismo psichiatrijos ir narkologijos tarnyba (Lietuvas Tiesu psihiatrijas un narkoloģijas dienests)
 Valstybinė visuomenės sveikatos priežiūros tarnyba (Valsts sabiedrības veselības dienests)
 Farmacijos departamentas (Farmācijas departaments)
 Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centras (Veselības ministrijas Veselības ārkārtas situāciju centrs)
 Lietuvos bioetikos komitetas (Lietuvas Bioētikas komiteja)
 Radiacinės saugos centras (Radiācijas drošības centrs)
 x)
 Švietimo ir mokslo ministerija (Izglītības un zinātnes ministrija):
 Izglītības un zinātnes ministrijas padotībā esošās iestādes:
 Nacionalinis egzaminų centras (Valsts eksaminācijas centrs)
 Studijų kokybės vertinimo centras (Augstākās izglītības kvalitātes novērtēšanas centrs)
 xi)
 Teisingumo ministerija (Tieslietu ministrija):
 Tieslietu ministrijas padotībā esošās iestādes:
 Nacionalinė vartotojų teisių apsaugos taryba (Valsts patērētāju tiesību aizsardzības padome)
 Europos teisės departamentas (Eiropas tiesību departaments)
 xii)
 Ūkio ministerija (Ekonomikas ministrija):
 Ekonomikas ministrijas padotībā esošās iestādes:
 Įmonių bankroto valdymo departamentas (Uzņēmumu bankrota pārvaldības departaments)
 Valstybinė energetikos inspekcija (Valsts enerģētikas inspekcija)
 Valstybinė ne maisto produktų inspekcija (Valsts nepārtikas produktu inspekcija)
 Valstybinis turizmo departamentas (Valsts tūrisma departaments)
 xiii)
 Užsienio reikalų ministerija (Ārlietu ministrija):
 Diplomātiskās misijas un konsulāti, kā arī pārstāvniecības starptautiskās organizācijās:
 xiv)
 Žemės ūkio ministerija (Lauksaimniecības ministrija):
 Lauksaimniecības ministrijas padotībā esošās iestādes:
 Nacionalinė mokėjimo agentūra (Nacionālā maksājumu aģentūra)
 Nacionalinė žemės tarnyba (Nacionālais zemes dienests)
 Valstybinė augalų apsaugos tarnyba (Valsts augu aizsardzības dienests)
 Valstybinė gyvulių veislininkystės priežiūros tarnyba (Valsts dzīvnieku audzēšanas uzraudzības dienests)
 Valstybinė sėklų ir grūdų tarnyba (Valsts sēklu un graudu dienests)
 Žuvininkystės departamentas (Zivsaimniecības departaments)
 xv)
 Tiesas:
 Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Lietuvas Augstākā tiesa)
 Lietuvos apeliacinis teismas (Lietuvas Apelācijas tiesa)
 Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Lietuvas Augstākā administratīvā tiesa)
 Apygardų teismai (rajonu tiesas)
 Apygardų administraciniai teismai (rajonu administratīvās tiesas)
 Apylinkių teismai (apriņķu tiesas)
 Nacionalinė teismų administracija (Valsts tiesu administrācija)
 Generalinė prokuratūra (Ģenerālprokuratūra)
 xvi)
 Citas centrālā līmeņa publiskās pārvaldes struktūras – institūcijas, iestādes, aģentūras:
 Muitinės kriminalinė tarnyba (Muitas kriminālnoziegumu dienests)
 Muitinės informacinių sistemų centras (Muitas informācijas sistēmu centrs)
 Muitinės laboratorija (Muitas laboratorija)
 Muitinės mokymo centras (Muitas mācību centrs)
 LUKSEMBURGA
 Ministère d'État
 Ministère des Affaires Étrangères et de l'Immigration
 Ministère de l’Agriculture, de la Viticulture et du Développement Rural
 Ministère de l’Agriculture, de la Viticulture et du Développement Rural: Administration des Services Techniques de l'Agriculture
 Ministère des Classes moyennes, du Tourisme et du Logement
 Ministère de la Culture, de l’Enseignement Supérieur et de la Recherche
 Ministère de l'Économie et du Commerce extérieur
 Ministère de l'Éducation nationale et de la Formation professionnelle
 Ministère de l'Éducation nationale et de la Formation professionnelle: Lycée d'Enseignement Secondaire et d'Enseignement Secondaire Technique
 Ministère de l'Égalité des chances
 Ministère de l’Environnement
 Ministère de l’Environnement: Administration de l'Environnement
 Ministère de la Famille et de l’Intégration
 Ministère de la Famille et de l’Intégration Maisons de retraite
 Ministère des Finances
 Ministère de la Fonction publique et de la Réforme administrative
 Ministère de la Fonction publique et de la Réforme administrative: Service Central des Imprimés et des Fournitures de l'État – Centre des Technologies de l'informatique de l'État
 Ministère de la Justice
 Ministère de la Justice: Établissements Pénitentiaires
 Ministère de la Santé
 Ministère de la Santé: Centre hospitalier neuropsychiatrique
 Ministère de la Sécurité sociale
 Ministère des Transports
 Ministère du Travail et de l’Emploi
 Ministère des Travaux publics
 Ministère des Travaux publics: Bâtiments Publics – Ponts et Chaussées
 UNGĀRIJA
 Nemzeti Erőforrás Minisztérium (Valsts resursu ministrija)
 Vidékfejlesztési Minisztérium (Lauku attīstības ministrija)
 Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (Valsts attīstības ministrija)
 Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium (Valsts pārvaldes un tieslietu ministrija)
 Nemzetgazdasági Minisztérium (Valsts ekonomikas ministrija)
 Külügyminisztérium (Ārlietu ministrija)
 Miniszterelnöki Hivatal (Premjerministra birojs)
 Központi Szolgáltatási Főigazgatóság (Centrālo dienestu direktorāts)
 MALTA
 Uffiċċju tal-Prim Ministru (Premjerministra birojs)
 Ministeru għall-Familja u Solidarjeta’ Soċjali (Ģimenes un sociālās solidaritātes lietu ministrija)
 Ministeru ta’ l-Edukazzjoni Zghazagh u Impjieg (Izglītības, jaunatnes un nodarbinātības ministrija)
 Ministeru tal-Finanzi (Finanšu ministrija)
 Ministeru tar-Riżorsi u l-Infrastruttura (Resursu un infrastruktūras ministrija)
 Ministeru tat-Turiżmu u Kultura (Tūrisma un kultūras ministrija)
 Ministeru għall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (Lauku lietu un vides ministrija)
 Ministeru għal Għawdex (Gozo ministrija)
 Ministeru tas-Saħħa, l-Anzjani u Kura fil-Kommunita’ (Veselības aprūpes, vecāku cilvēku un sociālās aprūpes ministrija)
 Ministeru ta’ l-Affarijiet Barranin (Ārlietu ministrija)
 Ministeru għall-Investimenti, Industrija u Teknologija ta’ Informazzjoni (Ieguldījumu, rūpniecības un informācijas ministrija)
 Ministeru għall-Kompetittivà u Komunikazzjoni (Konkurences un sakaru ministrija)
 Ministeru għall-Iżvilupp Urban u Toroq (Pilsētu attīstības un ceļu ministrija)
 L-Uffiċċju tal-President (Prezidenta birojs)
 Uffiċċju ta 'l-iskrivan tal-Kamra tad-Deputati (Pārstāvju palātas sekretāra birojs)
 NĪDERLANDE
 Ministerie van Algemene Zaken (Vispārējo lietu ministrija):
 Bestuursdepartement (centrālās politikas un personāla departamenti)
 Bureau van de Wetenschappelijke Raad voor het Regeringsbeleid (Konsultatīvā padome valdības politikas jautājumos)
 Rijksvoorlichtingsdienst (Valdības informācijas dienests)
 Ministerie van Buitenlandse Zaken (Ārlietu ministrija):
 Directoraat-generaal Regiobeleid en Consulaire Zaken – DGRC (Reģionālās politikas un konsulāro lietu ģenerāldirektorāts)
 Directoraat-generaal Politieke Zaken – DGPZ (Politisko lietu ģenerāldirektorāts)
 Directoraat-generaal Internationale Samenwerking – DGIS (Starptautiskās sadarbības ģenerāldirektorāts)
 Directoraat-generaal Europese Samenwerking – DGES (Eiropas līmeņa sadarbības ģenerāldirektorāts)
 Centrum tot Bevordering van de Import uit Ontwikkelingslanden – CBI (Jaunattīstības valstīs ražotu preču importa veicināšanas centrs)
 Centrale diensten ressorterend onder S/PlvS (atbalsta dienesti, kas atrodas ģenerālsekretāra un ģenerālsekretāra vietnieka padotībā)
 Buitenlandse Posten - ieder afzonderlijk (dažādas ārvalstu pārstāvniecības)
 Ministerie van Economische Zaken (Ekonomikas lietu ministrija):
 Bestuursdepartement (centrālās politikas un personāla departamenti)
 Centraal Planbureau – CPB (Ekonomikas politikas analīzes birojs)
 Bureau voor de Industriële Eigendom – BIE (Rūpnieciskā īpašuma birojs)
 SenterNovem (SenterNovem – ilgtspējīgu inovāciju aģentūra)
 Staatstoezicht op de Mijnen – SodM (Raktuvju valsts uzraudzības iestāde)
 Nederlandse Mededingingsautoriteit – NMa (Nīderlandes Konkurences pārvalde)
 Economische Voorlichtingsdienst – EVD (Ārējās tirdzniecības dienests)
 Agentschap Telecom (Telekomunikāciju aģentūra)
 Kenniscentrum Professioneel & Innovatief Aanbesteden, Netwerk voor Overheidsopdrachtgevers – PIANOo (Profesionāls un inovatīvs iepirkums, iepirkuma veicēju tīkls)
 Regiebureau Inkoop Rijksoverheid (Centrālās valdības iepirkuma koordinācijas birojs)
 Octrooicentrum Nederland (Nīderlandes Patentu birojs)
 Consumentenautoriteit (Patērētāju lietu birojs)
 Ministerie van Financiën (Finanšu ministrija):
 Bestuursdepartement (centrālās politikas un personāla departamenti)
 Belastingdienst Automatiseringscentrum (Nodokļu un muitas datoru un lietojumprogrammu centrs)
 Belastingdienst (Nodokļu un muitas pārvalde)
 De afzonderlijke Directies der Rijksbelastingen (dažādas Nodokļu un muitas pārvaldes nodaļas visā Nīderlandē)
 Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst incl. Economische Controle dienst – ECD (Fiskālās informācijas un izmeklēšanas dienests, tostarp Ekonomikas izmeklēšanas dienests)
 Belastingdienst Opleidingen (Nodokļu un muitas pārvaldes apmācības centrs)
 Dienst der Domeinen (Valsts īpašumu dienests)
 Ministerie van Justitie (Tieslietu ministrija):
 Bestuursdepartement (centrālās politikas un personāla departamenti)
 Raad voor de Kinderbescherming (Bērnu aprūpes un aizsardzības aģentūra)
 Centraal Justitie Incasso Bureau (Centrālā sodanaudu iekasēšanas aģentūra)
 Openbaar Ministerie (Valsts prokuratūra)
 Immigratie en Naturalisatiedienst (Imigrācijas un naturalizācijas dienests)
 Nederlands Forensisch Instituut (Nīderlandes Tiesu medicīnas institūts)
 Dienst Terugkeer & Vertrek (Repatriācijas un izbraukšanas aģentūra)
 Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrija):
 Bestuursdepartement (centrālās politikas un personāla departamenti)
 Dienst Regelingen – DR (Noteikumu īstenošanas valsts dienests (aģentūra))
 Agentschap Plantenziektenkundige Dienst – PD (Augu aizsardzības dienests (aģentūra))
 Algemene Inspectiedienst – AID (Vispārējais inspekciju dienests)
 Dienst Landelijk Gebied – DLG (Pastāvīgas lauku apvidu attīstības valsts dienests)
 Voedsel en Waren Autoriteit – VWA (Pārtikas un patēriņa preču drošuma iestāde)
 Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschap (Izglītības, kultūras un zinātnes ministrija):
 Bestuursdepartement (centrālās politikas un personāla departamenti)
 Inspectie van het Onderwijs (Izglītības inspekcija)
 Erfgoedinspectie (Vēstures un kultūras mantojuma inspekcija)
 Centrale Financiën Instellingen (Iestāžu centralizētā finansējuma aģentūra)
 Nationaal Archief (Valsts arhīvi)
 Adviesraad voor Wetenschaps- en Technologiebeleid (Zinātnes un tehnoloģiju politikas konsultatīvā padome)
 Onderwijsraad (Izglītības padome)
 Raad voor Cultuur (Kultūras padome)
 Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid (Sociālo lietu un nodarbinātības ministrija):
 Bestuursdepartement (centrālās politikas un personāla departamenti)
 Inspectie Werk en Inkomen (Darba un ieņēmumu inspekcija)
 Agentschap SZW (SZW aģentūra)
 Ministerie van Verkeer en Waterstaat (Satiksmes, valsts pasūtījuma un ūdenssaimniecības ministrija):
 Bestuursdepartement (centrālās politikas un personāla departamenti)
 Directoraat-Generaal Transport en Luchtvaart (Transporta un civilās aviācijas ģenerāldirektorāts)
 Directoraat-generaal Personenvervoer (Pasažieru pārvadājumu ģenerāldirektorāts)
 Directoraat-generaal Water (Ūdenssaimniecības lietu ģenerāldirektorāts)
 Centrale diensten (centrālie dienesti)
 Organisatie Verkeer en Waterstaat (kopīgu pakalpojumu organizācija “Satiksme un ūdenssaimniecība”)
 Koninklijke Nederlandse Meteorologisch Instituut KNMI (Nīderlandes Karaliskais meteoroloģijas institūts)
 Rijkswaterstaat, Bestuur (Valsts būvdarbi un ūdenssaimniecība, padome)
 De afzonderlijke regionale Diensten van Rijkswaterstaat (katrs atsevišķais Būvdarbu un ūdenssaimniecības ģenerāldirektorāta reģionālais dienests)
 De afzonderlijke specialistische diensten van Rijkswaterstaat (katrs atsevišķais Būvdarbu un ūdenssaimniecības ģenerāldirektorāta specializētais dienests)
 Adviesdienst Geo-Informatie en ICT (Ģeoinformācijas un IKT konsultatīvā padome)
 Adviesdienst Verkeer en Vervoer – AVV (Satiksmes un transporta konsultatīvā padome)
 Bouwdienst (Būvniecības dienests)
 Corporate Dienst (Korporatīvais dienests)
 Data ICT Dienst (Datu un IT dienests)
 Dienst Verkeer en Scheepvaart (Satiksmes un kuģu transporta dienests)
 Dienst Weg- en Waterbouwkunde – DWW (Ceļu un ūdensierīcības dienests)
 Rijksinstituut voor Kust en Zee – RIKZ (Valsts piekrastes un jūras apsaimniekošanas institūts)
 Rijksinstituut voor Integraal Zoetwaterbeheer en Afvalwaterbehandeling – RIZA (Valsts saldūdens apsaimniekošanas un ūdens attīrīšanas institūts)
 Waterdienst (Ūdens dienests)
 Inspectie Verkeer en Waterstaat, Hoofddirectie (Transporta un ūdenssaimniecības inspekcija, galvenais direktorāts)
 Havenstaatcontrole (Ostu valsts kontrole)
 Directie Toezichtontwikkeling Communicatie en Onderzoek – TCO (Komunikāciju un pētniecības uzraudzības attīstības direktorāts)
 Toezichthouder Beheer Eenheid Lucht (Vadības vienība “Gaiss”)
 Toezichthouder Beheer Eenheid Water (Vadības vienība “Ūdens”)
 Toezichthouder Beheer Eenheid Land (Vadības vienība “Zeme”)
 Ministerie van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer (Mājokļu, telpiskās plānošanas un vides ministrija):
 Bestuursdepartement (centrālās politikas un personāla departamenti)
 Directoraat-generaal Wonen, Wijken en Integratie (Mājokļu, kopienu un integrācijas ģenerāldirektorāts)
 Directoraat-generaal Ruimte (Telpiskās plānošanas politikas ģenerāldirektorāts)
 Directoraat-general Milieubeheer (Vides aizsardzības ģenerāldirektorāts)
 Rijksgebouwendienst (Valdības ēku aģentūra)
 VROM Inspectie (Inspektorāts)
 Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport (Veselības aizsardzības, labklājības un sporta ministrija):
 Bestuursdepartement (centrālās politikas un personāla departamenti)
 Inspectie Gezondheidsbescherming, Waren en Veterinaire Zaken (Veselības aizsardzības un veterinārās veselības aizsardzības inspekcija)
 Inspectie Gezondheidszorg (Veselības aprūpes inspekcija)
 Inspectie Jeugdhulpverlening en Jeugdbescherming (Jaunatnes atbalsta un jaunatnes aizsardzības inspekcija)
 Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu – RIVM (Valsts veselības aizsardzības un vides institūts)
 Sociaal en Cultureel Planbureau (Sociālo un kultūras lietu plānošanas birojs)
 Agentschap t.b.v. het College ter Beoordeling van Geneesmiddelen (Zāļu novērtēšanas padomes aģentūra)
 Tweede Kamer der Staten-Generaal (Parlamenta Otrā palāta)
 Eerste Kamer der Staten-Generaal (Parlamenta Pirmā palāta)
 Raad van State (Valsts padome)
 Algemene Rekenkamer (Revīzijas palāta)
 Nationale Ombudsman (Valsts ombuds)
 Kanselarij der Nederlandse Orden (Nīderlandes Ordeņa kanceleja)
 Kabinet der Koningin (Karalienes birojs)
 Raad voor de Rechtspraak en de Rechtbanken (Tiesiskās pārvaldības un tiesu konsultatīvā padome)
 AUSTRIJA
 Pašreizējās struktūras:
 Bundeskanzleramt (Federālā kanceleja)
 Bundesministerium für europäische und internationale Angelegenheiten (Federālā Eiropas un starptautisko lietu ministrija)
 Bundesministerium für Finanzen (Federālā Finanšu ministrija)
 Bundesministerium für Gesundheit (Federālā Veselības ministrija)
 Bundesministerium für Justiz (Federālā Tieslietu ministrija)
 Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft (Federālā Lauksaimniecības un mežsaimniecības, vides un ūdensresursu apsaimniekošanas ministrija)
 Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz (Federālā Nodarbinātības, sociālo lietu un patērētāju aizsardzības ministrija)
 Bundesministerium für Unterricht, Kunst und Kultur (Federālā Izglītības, mākslas un kultūras ministrija)
 Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie (Federālā transporta, inovāciju un tehnoloģiju ministrija)
 Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend (Federālā Ekonomikas, ģimenes un jaunatnes lietu ministrija)
 Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung (Federālā Zinātnes un pētniecības ministrija)
 Bundesamt für Eich- und Vermessungswesen (Federālais Kalibrēšanas un mērījumu birojs)
 Österreichische Forschungs- und Prüfzentrum Arsenal Gesellschaft m.b.H (Austrijas Pētniecības un testēšanas centrs Arsenal, SIA)
 Bundesanstalt für Verkehr (Federālais Satiksmes institūts)
 Bundesbeschaffung G.m.b.H (Federālais Iepirkumu birojs, SIA)
 Bundesrechenzentrum G.m.b.H (Federālais Datu apstrādes centrs, SIA)
 Visas pārējās centrālās publiskā sektora iestādes, tostarp to reģionālās un vietējās apakšnodaļas, ar noteikumu, ka tās nenodarbojas ar rūpniecisku vai komerciālu darbību.
 POLIJA
 Kancelaria Prezydenta RP (Polijas Republikas Prezidenta kanceleja)
 Kancelaria Sejmu RP (Polijas Republikas Sejma kanceleja)
 Kancelaria Senatu RP (Polijas Republikas Senāta kanceleja)
 Kancelaria Prezesa Rady Ministrów (Premjerministra Kanceleja)
 Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa)
 Naczelny Sąd Administracyjny (Augstākā administratīvā tiesa)
 Sądy powszechne – rejonowe, okręgowe i apelacyjne (tiesas – rajona tiesa, reģionālā tiesa, apelācijas tiesa)
 Trybunal Konstytucyjny (Konstitucionālā tiesa)
 Najwyższa Izba Kontroli (Augstākā revīzijas palāta)
 Biuro Rzecznika Praw Obywatelskich (Cilvēktiesību komisāra birojs)
 Biuro Rzecznika Praw Dziecka (Bērnu tiesību ombuda birojs)
 Biuro Ochrony Rządu (Valdības aizsardzības birojs)
 Centralne Biuro Antykorupcyjne (Centrālais pretkorupcijas birojs)
 Ministerstwo Pracy i Polityki Społecznej (Darba un sociālo lietu ministrija)
 Ministerstwo Finansów (Finanšu ministrija)
 Ministerstwo Gospodarki (Ekonomikas ministrija)
 Ministerstwo Rozwoju Regionalnego (Reģionālās attīstības ministrija)
 Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego (Kultūras un nacionālā mantojuma ministrija)
 Ministerstwo Edukacji Narodowej (Izglītības ministrija)
 Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi (Lauksaimniecības un lauku attīstības ministrija)
 Ministerstwo Skarbu Państwa (Valsts kases ministrija)
 Ministerstwo Sprawiedliwości (Tieslietu ministrija)
 Ministerstwo Transportu, Budownictwa i Gospodarki Morskiej (Transporta, būvniecības un jūrlietu ekonomikas ministrija)
 Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Zinātnes un augstākās izglītības ministrija)
 Ministerstwo Środowiska (Vides aizsardzības ministrija)
 Ministerstwo Administracji i Cyfryzacji (Pārvaldības un digitalizācijas ministrija)
 Ministerstwo Spraw Zagranicznych (Ārlietu ministrija)
 Ministerstwo Zdrowia (Veselības aizsardzības ministrija)
 Ministerstwo Sportu i Turystyki (Sporta un tūrisma ministrija)
 Urząd Patentowy Rzeczypospolitej Polskiej (Polijas Republikas Patentu birojs)
 Urząd Regulacji Energetyki (Enerģētikas regulators)
 Urząd do Spraw Kombatantów i Osób Represjonowanych (Kara veterānu un represiju upuru lietu birojs)
 Urząd Transportu Kolejowego (Dzelzceļa transporta birojs)
 Urząd Dozoru Technicznego (Tehniskās apskates birojs)
 Urząd Rejestracji Produktów Leczniczych, Wyrobów Medycznych i Produktów Biobójczych (Zāļu, medicīnas ierīču un biocīdu reģistrācijas birojs)
 Urząd do Spraw Cudzoziemców (Ārvalstnieku lietu birojs)
 Urząd Zamówień Publicznych (Publiskā iepirkuma birojs)
 Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (Konkurences un patērētāju tiesību aizsardzības birojs)
 Urząd Lotnictwa Cywilnego (Civilās aviācijas birojs)
 Urząd Komunikacji Elektronicznej (Elektronisko komunikāciju birojs)
 Wyższy Urząd Górniczy (Valsts kalnrūpniecības pārvalde)
 Główny Urząd Miar (Galvenais metroloģijas birojs)
 Główny Urząd Geodezji i Kartografii (Galvenais ģeodēzijas un kartogrāfijas birojs)
 Główny Urząd Nadzoru Budowlanego (Būvniecības kontroles lietu birojs)
 Główny Urząd Statystyczny (Centrālais statistikas birojs)
 Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji (Nacionālā radio un televīzijas padome)
 Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych (Persondatu aizsardzības ģenerālinspektors)
 Państwowa Komisja Wyborcza (Valsts vēlēšanu komisija)
 Państwowa Inspekcja Pracy (Valsts darba inspekcija)
 Rządowe Centrum Legislacji (Valdības Likumdošanas izstrādes centrs)
 Narodowy Fundusz Zdrowia (Nacionālais veselības fonds)
 Polska Akademia Nauk (Polijas Zinātņu akadēmija)
 Polskie Centrum Akredytacji (Polijas akreditācijas centrs)
 Polskie Centrum Badań i Certyfikacji (Polijas Testēšanas un sertifikācijas centrs)
 Polska Organizacja Turystyczna (Polijas nacionālais tūrisma birojs)
 Polski Komitet Normalizacyjny (Polijas Standartizācijas komiteja)
 Zakład Ubezpieczeń Społecznych (Sociālās apdrošināšanas iestāde)
 Komisja Nadzoru Finansowego (Finanšu uzraudzības iestāde)
 Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych (Valsts arhīvu galvenais birojs)
 Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego (Lauksaimniecības sociālās apdrošināšanas fonds)
 Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autostrad (Valsts ceļu un lielceļu ģenerāldirektorāts)
 Główny Inspektorat Ochrony Roślin i Nasiennictwa (Augu un sēklu aizsardzības inspekcijas galvenais inspektorāts)
 Komenda Główna Państwowej Straży Pożarnej (Valsts ugunsdzēsības galvenais štābs)
 Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (Tirgojamo lauksaimniecības pārtikas produktu kvalitātes galvenais inspektorāts)
 Główny Inspektorat Ochrony Środowiska (Vides aizsardzības galvenais inspektorāts)
 Główny Inspektorat Transportu Drogowego (Ceļu transporta galvenais inspektorāts)
 Główny Inspektorat Farmaceutyczny (Zāļu galvenais inspektorāts)
 Główny Inspektorat Sanitarny (Sanitāro jautājumu galvenais inspektorāts)
 Główny Inspektorat Weterynarii (Veterinārijas galvenais inspektorāts)
 Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Lauksaimniecības restrukturizācijas un modernizācijas aģentūra)
 Agencja Rynku Rolnego (Lauksaimniecības preču tirgus aģentūra)
 Agencja Nieruchomości Rolnych (Lauksaimnieciskā īpašuma aģentūra)
 Państwowa Agencja Atomistyki (Nacionālā atomenerģijas aģentūra)
 Państwowa Agencja Rozwiązywania Problemów Alkoholowych (Ar alkoholu saistītu problēmu novēršanas valsts aģentūra)
 Agencja Rezerw Materiałowych (Materiālo rezervju aģentūra)
 Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (Vides aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas valsts fonds)
 Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (Invalīdu rehabilitācijas valsts fonds)
 Instytut Pamięci Narodowej – Komisja Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi Polskiemu (Nacionālais atceres institūts – Komisija saukšanai pie atbildības par noziegumiem pret Polijas tautu)
 Rada Ochrony Pamięci Walk i Męczeństwa (Kauju un upuru atceres komiteja)
 Służba Celna Rzeczypospolitej Polskiej (Polijas Republikas Muita)
 Państwowe Gospodarstwo Leśne “Lasy Państwowe” (Valsts mežsaimniecības uzņēmums “Lasy Państwowe”)
 Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości (Polijas uzņēmumu attīstības aģentūra)
 Samodzielne Publiczne Zakłady Opieki Zdrowotnej, jeśli ich organem założycielskim jest minister, centralny organ administracji rządowej lub wojewoda (Autonomas publiskas veselības aprūpes pārvaldes vienības, ko izveido ministrs, centrālās valdības struktūra vai voivoda).
 PORTUGĀLE
 Presidência do Conselho de Ministros (Ministru Padomes priekšsēdētājs)
 Ministério das Finanças (Finanšu ministrija)
 Ministério dos Negócios Estrangeiros e das Comunidades Portuguesas (Ārlietu un portugāļu kopienu ministrija)
 Ministério da Justiça (Tieslietu ministrija)
 Ministério da Economia (Ekonomikas ministrija)
 Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pescas (Lauksaimniecības, lauku attīstības un zivsaimniecības ministrija)
 Ministério da Educação (Izglītības ministrija)
 Ministério da Ciência e do Ensino Superior (Zinātnes un augstākās izglītības ministrija)
 Ministério da Cultura (Kultūras ministrija)
 Ministério da Saúde (Veselības ministrija)
 Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social (Darba un sociālās solidaritātes ministrija)
 Ministério das Obras Públicas, Transportes e Habitação (Publisko būvdarbu, transporta un mājokļu ministrija)
 Ministério das Cidades, Ordenamento do Território e Ambiente (Pilsētu, teritoriālās plānošanas un vides ministrija)
 Ministério para a Qualificação e o Emprego (Kvalifikāciju un nodarbinātības ministrija)
 Presidência da República (Republikas prezidenta birojs)
 Tribunal Constitucional (Konstitucionālā tiesa)
 Tribunal de Contas (Revīzijas palāta)
 Provedoria de Justiça (Ombuds)
 RUMĀNIJA
 Administraţia Prezidenţială (Prezidenta administrācija)
 Senatul României (Rumānijas Senāts)
 Camera Deputaților (Deputātu palāta)
 Înalta Curte de Casație și Justiție (Augstākā tiesa)
 Curtea Constituțională (Konstitucionālā tiesa)
 Consiliul Legislativ (Likumdošanas padome)
 Curtea de Conturi (Revīzijas palāta)
 Consiliul Superior al Magistraturii (Maģistratūras augstākā padome)
 Parchetul de pe lângă Inalta Curte de Casație și Justiție (Augstākās tiesas prokuratūra)
 Secretariatul General al Guvernului (Valdības ģenerālsekretariāts)
 Cancelaria primului ministru (Premjerministra kanceleja)
 Ministerul Afacerilor Externe (Ārlietu ministrija)
 Ministerul Economiei și Finanțelor (Ekonomikas un finanšu ministrija)
 Ministerul Justiției (Tieslietu ministrija)
 Ministerul Muncii, Familiei şi Egalităţii de Sanse (Darba, ģimenes un līdztiesības ministrija)
 Ministerul pentru Intreprinderi Mici şi Mijlocii, Comerţ, Turism şi Profesii Liberale (Mazo un vidējo uzņēmumu, tirdzniecības, tūrisma un brīvo profesiju ministrija)
 Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale (Lauksaimniecības un lauku attīstības ministrija)
 Ministerul Transporturilor (Transporta ministrija)
 Ministerul Dezvoltării, Lucrărilor Publice și Locuinței (Attīstības, publisko būvdarbu un mājokļu ministrija)
 Ministerul Educației Cercetării și Tineretului (Izglītības, pētniecības un jaunatnes lietu ministrija)
 Ministerul Sănătății Publice (Veselības ministrija)
 Ministerul Culturii și Cultelor (Kultūras un reliģijas lietu ministrija)
 Ministerul Comunicațiilor și Tehnologiei Informației (Komunikāciju un informācijas tehnoloģijas ministrija)
 Ministerul Mediului și Dezvoltării Durabile (Vides un ilgtspējīgas attīstības ministrija)
 Serviciul de Telecomunicații Speciale (Īpašo telekomunikāciju dienests)
 Consiliul Național al Audiovizualului (Valsts audiovizuālā padome)
 Consiliul Concurenței – CC (Konkurences padome)
 Direcția Națională Anticorupție (Korupcijas apkarošanas valsts departaments)
 Autoritatea Națională pentru Reglementarea și Monitorizarea Achizițiilor Publice (Publiskā iepirkuma regulēšanas un uzraudzības iestāde)
 Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor (Nacionālā strīdu atrisināšanas padome)
 Autoritatea Naţională de Reglementare pentru Serviciile Comunitare de Utilităţi Publice – ANRSC (Pašvaldību sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas regulators)
 Autoritatea Națională Sanitară Veterinară și pentru Siguranța Alimentelor (Valsts sanitārās veterinārijas un pārtikas drošības iestāde)
 Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor (Patērētāju aizsardzības valsts iestāde)
 Autoritatea Navală Română (Rumānijas Jūras lietu iestāde)
 Autoritatea Feroviară Română (Rumānijas Dzelzceļa iestāde)
 Autoritatea Rutieră Română (Rumānijas ceļu iestāde)
 Autoritatea Națională pentru Protecția Drepturilor Copilului și Adopție (Valsts bērnu tiesību aizsardzības un adopcijas iestāde)
 Autoritatea Națională pentru Persoanele cu Handicap (Invaliditātes lietu valsts iestāde)
 Autoritatea Națională pentru Tineret (Jaunatnes lietu valsts iestāde)
 Autoritatea Națională pentru Cercetare Științifica (Valsts zinātniskās pētniecības iestāde)
 Autoritatea Națională pentru Comunicații (Valsts komunikācijas iestāde)
 Autoritatea Națională pentru Serviciile Societății Informaționale (Valsts informācijas sabiedrības pakalpojumu iestāde)
 Autoritatea Electorală Permanenta (Pastāvīgā vēlēšanu iestāde)
 Agenția pentru Strategii Guvernamentale (Valdības stratēģiju aģentūra)
 Agenția Națională a Medicamentului (Valsts zāļu aģentūra)
 Agenția Națională pentru Sport (Valsts sporta aģentūra)
 Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă (Valsts nodarbinātības aģentūra)
 Agenția Națională de Reglementare în Domeniul Energiei (Valsts elektroenerģijas regulators)
 Agenția Română pentru Conservarea Energiei (Rumānijas energoresursu saglabāšanas aģentūra)
 Agenția Națională pentru Resurse Minerale (Valsts minerālresursu aģentūra)
 Agenția Română pentru Investiții Străine (Rumānijas aģentūra ārvalstu ieguldījumu lietās)
 Agenția Națională a Funcționarilor Publici (Valsts civildienesta ierēdņu aģentūra)
 Agenția Națională de Administrare Fiscală (Valsts fiskālās administrācijas aģentūra)
 Agenția de Compensare pentru Achiziții de Tehnică Specială (Īpašu tehnisko iepirkumu kompensēšanas aģentūra)
 Agenția Națională Anti-doping (Valsts antidopinga aģentūra)
 Agenția Nucleară (Kodolenerģijas aģentūra)
 Agenția Națională pentru Protecția Familiei (Valsts ģimenes aizsardzības aģentūra)
 Agenția Națională pentru Egalitatea de Sanse între Bărbați și Femei (Valsts vīriešu un sieviešu līdztiesības nodrošināšanas iestāde)
 Agenția Națională pentru Protecția Mediului (Valsts vides aizsardzības aģentūra)
 Agenția națională Antidrog (Valsts narkotiku apkarošanas aģentūra)
 SLOVĒNIJA
 Predsednik Republike Slovenije (Slovēnijas Republikas Prezidents)
 Državni zbor (Nacionālā Asambleja)
 Državni svet (Valsts Padome)
 Varuh človekovih pravic (Ombuds)
 Ustavno sodišče (Konstitucionālā tiesa)
 Računsko sodišče (Revīzijas palāta)
 Državna revizijska komisja (Valsts revīzijas komisija)
 Slovenska akademija znanosti in umetnosti (Slovēnijas Zinātņu un mākslas akadēmija)
 Vladne službe (valdības dienesti)
 Ministrstvo za finance (Finanšu ministrija)
 Ministrstvo za zunanje zadeve (Ārlietu ministrija)
 Ministrstvo za pravosodje (Tieslietu ministrija)
 Ministrstvo za gospodarstvo (Ekonomikas ministrija)
 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano (Lauksaimniecības, mežsaimniecības un pārtikas ministrija)
 Ministrstvo za promet (Transporta ministrija)
 Ministrstvo za okolje, prostor in energijo (Vides, pilsētplānošanas un enerģētikas ministrija)
 Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve (Darba, ģimenes un sociālo lietu ministrija)
 Ministrstvo za zdravje (Veselības ministrija)
 Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo (Augstākās izglītības, zinātnes un tehnoloģijas ministrija)
 Ministrstvo za kulturo (Kultūras ministrija)
 Ministerstvo za javno upravo (Valsts pārvaldes ministrija)
 Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Slovēnijas Republikas Augstākā tiesa)
 Višja sodišča (augstās tiesas)
 Okrožna sodišča (rajonu tiesas)
 Okrajna sodišča (pirmās instances tiesas)
 Vrhovno tožilstvo Republike Slovenije (Slovēnijas Republikas Ģenerālprokuratūra)
 Okrožna državna tožilstva (rajonu prokurori)
 Družbeni pravobranilec Republike Slovenije (Slovēnijas Republikas Tautas advokatūra)
 Državno pravobranilstvo Republike Slovenije (Slovēnijas Republikas Tautas advokatūra)
 Upravno sodišče Republike Slovenije (Slovēnijas Republikas Administratīvā tiesa)
 Senat za prekrške Republike Slovenije (Slovēnijas Republikas Nelielo pārkāpumu senāts)
 Višje delovno in socialno sodišče v Ljubljani (Darba un sociālo lietu augstākā tiesa Ļubļanā)
 Delovna in sodišča (darba lietu tiesas)
 Upravne note (vietējās pārvaldes vienības)
 SLOVĀKIJA
 Ministrijas un citas centrālās pārvaldes iestādes, kas minētas Likumā Nr. 575/2001 Coll. par valdības un centrālo valsts pārvaldes iestāžu darbības struktūru:
 Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Ekonomikas ministrija)
 Ministerstvo financií Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Finanšu ministrija)
 Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas transporta, būvniecības un reģionālās attīstības ministrija)
 Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Lauksaimniecības un lauku attīstības ministrija)
 Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Tieslietu ministrija)
 Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Ārlietu ministrija)
 Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Darba, sociālo lietu un ģimenes lietu ministrija)
 Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Vides ministrija)
 Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Izglītības, zinātnes, pētniecības un sporta ministrija)
 Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Kultūras ministrija)
 Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Veselības ministrija)
 Úrad vlády Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas valdības birojs)
 Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Pretmonopolu birojs)
 Štatistický úrad Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Statistikas birojs)
 Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Mērniecības, kartogrāfijas un kadastra birojs)
 Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky (Slovākijas Standartu, metroloģijas un testēšanas birojs)
 Úrad pre verejné obstarávanie (Publiskā iepirkuma birojs)
 Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Rūpnieciskā īpašuma birojs)
 Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Valsts materiālo rezervju pārvaldības birojs)
 Kancelária Prezidenta Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Prezidenta kanceleja)
 Národná rada Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Nacionālā Padome)
 Ústavný súd Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Konstitucionālā tiesa)
 Najvyšší súd Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Augstākā tiesa)
 Generálna prokuratúra Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Ģenerālprokuratūra)
 Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Augstākā revīzijas palāta)
 Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas telekomunikāciju birojs)
 Poštový úrad (Pasta regulators)
 Úrad na ochranu osobných údajov (Persondatu aizsardzības birojs)
 Kancelária verejného ochrancu práv (Ombuda birojs)
 Úrad pre finančný trh (Finanšu tirgus birojs)
 SOMIJA
 Oikeuskanslerinvirasto – Justitiekanslersämbetet (Tieslietu kanclera birojs)
 Liikenne- ja Viestintäministeriö – Kommunikationsministeriet (Transporta un sakaru ministrija):
 Viestintävirasto – Kommunikationsverket (Sakaru nozares regulators)
 Ajoneuvohallintokeskus AKE – Fordonsförvaltningscentralen AKE (Transportlīdzekļu administrācijas centrs)
 Ilmailuhallinto – Luftfartsförvaltningen (Civilās aviācijas iestāde)
 Ilmatieteen laitos – Meteorologiska institutet (Meteoroloģijas institūts)
 Merenkulkulaitos – Sjöfartsverket (Jūras lietu administrācija)
 Merentutkimuslaitos – Havsforskningsinstitutet (Jūras pētniecības institūts)
 Ratahallintokeskus RHK – Banförvaltningscentralen RHK (Dzelzceļa administrācija)
 Rautatievirasto – Järnvägsverket (Dzelzceļa aģentūra)
 Tiehallinto – Vägförvaltningen (Ceļu administrācija)
 Maa- ja Metsätalousministeriö – Jord- Och Skogsbruksministeriet (Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrija):
 Elintarviketurvallisuusvirasto – Livsmedelssäkerhetsverket (Pārtikas drošuma iestāde)
 Maanmittauslaitos – Lantmäteriverket (Valsts zemes dienests)
 Maaseutuvirasto – Landsbygdsverket (Lauku aģentūra)
 Oikeusministeriö – Justitieministeriet (Tieslietu ministrija)
 Tietosuojavaltuutetun toimisto – Dataombudsmannens byrå (Datu aizsardzības ombuda birojs)
 Tuomioistuimet – Domstolar (tiesas)
 Korkein oikeus – Högsta domstolen (Augstākā tiesa)
 Korkein hallinto-oikeus – Högsta förvaltningsdomstolen (Augstākā administratīvā tiesa)
 Hovioikeudet – hovrätter (apelācijas tiesas)
 Käräjäoikeudet – tingsrätter (rajonu tiesas)
 Hallinto-oikeudet – förvaltningsdomstolar (administratīvās tiesas)
 Markkinaoikeus – Marknadsdomstolen (Komerctiesa)
 Työtuomioistuin – Arbetsdomstolen (Darba lietu tiesa)
 Vakuutusoikeus – Försäkringsdomstolen (Apdrošināšanas lietu tiesa)
 Kuluttajariitalautakunta – Konsumenttvistenämnden (Patērētāju sūdzību tiesa)
 HEUNI – Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä toimiva Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti – HEUNI – Europeiska institutet för kriminalpolitik, verksamt i anslutning till Förenta Nationerna (Noziegumu novēršanas un kontroles Eiropas institūts)
 Konkurssiasiamiehen toimisto – Konkursombudsmannens byrå (Bankrota ombuda birojs)
 Oikeushallinnon palvelukeskus – Justitieförvaltningens servicecentral (Juridiskās pārvaldības dienests)
 Oikeushallinnon tietotekniikkakeskus – Justitieförvaltningens datateknikcentral (Juridiskās pārvaldības datorcentrs)
 Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos (Optula) – Rättspolitiska forskningsinstitutet (Juridiskās politikas institūts)
 Oikeusrekisterikeskus – Rättsregistercentralen (Juridiskais reģistrs)
 Onnettomuustutkintakeskus – Centralen för undersökning av olyckor (Nelaimes gadījumu izmeklēšanas padome)
 Rikosseuraamusvirasto – Brottspåföljdsverket (Kriminālsodu aģentūra)
 Rikosseuraamusalan koulutuskeskus – Brottspåföljdsområdets utbildningscentral (Ieslodzījuma vietu un probācijas dienesta mācību institūts)
 Rikoksentorjuntaneuvosto Rådet för brottsförebyggande (Valsts noziedzības novēršanas padome)
 Saamelaiskäräjät – Sametinget (Sāmu parlaments)
 Valtakunnansyyttäjänvirasto – Riksåklagarämbetet (Ģenerālprokuratūra)
 Opetusministeriö – Undervisningsministeriet (Izglītības ministrija):
 Opetushallitus – Utbildningsstyrelsen (Valsts izglītības padome)
 Valtion elokuvatarkastamo – Statens filmgranskningsbyrå (Somijas Filmu klasifikācijas padome)
 Sosiaali- Ja Terveysministeriö – Social- Och Hälsovårdsministeriet (Sociālo lietu un veselības ministrija):
 Työttömyysturvalautakunta – Besvärsnämnden för utkomstskyddsärenden (Bezdarbnieku apelācijas padome)
 Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta – Besvärsnämnden för socialtrygghet (Apelāciju tribunāls)
 Lääkelaitos – Läkemedelsverket (Valsts zāļu aģentūra)
 Terveydenhuollon oikeusturvakeskus – Rättsskyddscentralen för hälsovården (Valsts medicīnas tieslietu iestāde)
 Säteilyturvakeskus – Strålsäkerhetscentralen (Somijas Radiācijas un kodoldrošības centrs)
 Kansanterveyslaitos – Folkhälsoinstitutet (Valsts sabiedrības veselības institūts)
 Lääkehoidon kehittämiskeskus ROHTO – Utvecklingscentralen för läkemedelsbe-handling (Farmakoterapijas attīstības centrs ROHTO)
 Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus – Social- och hälsovårdens produkttillsynscentral (Valsts ražojumu kontroles aģentūra SSTV)
 Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakes – Forsknings- och utvecklingscentralen för social- och hälsovården Stakes (Veselības un sociālās aprūpes pētniecības centrs Stakes)
 Työ- Ja Elinkeinoministeriö – Arbets- Och Näringsministeriet (Nodarbinātības un ekonomikas ministrija):
 Kuluttajavirasto – Konsumentverket (Somijas Patērētāju lietu aģentūra)
 Kilpailuvirasto – Konkurrensverket (Somijas Konkurences iestāde)
 Patentti- ja rekisterihallitus – Patent- och registerstyrelsen (Valsts patentu un reģistrācijas padome)
 Valtakunnansovittelijain toimisto – Riksförlikningsmännens byrå (Valsts mediatora birojs)
 Työneuvosto – Arbetsrådet (Nodarbinātības padome)
 Energiamarkkinavirasto − Energimarknadsverket (Enerģētikas tirgus iestāde)
 Geologian tutkimuskeskus – Geologiska forskningscentralen (Somijas ģeoloģiskā izpēte)
 Huoltovarmuuskeskus – Försörjningsberedskapscentralen (Valsts ārkārtas apgādes aģentūra)
 Kuluttajatutkimuskeskus – Konsumentforskningscentralen (Valsts patērētāju izpētes centrs)
 Matkailun edistämiskeskus – MEK – Centralen för turistfrämjande (Somijas Tūrisma padome)
 Mittatekniikan keskus – MIKES – Mätteknikcentralen (Metroloģijas un akreditācijas centrs)
 Tekes - teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus −Tekes - utvecklingscentralen för teknologi och innovationer (Somijas Tehnoloģijas un inovāciju finansēšanas aģentūra)
 Turvatekniikan keskus – TUKES – Säkerhetsteknikcentralen (Drošības tehnoloģiju iestāde)
 Valtion teknillinen tutkimuskeskus VTT – Statens tekniska forskningscentral (Somijas Tehnisko pētījumu centrs VTT)
 Syrjintälautakunta – Nationella diskrimineringsnämnden (Diskriminācijas lietu tribunāls)
 Vähemmistövaltuutetun toimisto – Minoritetsombudsmannens byrå (Minoritāšu ombuda birojs)
 Ulkoasiainministeriö – utrikesministeriet (Ārlietu ministrija)
 Valtioneuvoston kanslia – statsrådets kansli (Premjerministra birojs)
 Valtiovarainministeriö – finansministeriet (Finanšu ministrija):
 Valtiokonttori – Statskontoret (Valsts kase)
 Verohallinto – Skatteförvaltningen (Nodokļu administrācija)
 Tullilaitos – Tullverket (Muita)
 Tilastokeskus – Statistikcentralen (Somijas Statistikas birojs)
 Valtiontaloudellinen tutkimuskeskus – Statens ekonomiska forskiningscentral (Valsts ekonomikas pētījumu institūts)
 Väestörekisterikeskus – Befolkningsregistercentralen (Iedzīvotāju reģistra centrs)
 Ympäristöministeriö – Miljöministeriet (Vides ministrija):
 Suomen ympäristökeskus - Finlands miljöcentral (Somijas Vides institūts)
 Asumisen rahoitus- ja kehityskeskus – Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet (Somijas Mājokļu finansēšanas un attīstības centrs)
 Valtiontalouden Tarkastusvirasto – Statens Revisionsverk (Valsts revīzijas birojs)
 ZVIEDRIJA
 Akademien för de fria konsterna (Karaliskā mākslas akadēmija)
 Allmänna reklamationsnämnden (Valsts patērētāju sūdzību padome)
 Arbetsdomstolen (Darba lietu tiesa)
 Arbetsförmedlingen (Zviedrijas Nodarbinātības dienests)
 Arbetsgivarverk, statens (Valsts darba devēju aģentūra)
 Arbetslivsinstitutet (Darba dzīves valsts institūts)
 Arbetmiljöverket (Zviedrijas Darba vides iestāde)
 Arvsfondsdelegationen (Zviedrijas Kultūras un vēstures mantojuma fonda komisija)
 Arkitekturmuseet (Arhitektūras muzejs)
 Ljud och bildarkiv, statens (Valsts skaņu ierakstu un filmu arhīvs)
 Barnombudsmannen (Bērnu ombuda birojs)
 Beredning för utvärdering av medicinsk metodik, statens (Zviedrijas Veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas padome)
 Kungliga Biblioteket (Karaliskā bibliotēka)
 Biografbyrå, statens (Valsts kino cenzoru padome)
 Biografiskt lexikon, svenskt (Zviedrijas biogrāfiju vārdnīca)
 Bokföringsnämnden (Zviedrijas Grāmatvedības standartu padome)
 Bolagsverket (Zviedrijas Uzņēmumu reģistrs) Bostadskreditnämnd, statens (BKN) (Valsts mājokļa kredītu garantiju padome)
 Boverket (Valsts mājokļu padome)
 Brottsförebyggande rådet (Noziedzības novēršanas valsts padome)
 Brottsoffermyndigheten (Kompensācijas un atbalsta iestāde noziegumos cietušajiem)
 Centrala studiestödsnämnden (Valsts studentu atbalsta padome)
 Datainspektionen (Datu inspekcijas padome)
 Departementen (Ministrijas (valsts pārvaldes departamenti))
 Domstolsverket (Valsts tiesu administrācija)
 Elsäkerhetsverket (Valsts elektrodrošības pārvalde)
 Energimarknadsinspektionen (Zviedrijas Enerģētikas tirgu inspekcija)
 Exportkreditnämnden (Eksporta kredītu garantiju padome)
 Finanspolitiska rådet (Zviedrijas fiskālās politikas padome)
 Finansinspektionen (Finanšu uzraudzības iestāde)
 Fiskeriverket (Valsts zivsaimniecības padome)
 Folkhälsoinstitut, statens (Sabiedrības veselības valsts institūts)
 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas (Zviedrijas Vides pētniecības padome)
 Fortifikationsverket (Valsts fortifikācijas administrācija)
 Medlingsinstitutet (Valsts mediatora birojs)
 Försäkringskassan (Sociālās apdrošināšanas birojs)
 Geologiska undersökning, Sveriges (Zviedrijas Ģeoloģiskās izpētes iestāde)
 Geotekniska institut, statens (Ģeotehniskais institūts)
 Glesbygdsverket (Valsts lauku attīstības aģentūra)
 Grafiska institutet och institutet för högre kommunikations- och reklamutbildning (Grafikas institūts un sabiedrisko attiecību un reklāmas pēcdiploma mācību iestāde)
 Granskningsnämnden för Radio och TV (Zviedrijas Raidorganizāciju komisija)
 Handelsflottans kultur- och fritidsråd (Zviedrijas Valdības jūrnieku lietu dienests)
 Handikappombudsmannen (Invalīdu ombuds)
 Haverikommission, statens (Negadījumu izmeklēšanas padome)
 Hovrätterna (Apelācijas tiesas) (6)
 Hyres- och ärendenämnder (Reģionālie īres un izīrēšanas lietu tribunāli) (12)
 Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd (Medicīniskās atbildības komiteja)
 Högskoleverket (Augstākās izglītības valsts aģentūra)
 Högsta domstolen (Augstākā tiesa)
 Institut för psykosocial miljömedicin, statens (Psihosociālo faktoru un veselības valsts institūts)
 Institut för tillväxtpolitiska studier (Valsts reģionālo pētījumu institūts)
 Institutet för rymdfysik (Zviedrijas Kosmiskās fizikas institūts)
 Internationella programkontoret för utbildningsområdet (Starptautiskās izglītības un apmācības programmas birojs)
 Migrationsverket (Zviedrijas Migrācijas padome)
 Jordbruksverk, statens (Zviedrijas Lauksaimniecības padome)
 Justitiekanslern (Tieslietu kanclera birojs)
 Jämställdhetsombudsmannen (Vienlīdzīgu iespēju ombuda birojs)
 Kammarkollegiet (Publiskās zemes un līdzekļu nacionālā tieslietu padome)
 Kammarrätterna (Administratīvās apelācijas tiesas) (4)
 Kemikalieinspektionen (Valsts ķimikāliju inspektorāts)
 Kommerskollegium (Valsts tirdzniecības padome)
 Verket för innovationssystem – VINNOVA (Zviedrijas Inovācijas sistēmu aģentūra)
 Konjunkturinstitutet (Ekonomiskās izpētes valsts institūts)
 Konkurrensverket (Zviedrijas Konkurences iestāde)
 Konstfack (Mākslas, amatniecības un dizaina koledža)
 Konsthögskolan (Tēlotājmākslas augstskola)
 Nationalmuseum (Valsts mākslas muzejs)
 Konstnärsnämnden (Mākslas dotāciju komiteja)
 Konstråd, statens (Valsts mākslas padome)
 Konsumentverket (Valsts patērētāju politikas padome)
 Kriminaltekniska laboratorium, statens (Valsts kriminālistikas laboratorija)
 Kriminalvården (Cietumu un probācijas dienests)
 Kriminalvårdsnämnden (Nosacītas atbrīvošanas valsts padome)
 Kronofogdemyndigheten (Zviedrijas Izpildes iestāde)
 Kulturråd, statens (Valsts kultūras lietu padome)
 Kustbevakningen (Zviedrijas Krasta apsardze)
 Lantmäteriverket (Valsts zemes apsekojuma padome)
 Livrustkammaren/Skoklosters slott/ Hallwylska museet (Karaliskais arsenāls)
 Livsmedelsverk, statens (Valsts pārtikas administrācija)
 Lotteriinspektionen (Valsts azartspēļu padome)
 Läkemedelsverket (Zāļu aģentūra)
 Länsrätterna (Reģionālās administratīvās tiesas) (24)
 Länsstyrelserna (Reģionālās administratīvās padomes) (24)
 Pensionsverk, statens (Nacionālā valsts ierēdņu un pensiju padome)
 Marknadsdomstolen (Komerctiesa)
 Meteorologiska och hydrologiska institut, Sveriges (Zviedrijas Meteoroloģijas un hidroloģijas institūts)
 Moderna museet (Modernais muzejs)
 Musiksamlingar, statens (Zviedrijas nacionālā mūzikas kolekcija)
 Myndigheten för handikappolitisk samordning (Zviedrijas Invaliditātes politikas koordinācijas aģentūra)
 Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning (Zviedrijas Augstākās izglītības jomas tīklu un sadarbības aģentūra)
 Nämnden för statligt stöd till trossamfun (Komisija valsts dotāciju piešķiršanai reliģiskajām kopienām)
 Naturhistoriska riksmuseet (Dabas vēstures muzejs)
 Naturvårdsverket (Valsts vides aizsardzības aģentūra)
 Nordiska Afrikainstitutet (Skandināvijas Āfrikas pētījumu institūts)
 Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap (Sabiedrības veselības Ziemeļvalstu augstskola)
 Notarienämnden (Notāru komiteja)
 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (Zviedrijas Iekšzemes adopciju valsts padome)
 Verket för näringslivsutveckling – NUTEK (Zviedrijas Ekonomiskās un reģionālās izaugsmes aģentūra)
 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (Etniskās diskriminācijas ombuda birojs)
 Patentbesvärsrätten (Patentu apelācijas tiesa)
 Patent- och registreringsverket (Patentu un reģistrācijas birojs)
 Personadressregisternämnd statens, SPAR-nämnden (Zviedrijas iedzīvotāju adrešu reģistrācijas padome)
 Polarforskningssekretariatet (Zviedrijas Polārās izpētes sekretariāts)
 Presstödsnämnden (Preses izdevumu subsīdiju padome)
 Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige (Eiropas Sociālā fonda padome Zviedrijā)
 Radio- och TV-verket (Zviedrijas Radio un televīzijas padome)
 Regeringskansliet (Valdības biroji)
 Regeringsrätten (Augstākā administratīvā tiesa)
 Riksantikvarieämbetet (Valsts nozīmes senlietu centrālā padome)
 Riksarkivet (Valsts arhīvi)
 Riksdagsförvaltningen (Parlamenta administrācijas birojs)
 Riksdagens ombudsmän, JO (Parlamenta ombudi)
 Riksdagens revisorer (Parlamenta revidenti)
 Riksgäldskontoret (Valsts parāda birojs)
 Rikspolisstyrelsen (Valsts policijas valde)
 Riksrevisionen (Valsts revīzijas birojs)
 Riksutställningar, Stiftelsen (Ceļojošo izstāžu dienests)
 Rymdstyrelsen (Valsts kosmosa padome)
 Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (Zviedrijas Darba dzīves un sociālās pētniecības padome)
 Räddningsverk, statens (Valsts glābšanas dienestu padome)
 Rättshjälpsmyndigheten (Reģionālā juridiskās palīdzības iestāde)
 Rättsmedicinalverket (Valsts tiesu medicīnas padome)
 Sameskolstyrelsen och sameskolor (Sāmu (lapu) skolu padome, sāmu (lapu) skolas)
 Sjöfartsverket (Valsts jūrniecības administrācija)
 Maritima museer, statens (Valsts jūrniecības muzeji)
 Säkerhets- och intregritetsskyddsnämnden (Zviedrijas Drošības un integritātes aizsardzības komisija)
 Skatteverket (Zviedrijas Nodokļu aģentūra)
 Skogsstyrelsen (Valsts mežsaimniecības padome)
 Skolverk, statens (Izglītības valsts aģentūra)
 Smittskyddsinstitutet (Zviedrijas Infekcijas slimību kontroles institūts)
 Socialstyrelsen (Valsts veselības un labklājības padome)
 Sprängämnesinspektionen (Valsts sprāgstvielu un uzliesmojošu vielu inspekcija)
 Statistiska centralbyrån (Zviedrijas Statistikas birojs)
 Statskontoret (Administratīvās attīstības aģentūra)
 Strålsäkerhetsmyndigheten (Zviedrijas Radiācijas drošības iestāde)
 Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete, SIDA (Zviedrijas Starptautiskās sadarbības iestāde attīstības jomā)
 Styrelsen för psykologiskt försvar (Psiholoģiskās aizstāvības un atbilstības novērtēšanas valsts padome)
 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Zviedrijas Akreditācijas padome)
 Svenska Institutet, stiftelsen (Zviedrijas Institūts)
 Talboks- och punktskriftsbiblioteket (Audiogrāmatu un Braila rakstā publicētu grāmatu bibliotēka)
 Tingsrätterna (Rajonu un pilsētu tiesas) (97)
 Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet (Tiesnešu iecelšanas priekšlikumu komiteja)
 Totalförsvarets pliktverk (Bruņoto spēku iesaukšanas padome)
 Tullverket (Zviedrijas Muitas padome)
 Turistdelegationen (Zviedrijas Tūrisma pārvalde)
 Ungdomsstyrelsen (Valsts jaunatnes lietu padome)
 Universitet och högskolor (Universitātes un profesionālās augstskolas)
 Utlänningsnämnden (Ārzemnieku apelācijas padome)
 Utsädeskontroll, statens (Sēklu testēšanas un sertificēšanas valsts institūts)
 Vatten- och avloppsnämnd, statens (Valsts tiesa lietās par ūdensapgādi un kanalizāciju)
 Verket för högskoleservice (VHS) (Augstākās izglītības valsts aģentūra);Verket för näringslivsutveckling (NUTEK) (Zviedrijas Ekonomiskās un reģionālās attīstības aģentūra)
 Vetenskapsrådet (Zviedrijas Zinātnes padome)
 Veterinärmedicinska anstalt, statens (Valsts veterinārijas institūts)
 Väg- och transportforskningsinstitut, statens (Zviedrijas Valsts ceļu un transporta pētniecības institūts)
 Växtsortnämnd, statens (Valsts augu šķirņu dažādības birojs)
 Åklagarmyndigheten (Zviedrijas Prokuratūra)
 Krisberedskapsmyndigheten (Zviedrijas Ārkārtas situāciju vadības aģentūra)
 Överklagandenämnden för nämndemannauppdrag (Manna Misijas apelācijas padome)
 2.
 Piezīme par A apakšiedaļu
 Visas 1. punkta b) apakšpunktā uzskaitītās struktūras aptver arī jebkuru struktūru, kas pakļauta kādas ES dalībvalsts līgumslēdzējai iestādei, ja tai nav atsevišķas juridiskas personas statusa.
 B APAKŠIEDAĻA
 KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKA
 1.
 Aptvertās struktūras:
 Kirgizstānas Republikas parlaments (Jogorku Kenesh)
 Kirgizstānas Republikas prezidenta administrācijas birojs un Kirgizstānas Republikas valdība
 Kirgizstānas Republikas Ārlietu ministrija
 Kirgizstānas Republikas Tieslietu ministrija
 Kirgizstānas Republikas Finanšu ministrija
 Kirgizstānas Republikas Ekonomikas ministrija
 Kirgizstānas Republikas Lauksaimniecības, pārtikas rūpniecības un zemes apgūšanas ministrija
 Kirgizstānas Republikas Transporta un ceļu ministrija
 Kirgizstānas Republikas Izglītības un zinātnes ministrija
 Kirgizstānas Republikas Veselības ministrija
 Kirgizstānas Republikas Kultūras, informācijas un tūrisma ministrija
 Kirgizstānas Republikas Darba un sociālās attīstības ministrija
 Kirgizstānas Republikas Informācijas tehnoloģiju un komunikāciju valsts komiteja
 Kirgizstānas Republikas Rūpniecības, enerģētikas un zemes dzīļu valsts komiteja
 Kirgizstānas Republikas valdības Valsts nodokļu dienests
 Kirgizstānas Republikas valdības Valsts muitas dienests
 Kirgizstānas Republikas valdības Vides aizsardzības un mežsaimniecības valsts aģentūra
 Kirgizstānas Republikas valdības Jaunatnes, kultūras un sporta valsts aģentūra
 Kirgizstānas Republikas valdības Arhitektūras, būvniecības, mājokļu un komunālo pakalpojumu valsts aģentūra
 Kirgizstānas Republikas valdības Pretmonopola regulējuma valsts aģentūra
 Kirgizstānas Republikas valdības Vietējo pašvaldību un etnisko grupu savstarpējo attiecību valsts aģentūra
 Kirgizstānas Republikas valdības Degvielas un enerģētikas kompleksa regulējuma valsts aģentūra
 Kirgizstānas Republikas valdības Finanšu tirgus regulējuma un uzraudzības valsts dienests
 Kirgizstānas Republikas valdības Valsts dienests ekonomisko noziegumu apkarošanai
 Kirgizstānas Republikas valdības Intelektuālā īpašuma un inovācijas valsts dienests
 Kirgizstānas Republikas valdības Finanšu izlūkošanas valsts dienests
 Kirgizstānas Republikas Valsts dienests narkotiku kontroles jomā
 Kirgizstānas Republikas valdības Valsts reģistrācijas dienests
 Kirgizstānas Republikas Valsts migrācijas dienests
 Kirgizstānas Republikas valdības Valsts materiālo rezervju fonds
 Kirgizstānas Republikas Obligātās veselības apdrošināšanas fonds
 Kirgizstānas Republikas valdības Valsts īpašuma pārvaldības fonds
 Kirgizstānas Republikas valdības Valsts inspektorāts veterinārās un fitosanitārās drošības jomā
 Kirgizstānas Republikas valdības Ekoloģiskās un tehniskās drošības valsts inspektorāts
 Kirgizstānas Republikas Sociālais fonds
 Kirgizstānas Republikas Valsts personāla dienests
 Kirgizstānas Republikas Valsts statistikas komiteja
 Kirgizstānas Republikas Augstākās tiesas Tieslietu departaments
 Kirgizstānas Republikas Augstākās atestācijas komisija
 Kirgizstānas Republikas Aģentūra banku reorganizācijai
 Kirgizstānas Republikas prezidenta padotībā esošā Reliģiju lietu valsts komisija
 Kirgizstānas Republikas ģenerālprokuratūra
 Kirgizstānas Republikas Grāmatvežu kamera
 2.
 Piezīme par B apakšiedaļu
 Kirgizstānas Republikas centrālās valdības struktūras, kas minētas aptverto struktūru sarakstā, arī aptver jebkuru struktūru, kas pakļauta kādai 1. punktā uzskaitītajai struktūrai, ja tai nav atsevišķas juridiskas personas statusa.
 2. IEDAĻA
 TERITORIĀLĀ PĀRVALDES LĪMEŅA STRUKTŪRAS
 Robežvērtības:
 Ja vien šajā pielikumā nav noteikts citādi un, ievērojot piezīmes šajā iedaļā un vispārīgās piezīmes 5. iedaļā, 9. nodaļa attiecas uz šīs iedaļas A un B apakšiedaļā ietvertajiem Pušu iepirkuma veicējiem, ja piegāžu vērtība ir vienāda ar šādām robežvērtībām vai pārsniedz tās:
 a)
 200 000 SDR attiecībā uz visām precēm;
 b)
 200 000 SDR attiecībā uz pakalpojumiem, kas minēti 4. iedaļā;
 c)
 5 000 000 SDR attiecībā uz visiem būvniecības pakalpojumiem, kas uzskaitīti ANO Centrālās preču klasifikācijas (CPC) 51. apakšiedaļā.
 A APAKŠIEDAĻA
 EIROPAS SAVIENĪBA
 1.
 Aptvertās struktūras:
 visas reģionālās vai vietējās līgumslēdzējas iestādes administratīvajās vienībās, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulā (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (turpmāk “NUTS regula”)
 46
 .
 2.
 Piezīme par A apakšiedaļu
 a)
 Šajā iedaļā “reģionālās līgumslēdzējas iestādes” ir administratīvo vienību iepirkuma struktūras, uz kurām attiecas teritoriālo vienību kopējā statistiskā klasifikācija (turpmāk “NUTS”) NUTS 1. un NUTS 2. līmenī, kā minēts NUTS regulā.
 b)
 Šajā iedaļā “vietējās līgumslēdzējas iestādes” ir administratīvo vienību iepirkuma struktūras, uz kurām attiecas NUTS 3. līmenis, un mazākas administratīvās vienības, kā minēts NUTS regulā.
 B APAKŠIEDAĻA
 KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKA
 1.
 Aptvertās struktūras:
 a)
 REĢIONĀLĀS VALSTS PĀRVALDES IESTĀDES:
 Chui
 Talas
 Issyk-Kul
 Jalal-Abad
 Naryn
 Osh
 Batken
 b)
 REĢIONĀLIE CENTRI (PILSĒTU MĒRU BIROJI UN ADMINISTRATĪVIE RAJONI):
 Bishkek pilsētas mēra birojs
 Osh pilsētas mēra birojs
 Talas pilsētas mēra birojs
 Kara-Kol pilsētas mēra birojs
 Jalal-Abad pilsētas mēra birojs
 Naryn pilsētas mēra birojs
 Batken pilsētas mēra birojs
 c)
 BISHKEK PILSĒTAS ADMINISTRATĪVIE RAJONI
 Pervomaisky rajons
 Sverdlovsk reģions
 Oktyabrsky rajons
 Leninsky rajons
 d)
 PILSĒTU PAŠVALDĪBAS (PILSĒTU MĒRU BIROJI):
 Tokmok
 Kara-Balta
 Kaindy
 Shopokov
 Kant
 Orlovka
 Kemin
 Kara-Suu
 Nookat
 Uzgen
 Naryn
 Kara-Kul
 Tash Kumyr
 Maylu-Suu
 Kerben
 Kochkor-Ata
 Kok-Jangak
 Toktogul
 Balykchy
 Cholpon-Ata
 Isfana
 Aydarken
 Kadamzhay
 Kyzyl-Kiya
 Sulukta
 e)
 RAJONI
 i)
 lauku pašvaldības Chui reģionā:
 Visas lauku pašvaldības Alamedin rajonā (17 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Jayl rajonā (13 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Kemin rajonā (10 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Moskov rajonā (12 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Panfilov rajonā (6 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Sokuluk rajonā (19 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Chui rajonā (10 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Issyk-Ata rajonā (18 lauku pašvaldības).
 ii)
 lauku pašvaldības Issyk-Kul reģionā:
 Visas lauku pašvaldības Ak-Suu rajonā (13 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Jeti-Oguz rajonā (13 lauku pašvaldības).
 Visas lauku pašvaldības Ton rajonā (9 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Typ rajonā (12 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Issyk-Kol rajonā (12 lauku pašvaldības).
 iii)
 lauku pašvaldības Talas reģionā:
 Visas lauku pašvaldības Bakai-Ata rajonā (8 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Kara-Buura rajonā (9 lauku pašvaldības).
 Visas lauku pašvaldības Manas rajonā (6 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Talas rajonā (13 lauku pašvaldības)
 iv)
 lauku pašvaldības Osh reģionā:
 Visas lauku pašvaldības Alay rajonā (12 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Aravan rajonā (8 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Kara-Kulja rajonā (11 lauku pašvaldības).
 Visas lauku pašvaldības Kara-Suu rajonā (16 lauku pašvaldības).
 Visas lauku pašvaldības Nookat rajonā (15 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Uzgen rajonā (19 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Chon-Alay rajonā (3 lauku pašvaldības)
 v)
 lauku pašvaldības Naryn reģionā:
 Visas lauku pašvaldības Ak-Talaa rajonā (13 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības At-Bashi rajonā (11 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Jumgal rajonā (12 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Kochkor rajonā (11 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Naryn rajonā (6 lauku pašvaldības)
 vi)
 lauku pašvaldības Jalal-Abad reģionā:
 Visas lauku pašvaldības Aksy rajonā (12 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Ala-Buka rajonā (8 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Bazar-Korgon rajonā (9 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Nooken rajonā (8 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Suzak rajonā (13 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Toguz-Toro rajonā (4 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Toktogul rajonā (11 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Chatkal rajonā (2 lauku pašvaldības)
 vii)
 lauku pašvaldības Batken reģionā:
 Visas lauku pašvaldības Batken rajonā (10 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Kadamjai rajonā (11 lauku pašvaldības)
 Visas lauku pašvaldības Leylek rajonā (8 lauku pašvaldības)
 2.
 Piezīme par B apakšiedaļu
 Teritoriālā pārvaldes līmeņa struktūras, kas uzskaitītas šajā apakšiedaļā un definētas Kirgizstānas Republikas 2012. gada 3. augusta Likumā Nr. 149 par vietējo pašpārvaldi, ietver visas subordinētās iestādes un organizācijas, kuras pakļautas šādas struktūras uzraudzībai un kontrolei, ja tām nav atsevišķas juridiskas personas statusa.
 3. IEDAĻA
 CITAS APTVERTĀS STRUKTŪRAS
 Robežvērtības:
 Ja vien šajā pielikumā nav noteikts citādi un, ievērojot piezīmes šajā iedaļā un vispārīgās piezīmes 5. iedaļā, 9. nodaļa attiecas uz šīs iedaļas A un B apakšiedaļā ietvertajiem Pušu iepirkuma veicējiem, ja piegāžu vērtība ir vienāda ar šādām robežvērtībām vai pārsniedz tās:
 a)
 400 000 SDR attiecībā uz visām precēm;
 b)
 400 000 SDR attiecībā uz pakalpojumiem, kas minēti 4. iedaļā;
 c)
 5 000 000 SDR attiecībā uz visiem būvniecības pakalpojumiem, kas uzskaitīti ANO Centrālās preču klasifikācijas (CPC) 51. apakšiedaļā.
 A APAKŠIEDAĻA
 EIROPAS SAVIENĪBA
 1.
 Aptvertās struktūras:
 a)
 Attiecībā uz Eiropas Savienību – šo iedaļu piemēro iepirkuma veicējiem, uz kuru iepirkumu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES
 47
 un kuri ir līgumslēdzējas iestādes saskaņā ar minēto direktīvu, tostarp tie, uz kuriem attiecas šā pielikuma 1. un 2. iedaļa, vai publiski uzņēmumi, un kuru darbība ir kādā no turpmāk minētajām jomām vai šādu darbību kombinācija:
 i)
 tādu fiksētu tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija, kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar dzeramā ūdens ražošanu, pārvadi vai sadali, vai arī dzeramā ūdens piegāde šādiem tīkliem,
 ii)
 tādu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija, kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar elektroenerģijas ražošanu, pārvadi vai sadali, vai arī elektroenerģijas piegāde šādiem tīkliem,
 iii)
 aviopārvadātāju nodrošināšana ar lidostu vai cita veida termināļu objektu pakalpojumiem,
 iv)
 jūras ostu vai iekšējo ostu vai cita veida termināļu objektu pakalpojumu nodrošināšana pārvadātājiem pa jūras vai iekšējiem ūdensceļiem,
 v)
 tādu tīklu nodrošināšana un ekspluatācija, kas iedzīvotājiem sniedz pilsētas transporta pakalpojumus pilsētas dzelzceļa, automatizētu sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai trošu transporta jomā,
 vi)
 tādu tīklu nodrošināšana un ekspluatācija, kas iedzīvotājiem sniedz dzelzceļa transporta pakalpojumus;
 b)
 Informatīvie saraksti ar Eiropas Savienības līgumslēdzējām iestādēm un publiskiem uzņēmumiem, kas atbilst a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, ir sniegti PTO Nolīguma par publisko iepirkumu ES I papildinājuma 3. pielikumā.
 2.
 Piezīmes par A apakšiedaļu
 a)
 Šā nolīguma 9. nodaļa neattiecas uz iepirkumu, ko veic, lai īstenotu kādu no 1. punkta a) apakšpunkta i) līdz vi) punktā uzskaitītajām darbībām, ja darbību skar konkurence attiecīgajā tirgū.
 b)
 Šā nolīguma 9. nodaļa neattiecas uz iepirkumu, ko veic šajā pielikumā ietvertie iepirkuma veicēji šādiem mērķiem:
 i)
 ūdens iepirkšana un enerģijas vai degvielas piegāde enerģijas ražošanas nolūkā,
 ii)
 tādi mērķi, kas nav saistīti ar 1. punkta a) apakšpunkta i) līdz vi) punktā uzskaitīto darbību veikšanu, vai šādu darbību veikšana kādā valstī, kura neatrodas Eiropas Ekonomikas zonā, vai
 iii)
 nolūks atkārtoti pārdot vai iznomāt trešām personām, ja iepirkuma veicējam nav īpašu vai ekskluzīvu tiesību pārdot vai iznomāt šādu līgumu priekšmetu un ja citi to var pārdot vai iznomāt ar tādiem pašiem nosacījumiem kā iepirkuma veicējs;
 c)
 Tādu dzeramā ūdens vai elektroenerģijas piegādi tīkliem, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumus, kuru veic iepirkuma veicējs, kas nav līgumslēdzēja iestāde, neuzskata par darbību 1. punkta a) apakšpunkta i) vai ii) punkta nozīmē, ja:
 i)
 attiecīgais subjekts ražo dzeramo ūdeni vai elektroenerģiju tāpēc, ka to patēriņš ir vajadzīgs, lai veiktu kādu darbību, kas nav minēta 1. punkta a) apakšpunkta i) līdz vi) punktā, un
 ii)
 ja piegāde sabiedriskajam tīklam ir atkarīga tikai no uzņēmuma pašpatēriņa un ja tā nepārsniedz 30 % no uzņēmuma dzeramā ūdens vai elektroenerģijas ražošanas kopapjoma, ņemot vērā vidējo radītāju iepriekšējos trijos gados, ieskaitot kārtējo gadu;
 d)
 Ja ir ievēroti e) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi, tad 9. nodaļu nepiemēro līgumiem:
 i)
 ko iepirkuma veicējs piešķir saistītam uzņēmumam
 48
 , vai
 ii)
 ko kopuzņēmums, kuru veido vienīgi vairāki iepirkuma veicēji, lai veiktu darbības 1. punkta a) apakšpunkta i) līdz vi) punkta nozīmē, piešķir uzņēmumam, kas ir saistīts ar kādu no šiem iepirkuma veicējiem;
 e)
 pakalpojumu vai piegāžu līgumiem d) apakšpunktu piemēro tad, ja vismaz 80 % no saistītā uzņēmuma vidējā apgrozījuma par pakalpojumiem vai piegādēm iepriekšējos trīs gados ir radušies attiecīgi no šādiem pakalpojumiem vai piegādēm uzņēmumiem, ar kuriem tas ir saistīts;
 f)
 ja kopuzņēmums ir izveidots attiecīgās darbības veikšanai vismaz trīs gadu laikposmā un ja kopuzņēmuma dibināšanas dokumentā ir paredzēts noteikums, ka to veidojošie iepirkuma veicēji būs kopuzņēmuma daļa vismaz tikpat ilgu laika posmu, tad 9. nodaļu nepiemēro līgumiem:
 i)
 ko kopuzņēmums, kuru veido vienīgi vairāki iepirkuma veicēji, lai veiktu darbības 1. punkta a) apakšpunkta i) līdz vi) punkta nozīmē, piešķir vienam no šiem iepirkuma veicējiem, vai
 ii)
 ko iepirkuma veicējs piešķir šādam kopuzņēmumam, kura daļa tas ir.
 B APAKŠIEDAĻA
 KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKA
 Aptvertās struktūras:
 atklātā akciju sabiedrība (Open Joint Stock Company) “National Electric Network of Kyrgyzstan”
 atklātā akciju sabiedrība “Electric Stations”
 akciju sabiedrība (Joint Stock Company) “Sever” un citi izplatīšanas uzņēmumi
 atklātā akciju sabiedrība “Bishkekteploset”
 valsts uzņēmums “Kyrgyzaeronavigatsiya”
 valsts uzņēmums “National Company Kyrgyz Temir Jolu”, kas atrodas Kirgizstānas Republikas Transporta un sakaru ministrijas padotībā
 atklātā akciju sabiedrība “Vostokelektro”
 atklātā akciju sabiedrība “Jalalabatelectro”
 atklātā akciju sabiedrība “Oshelectro”
 atklātā akciju sabiedrība “International Airport Manas”
 49
 ražošanas un darbības pārvaldības vienība “Bishkekvodokanal” Bishkek pilsētas mēra birojā
 Kirgizstānas Republikas sabiedriskā raidorganizācija
 Kirgizstānas Republikas brīvās ekonomikas zonas
 valsts uzņēmums “Bishkek bus station”
 valsts uzņēmums “Kyrgyz Avtobeketi”
 valsts uzņēmums “Kyrgyz Pochtasy”
 4. IEDAĻA
 PAKALPOJUMI
 Attiecībā uz Kirgizstānas Republiku un Eiropas Savienību –
 ja vien šajā pielikumā nav noteikts citādi un, ievērojot 5. iedaļā ietvertās vispārīgās piezīmes, 9. nodaļa attiecas uz turpmāk minētajiem pakalpojumiem, kas identificēti saskaņā ar ANO Centrālo preču klasifikāciju (CPC), kura izklāstīta PTO pakalpojumu nozaru klasifikācijas sarakstā (MTN.GNS/W/120)
 50
 , ja tos iepērk struktūras, kas minētas šā pielikuma 1.–3. iedaļā.
 Apraksts
 ANO CPC atsauces Nr.
 Apkopes un remonta pakalpojumi
 6112, 6122, 633, 886
 Sauszemes transporta pakalpojumi, tostarp bruņutransporta pakalpojumi, un kurjeru pakalpojumi, izņemot pasta pārvadājumus
 712 (izņemot 71235), 7512, 87304
 Pasažieru un kravas aviopārvadājumu pakalpojumi, izņemot pasta pārvadājumus
 73 (izņemot 7321)
 Sauszemes pasta transports, izņemot dzelzceļu, un gaisa pasta transports
 71235, 7321
 Telesakaru pakalpojumi
 752
 Finanšu pakalpojumi
 Apdrošināšanas pakalpojumi
 Banku darbības un investīciju pakalpojumi
 51
 ex 81
 812, 814
 Datorpakalpojumi un ar tiem saistītie pakalpojumi
 84
 Grāmatvedības, revīzijas un uzskaites pakalpojumi
 862
 Tirgus izpētes un sabiedriskās domas aptaujas pakalpojumi
 864
 Vadības konsultāciju pakalpojumi un saistīti pakalpojumi
 865, 866
 52
 Arhitektu pakalpojumi; inženierijas pakalpojumi un integrētie inženierijas pakalpojumi, pilsētplānošanas un ainavu arhitektūras pakalpojumi; saistītie zinātnisko un tehnisko konsultāciju pakalpojumi; tehniskās testēšanas un analīzes pakalpojumi
 867
 Reklāmas pakalpojumi
 871
 Ēku tīrīšanas un uzkopšanas pakalpojumi un īpašumu pārvaldīšanas pakalpojumi
 874; 82201-82206
 Izdevniecību un iespiešanas pakalpojumi par atlīdzību vai uz līguma pamata
 88442
 Notekūdeņu un atkritumu aizvākšana; sanitārijas un tamlīdzīgi pakalpojumi
 94
 5. IEDAĻA
 VISPĀRĒJĀS PIEZĪMES UN ATKĀPES
 A APAKŠIEDAĻA
 EIROPAS SAVIENĪBA
 1.
 Šā nolīguma 9. nodaļa neattiecas uz šādiem iepirkuma veidiem:
 a)
 lauksaimniecības produktu iepirkums, ko veic, lai sekmētu lauksaimniecības atbalsta programmas un iedzīvotāju pārtikas apgādes programmas (piemēram, pārtikas palīdzība, ieskaitot neatliekamu palīdzību);
 b)
 raidorganizāciju veikts iepirkums programmu materiāla iegādei, attīstībai, ražošanai vai kopražošanai, kā arī raidlaika līgumi, un
 c)
 iepirkums, ko veic 1. un 2. iedaļā norādītie iepirkuma veicēji saistībā ar darbībām dzeramā ūdens, enerģētikas, transporta un pasta jomā, ja vien uz šādu iepirkumu neattiecas 3. iedaļa.
 2.
 Attiecībā uz Olandes salām (Ahvenanmaa) piemēro Līguma par Somijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2. protokola par Olandes salām īpašos nosacījumus.
 B APAKŠIEDAĻA
 KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKA
 Šā nolīguma 9. nodaļa neattiecas uz šādiem iepirkuma veidiem:
 a)
 būvniecības pakalpojumi un preces, ko iepērk diplomātiskās pārstāvniecības ārvalstīs;
 b)
 lauksaimniecības produktu iepirkums, ko veic, lai sekmētu lauksaimniecības atbalsta programmas un iedzīvotāju pārtikas apgādes programmas;
 c)
 valsts iepirkums, kas saistīts ar valsts drošību;
 d)
 valsts iepirkums, kas saistīts ar aizsardzības jomas valsts iepirkumu valsts noslēpumu aizsargāšanai vai dabas katastrofu novēršanai un pārvarēšanai;
 e)
 preču, darbu un pakalpojumu iepirkums no “dabiskiem monopoliem”, kā definēts Kirgizstānas Republikas attiecīgajos tiesību aktos, par cenām, ko noteikusi Kirgizstānas Republikas attiecīgā regulatīvā iestāde;
 f)
 tādu darbu un pakalpojumu iepirkums, kurus saskaņā ar Kirgizstānas Republikas tiesību aktiem var sniegt tikai konkrētas valdības izpildstruktūras, tostarp jebkādas pakārtotas struktūras, valsts iestādes vai juridiskas personas, kuru akcijas 100 % apmērā pieder valdībai;
 g)
 iepirkums, ko veic kāds 1.–3. iedaļā norādītais iepirkuma veicējs tādas struktūras vārdā, uz kuru šis nolīgums neattiecas;
 h)
 iepirkums, ko veic iepirkuma veicēji attiecībā uz preču vai pakalpojumu daļām, uz kurām šis pielikums neattiecas;
 i)
 raidorganizāciju veikts iepirkums programmu materiāla iegādei, attīstībai, ražošanai vai kopražošanai, kā arī raidlaika līgumi;
 j)
 iepirkums, ko veic 1. un 2. iedaļā norādītie iepirkuma veicēji saistībā ar darbībām dzeramā ūdens, enerģētikas, transporta un pasta jomā, ja vien uz šādu iepirkumu neattiecas 3. iedaļa.
 6. IEDAĻA
 PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI, KUROS PUBLICĒ INFORMĀCIJU PAR IEPIRKUMU
 A APAKŠIEDAĻA
 EIROPAS SAVIENĪBA
 1.
 Vispārīgas informācijas par iepirkumu publicēšana
 Plašsaziņas līdzekļi, kurus Eiropas Savienība izraudzījusies un izmanto vispārējo publicēšanas prasību izpildei saskaņā ar šā nolīguma 159. panta 1. punktu, kā norādīts minētā panta 2. punkta a) apakšpunktā, ir šādi:
 a)
 EIROPAS SAVIENĪBAS LĪMENIS
 http://simap.ted.europa.eu
 Eíropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 b)
 EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTIS
 BEĻĢIJA
 i)
 Likumi, karaliskie noteikumi, ministriju noteikumi, ministriju cirkulāri:
 le Moniteur Belge
 ii)
 Tiesu prakse:
 Pasicrisie
 BULGĀRIJA
 i)
 Normatīvie akti:
 Държавен вестник (Oficiālais vēstnesis)
 ii)
 Tiesu nolēmumi:
 http://www.sac.government.bg
 iii)
 Vispārēji piemērojami administratīvie nolēmumi un procedūras:
 http://www.aop.bg
 http://www.cpc.bg
 ČEHIJA
 i)
 Normatīvie akti:
 Sbírka zákonů České republiky (Čehijas Republikas Likumu krājums)
 ii)
 Konkurences aizsardzības biroja nolēmumi:
 Konkurences aizsardzības biroja nolēmumu krājums
 DĀNIJA
 i)
 Normatīvie akti:
 Lovtidende
 ii)
 Tiesu nolēmumi:
 Ugeskrift for Retsvæsen
 iii)
 Administratīvie nolēmumi un procedūras:
 Ministerialtidende
 iv)
 Dānijas Publiskā iepirkuma apelācijas padomes lēmumi:
 Kendelser fra Klagenævnet for Udbud
 VĀCIJA
 i)
 Normatīvie akti:
 Bundesgesetzblatt
 Bundesanzeiger
 ii)
 Tiesu nolēmumi:
 Entscheidungsammlungen des: Bundesverfassungsgerichts; Bundesgerichtshofs; Bundesverwaltungsgerichts; Bundesfinanzhofs sowie der Oberlandesgerichte
 IGAUNIJA
 i)
 Normatīvie akti un vispārēji piemērojami administratīvie nolēmumi:
 Riigi Teataja — http://www.riigiteataja.ee
 ii)
 Procedūras attiecībā uz valsts iepirkumu:
 https://riigihanked.riik.ee
 ĪRIJA
 Normatīvie akti:
 Iris Oifigiuil (Īrijas valdības oficiālais vēstnesis)
 GRIEĶIJA
 Εφημερίδα της Κυβερνήσεως της Ελληνικής Δημοκρατίας (Grieķijas valdības oficiālais vēstnesis)
 SPĀNIJA
 i)
 Normatīvie akti:
 Boletin Oficial del Estado
 ii)
 Tiesu nolēmumi:
 oficiāli nepublicē
 FRANCIJA
 i)
 Normatīvie akti:
 Journal Officiel de la République française
 ii)
 Tiesu prakse:
 Recueil des arrêts du Conseil d'État
 iii)
 Revue des marchés publics
 HORVĀTIJA
 Narodne novine – http://www.nn.hr
 ITĀLIJA
 i)
 Normatīvie akti:
 Gazzetta Ufficiale
 ii)
 Tiesu prakse:
 oficiāli nepublicē
 KIPRA
 i)
 Normatīvie akti:
 Επίσημη Εφημερίδα της Δημοκρατίας (Republikas oficiālais vēstnesis)
 ii)
 Tiesu nolēmumi:
 Αποφάσεις ανωτάτου δικαστηρίου 1999 — Τυπογραφείο της Δημοκρατίας (Augstākās tiesas nolēmumi — Tipogrāfija)
 LATVIJA
 Normatīvie akti:
 Latvijas Vēstnesis
 LIETUVA
 i)
 Normatīvie un administratīvie akti:
 Teisės aktų registras (Tiesību aktu reģistrs)
 ii)
 Tiesu nolēmumi, tiesu prakse:
 Lietuvas Augstākās tiesas biļetens “Teismų praktika”
 Lietuvas Augstākās Administratīvās tiesas biļetens “Administracinių teismų praktika”
 LUKSEMBURGA
 i)
 Normatīvie akti:
 Mémorial
 ii)
 Tiesu prakse:
 Pasicrisie
 UNGĀRIJA
 i)
 Normatīvie akti:
 Magyar Közlöny (Ungārijas Republikas oficiālais vēstnesis)
 ii)
 Tiesu prakse:
 Közbeszerzési Értesítő – a Közbeszerzések Tanácsa Hivatalos Lapja (Publiskā iepirkuma biļetens – Publiskā iepirkuma padomes oficiālais vēstnesis)
 MALTA
 Normatīvie akti:
 Government Gazette
 NĪDERLANDE
 i)
 Normatīvie akti:
 Nederlandse Staatscourant vai Staatsblad
 ii)
 Tiesu prakse:
 oficiāli nepublicē
 AUSTRIJA
 i)
 Normatīvie akti:
 Österreichisches Bundesgesetzblatt
 Amtsblatt zur Wiener Zeitung
 ii)
 Tiesu nolēmumi:
 Entscheidungen des Verfassungsgerichtshofes, Verwaltungsgerichtshofes, Obersten Gerichtshofes, der Oberlandesgerichte, des Bundesverwaltungsgerichtes und der Landesverwaltungsgerichte — http://ris.bka.gv.at/Judikatur/
 POLIJA
 i)
 Tiesību akti:
 Dziennik Ustaw Rzeczypospolitej Polskiej (Polijas Republikas Likumu žurnāls)
 ii)
 Tiesu nolēmumi, tiesu prakse:
 “Zamówienia publiczne w orzecznictwie. Wybrane orzeczenia zespołu arbitrów i Sądu Okręgowego w Warszawie” (Šķīrējtiesu un Varšavas reģionālās tiesas spriedumu izlase)
 PORTUGĀLE
 i)
 Normatīvie akti:
 Diário da República Portuguesa 1a Série A e 2a série
 ii)
 Tiesu sistēmas publikācijas:
 Boletim do Ministério da Justiça
 Colectânea de Acordos do Supremo Tribunal Administrativo
 Colectânea de Jurisprudencia Das Relações
 RUMĀNIJA
 i)
 Normatīvie akti:
 Monitorul Oficial al României (Rumānijas oficiālais vēstnesis)
 ii)
 Tiesu nolēmumi, vispārēji piemērojami administratīvie nolēmumi un procedūras:
 http://www.anrmap.ro
 SLOVĒNIJA
 i)
 Normatīvie akti:
 Uradni list Republike Slovenije (Slovēnijas Republikas oficiālais vēstnesis)
 ii)
 Tiesu nolēmumi:
 oficiāli nepublicē
 SLOVĀKIJA
 i)
 Normatīvie akti:
 Zbierka zákonov (Likumu krājums)
 ii)
 Tiesu nolēmumi:
 oficiāli nepublicē
 SOMIJA
 Suomen Säädöskokoelma – Finlands Författningssamling (Somijas likumu krājums)
 ZVIEDRIJA
 Svensk Författningssamling (Zviedrijas likumu krājums)
 2.
 Paziņojumu par iepirkumu publicēšana
 Elektroniskie vai drukātie plašsaziņas līdzekļi, kurus Eiropas Savienība un tās dalībvalstis izraudzījusies un izmanto, lai publicētu 9. nodaļas (Publiskais iepirkums) 159. pantā, 161. panta 7. punktā un 168. panta 2. punktā paredzētos paziņojumus saskaņā ar minētās nodaļas 158. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ir šādi:
 a)
 EIROPAS SAVIENĪBAS LĪMENIS
 Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājums un tā elektroniskā versija:
 TED (tenders electronically daily) http://ted.europa.eu (piekļuve arī no portāla http://simap.ted.europa.eu)
 b)
 EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTIS
 BEĻĢIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Le Bulletin des Adjudications
 Citas publikācijas specializētajos preses izdevumos
 BULGĀRIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Държавен вестник (Valsts oficiālais laikraksts) – http://dv.parliament.bg
 Publiskā iepirkuma reģistrs – http://www.aop.bg
 ČEHIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 DĀNIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 VĀCIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 IGAUNIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 ĪRIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Dienas laikraksti: “Irish Independent”, “Irish Times”, “Irish Press”, “Cork Examiner”
 GRIEĶIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Publikācija dienas, finanšu, reģionālajos un specializētajos preses izdevumos
 SPĀNIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 FRANCIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Bulletin officiel des annonces des marchés publics
 HORVĀTIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Elektronički oglasnik javne nabave Republike Hrvatske (Horvātijas Republikas elektroniskie publiskā iepirkuma sludinājumi)
 ITĀLIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 KIPRA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Republikas oficiālais vēstnesis
 Vietējā dienas prese
 LATVIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Latvijas Vēstnesis
 LIETUVA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Centrinė viešųjų pirkimų informacinė sistema (Publiskā iepirkuma centrālais portāls)
 Informatīvs pielikums “Informaciniai pranešimai” Lietuvas Republikas oficiālajam vēstnesim (“Valstybės žinios”)
 LUKSEMBURGA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Dienas laikraksti
 UNGĀRIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Közbeszerzési Értesítő – a Közbeszerzések Tanácsa Hivatalos Lapja (Publiskā iepirkuma biļetens – Publiskā iepirkuma padomes oficiālais vēstnesis)
 MALTA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Government Gazette
 NĪDERLANDE
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 AUSTRIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Amtsblatt zur Wiener Zeitung
 POLIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Biuletyn Zamówień Publicznych (Publiskā iepirkuma biļetens)
 PORTUGĀLE
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 RUMĀNIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Monitorul Oficial al României (Rumānijas oficiālais vēstnesis)
 Publiskā iepirkuma elektroniskā sistēma – http://www.e-licitatie.ro
 SLOVĒNIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Portal javnih naročil – http://www.enarocanje.si/?podrocje=portal
 SLOVĀKIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Vestník verejného obstarávania (Publiskā iepirkuma žurnāls)
 SOMIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 Julkiset hankinnat Suomessa ja ETA-alueella, Virallisen lehden liite (Publiskais iepirkums Somijā un EEZ teritorijā, Somijas oficiālā laikraksta pielikums)
 ZVIEDRIJA
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 3.
 Publikācijas par piešķirtajiem līgumiem
 Tīmekļa vietnes adrese, kurā Eiropas Savienība publicē paziņojumus par līgumiem, ko piešķīrušas šā pielikuma 1.–3. iedaļā norādītās struktūras, kā paredzēts 9. nodaļas (Publiskais iepirkums) 168. panta 2. punktā un saskaņā ar minētās nodaļas 158. panta 2. punkta c) apakšpunktu, ir šāda:
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, tiešsaistes versija, Tenders Electronic Daily — http://ted.europa.eu
 B APAKŠIEDAĻA
 KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKA
 1.
 Vispārīgas informācijas par iepirkumu publicēšana
 Plašsaziņas līdzekļi, kurus Kirgizstānas Republika izraudzījusies un izmanto vispārējo publicēšanas prasību izpildei saskaņā ar 9. nodaļas 159. panta 1. punktu, kā norādīts minētās nodaļas 159. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ir šādi:
 valsts laikraksts “Erkin Too”
 2.
 Paziņojumu par iepirkumu un paziņojumu par piešķirtajiem līgumiem publicēšana
 Plašsaziņas līdzeklis, ko Kirgizstānas Republika izraudzījusies un izmanto, lai publicētu 9. nodaļas 160. pantā, 162. panta 7. punktā un 169. panta 2. punktā paredzētos paziņojumus saskaņā ar minētās nodaļas 159. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu, ir šāds:
 Publiskā iepirkuma oficiālais tīmekļa portāls: zakupki.gov.kg
 _________________
 14.-A PIELIKUMS
 REGLAMENTS
 I.
 Paziņojumi
 1.
 Ikvienu lūgumu, pieprasījumu, paziņojumu, rakstisku izklāstu vai citu dokumentu:
 a)
 šķīrējtiesa vienlaikus nosūta Pusēm;
 b)
 ko viena Puse adresējusi šķīrējtiesai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Pusei;
 c)
 ko viena Puse adresējusi otrai Pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī šķīrējtiesai.
 2.
 Visus 1. punktā minētos paziņojumus nosūta elektroniski vai – attiecīgā gadījumā – ar citiem telesakaru līdzekļiem, kas ļauj reģistrēt nosūtīšanu. Ja vien netiek pierādīts kas cits, šāds paziņojums ir uzskatāms par nogādātu tā nosūtīšanas dienā. Dokumentu papīra formātā nosūta pa pastu.
 3.
 Visus paziņojumus adresē Eiropas Komisijas Tirdzniecības Ģenerāldirektorātam un Kirgizstānas Republikas Ekonomikas ministrijai. Ja Puses jau ir iecēlušas savus pārstāvjus strīdā, tad visus paziņojumus adresē arī šiem pārstāvjiem.
 4.
 Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumā, paziņojumā, rakstiskā izklāstā vai citā dokumentā, kas attiecas uz šķīrējtiesas procesu, var izlabot, nogādājot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas.
 5.
 Ja dokumenta nogādāšanas pēdējā diena ir Eiropas Savienības iestāžu vai Kirgizstānas Republikas iestāžu brīvdiena, tad dokumenta nogādāšanas termiņš beidzas nākamajā darbdienā.
 II.
 Šķīrējtiesnešu iecelšana
 6.
 Ja saskaņā ar 213. pantu šķīrējtiesnesi izraugās izlozē, tad prasītājas Puses Sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētājs nekavējoties informē atbildētājas Puses Sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētāju par izlozes datumu, laiku un vietu. Ja atbildētāja Puse vēlas, tā var būt klāt izlozē. Jebkurā gadījumā izlozi veic, klātesot Pusei vai Pusēm, kas ieradušās.
 7.
 Prasītājas Pusi pārstāvošais Sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētājs rakstiski paziņo par iecelšanu katrai personai, kas izraudzīta par šķīrējtiesnesi. Katra šāda persona piecu dienu laikā no dienas, kad tā informēta par savu iecelšanu, Pusēm apliecina savu pieejamību un piekrišanu. Minētā persona arī apstiprina, ka tā ievēro rīcības kodeksu, kas izklāstīts 14.-B pielikumā.
 8.
 Prasītājas Pusi pārstāvošais Sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētājs piecu dienu laikā pēc 213. panta 2. punktā minētā termiņa beigām izraugās šķīrējtiesnesi vai priekšsēdētāju izlozē, ja 214. panta 1. punktā minētie attiecīgie apakšsaraksti:
 a)
 nav izveidoti no tām personām, kuras viena Puse vai abas Puses ir oficiāli ierosinājušas iekļaušanai konkrētajā apakšsarakstā, vai
 b)
 vairs neietver vismaz piecas personas no tām personām, kuras palikušas minētajā konkrētajā apakšsarakstā.
 III.
 Organizatoriskā sanāksme
 9.
 Ja vien Puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesu septiņu dienu laikā pēc šķīrējtiesas izveides dienas, lai vienotos par jautājumiem, kuru apspriešanu Puses vai šķīrējtiesa uzskata par lietderīgu, tostarp, lai vienotos par:
 a)
 šķīrējtiesnešiem maksājamo atalgojumu un izdevumiem;
 b)
 palīgiem maksājamo atalgojumu; katra šķīrējtiesneša palīga vai palīgu atalgojuma kopsumma nepārsniedz 50 % no minētā šķīrējtiesneša atalgojuma;
 c)
 procedūras grafiku.
 Šķīrējtiesneši un Pušu pārstāvji var piedalīties sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā.
 IV.
 Rakstiski iesniegtā informācija
 10.
 Prasītāja Puse savus rakstiski sniegtos materiālus iesniedz 20 dienu laikā no šķīrējtiesas izveides dienas. Atbildētāja Puse savu rakstveida iesniegumu nogādā 20 dienu laikā no prasītājas Puses rakstveida iesnieguma nogādāšanas dienas.
 V.
 Šķīrējtiesas darbība
 11.
 Šķīrējtiesas priekšsēdētājs vada visas šķīrējtiesas sanāksmes. Šķīrējtiesa var deleģēt savam priekšsēdētājam pilnvaras pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus.
 12.
 Ja vien 14. nodaļā vai šajā reglamentā nav noteikts citādi, šķīrējtiesa var veikt savu darbību jebkādā veidā, tostarp elektroniski vai pa tālruni, vai – attiecīgā gadījumā – ar jebkādiem citiem telesakaru līdzekļiem.
 13.
 Šķīrējtiesas apspriedēs drīkst piedalīties vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesa var atļaut šķīrējtiesnešu palīgu klātbūtni šajās apspriedēs.
 14.
 Visu lēmumu vai ziņojumu sagatavošana ir tikai un vienīgi šķīrējtiesas kompetencē, un to nedeleģē.
 15.
 Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas 14. nodaļa un tās pielikumi, tad šķīrējtiesa pēc apspriešanās ar Pusēm var pieņemt piemērotu procedūru, kura ir saderīga ar minēto nodaļu un tās pielikumiem.
 16.
 Ja šķīrējtiesa uzskata, ka ir nepieciešams mainīt kādu no procesuālajiem termiņiem, izņemot 14. nodaļā noteiktos termiņus, vai ka ir nepieciešams veikt kādus citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā pēc apspriešanās ar Pusēm rakstiski informē Puses par termiņa maiņas vai citu procesuālu vai administratīvu pielāgojumu iemesliem.
 VI.
 Aizstāšana
 17.
 Ja viena Puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neievēro 14.-B pielikumā izklāstīto rīcības kodeksu un šā iemesla dēļ būtu jāaizstāj, tad minētā Puse 15 dienu laikā pēc dienas, kad tā ieguvusi pietiekamus pierādījumus par to, ka šķīrējtiesnesis, iespējams, neievēro 14.-B pielikumā izklāstīto rīcības kodeksu, paziņo par to otrai Pusei.
 18.
 Puses viena ar otru apspriežas 15 dienu laikā pēc šā reglamenta 17. punktā minētās paziņošanas. Tās informē šķīrējtiesnesi par tā iespējamo neatbilstību un var lūgt šķīrējtiesnesim veikt pasākumus neatbilstības novēršanai. Ja Puses vienojas, tās var arī atcelt šķīrējtiesnesi un izraudzīt jaunu šķīrējtiesnesi saskaņā ar šā nolīguma 213. pantu.
 19.
 Ja Puses nespēj vienoties par to, ka ir nepieciešams aizstāt šķīrējtiesnesi, izņemot šķīrējtiesas priekšsēdētāju, tad jebkura Puse var pieprasīt, lai jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs.
 Ja šķīrējtiesas priekšsēdētājs konstatē, ka šķīrējtiesnesis neievēro 14.-B pielikumā izklāstīto rīcības kodeksu, tad izraugās jaunu šķīrējtiesnesi saskaņā ar šā nolīguma 213. pantu.
 20.
 Ja Puses nevienojas par šķīrējtiesas priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, tad jebkura Puse var pieprasīt, lai jautājums tiktu nodots izskatīšanai vienai no atlikušajām personām, kuras iekļautas priekšsēdētāju apakšsarakstā, kas izveidots saskaņā ar 214. pantu. Viņa vārdu un uzvārdu izlozē Sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētājs no pieprasījuma iesniedzējas Puses vai līdzpriekšsēdētāja pārstāvis. Šīs izlozētās personas lēmums par nepieciešamību aizstāt priekšsēdētāju ir galīgs.
 Ja izlozētā persona konstatē, ka priekšsēdētājs neievēro 14.-B pielikumā izklāstīto rīcības kodeksu, tad izraugās jaunu priekšsēdētāju saskaņā ar šā nolīguma 213. pantu.
 VII.
 Sēdes
 21.
 Saskaņā ar grafiku, kas noteikts atbilstīgi 9. punktam, šķīrējtiesas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem informē Puses par šķīrējtiesas sēdes datumu, laiku un vietu. Puse, kuras teritorijā notiek šķīrējtiesas sēde, šo informāciju publisko, ja vien šķīrējtiesas sēde nav slēgta.
 22.
 Ja vien Puses nevienojas citādi, sēde notiek Briselē, ja prasītāja Puse ir Kirgizstānas Republika, un Biškekā, ja prasītāja Puse ir Eiropas Savienība. Atbildētāja Puse sedz izdevumus, kas saistīti ar sēdes loģistiku.
 23.
 Šķīrējtiesa var sasaukt papildu sēdes, ja Puses tam piekrīt.
 24.
 Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku.
 25.
 Ja vien Puses nevienojas citādi, neatkarīgi no tā, vai sēde ir atklāta vai slēgta, tajā var piedalīties šādas personas:
 a)
 Puses pārstāvji;
 b)
 padomnieki;
 c)
 palīgi un administratīvie darbinieki;
 d)
 šķīrējtiesas tulki, tulkotāji un referenti un
 e)
 eksperti, kurus šķīrējtiesa uzaicinājusi saskaņā ar 229. panta 2. punktu.
 26.
 Katra Puse ne vēlāk kā piecas dienas pirms sēdes dienas iesniedz šķīrējtiesai un otrai Pusei sarakstu ar to savu pārstāvju vārdiem un uzvārdiem, kuri minētās Puses uzdevumā mutiski sniegs argumentus vai informācijas izklāstus, un sarakstu ar citiem pārstāvjiem un padomniekiem, kuri piedalīsies sēdē.
 27.
 Šķīrējtiesas sēdes norise, kurā prasītājai Pusei un atbildētājai Pusei nodrošina vienādu laiku gan argumentu izklāsta, gan repliku sadaļā, ir šāda:
 Argumentu izklāsts
 a)
 prasītājas Puses argumentu izklāsts;
 b)
 atbildētājas Puses argumentu izklāsts.
 Replikas
 a)
 prasītājas Puses replika;
 b)
 atbildētājas Puses atbilde uz iepriekš minēto.
 28.
 Sēdē šķīrējtiesa jebkurā laikā jebkurai Pusei var uzdot jautājumus.
 29.
 Šķīrējtiesa organizē sēdes protokolēšanu vai audio ierakstu un protokola nodošanu Pusēm pēc iespējas īsā laikā pēc sēdes. Puses var iesniegt savas piezīmes par protokolu, un šķīrējtiesa tās var ņemt vērā.
 30.
 Katra Puse 10 dienu laikā pēc sēdes dienas var iesniegt papildu rakstisku izklāstu par jebkuru jautājumu, kas radies sēdes laikā.
 VIII.
 Rakstiski jautājumi
 31.
 Šķīrējtiesa jebkurā procesa posmā vienai vai abām Pusēm var iesniegt rakstiskus jautājumus. Visu vienai Pusei iesniegto jautājumu kopiju sniedz otrai Pusei.
 32.
 Katra Puse sniedz otrai Pusei savu uz šķīrējtiesas jautājumiem sniegto atbilžu kopiju. Otrai Pusei ir iespēja piecu dienu laikā pēc kopijas saņemšanas dienas rakstveidā sniegt piezīmes par minētajām Puses atbildēm.
 IX.
 Konfidencialitāte
 33.
 Katra Puse un šķīrējtiesa ievēro konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ko otra Puse iesniegusi šķīrējtiesai un ko minētā otra Puse noteikusi par konfidenciālu. Ja Puse šķīrējtiesai iesniedz rakstisku izklāstu, kas ietver konfidenciālu informāciju, tā 15 dienu laikā iesniedz arī tādu izklāstu bez šīs konfidenciālās informācijas, kuru var publiskot.
 34.
 Nekas šajā reglamentā neliedz Pusei publiskot savas nostājas izklāstus, ja, atsaucoties uz otras Puses sniegto informāciju, tā neizpauž nekādu informāciju, ko otra Puse noteikusi par konfidenciālu.
 35.
 Šķīrējtiesa tiekas slēgtā sēdē, ja Puses par to vienojas vai ja vienas Puses iesniegtais paziņojums un argumenti ietver konfidenciālu komercinformāciju.
 36.
 Ja šķīrējtiesas sēde ir slēgta, Puses ievēro sēdes konfidencialitāti.
 X.
 Ex parte saziņa
 37.
 Šķīrējtiesa netiekas un nesazinās ar Pusi, neesot klāt otrai Pusei.
 38.
 Neviens šķīrējtiesnesis neapspriež procesa tematu ar vienu vai abām Pusēm, neesot klāt pārējiem šķīrējtiesnešiem.
 XI.
 Amicus curiae izklāsti
 39.
 Ja vien Puses piecu dienu laikā pēc šķīrējtiesas izveides dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesa var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus izklāstus no kādas Puses fiziskām personām vai kādas Puses teritorijā iedibinātām juridiskām personām, kas ir neatkarīgas no Pušu valdībām, ar nosacījumu, ka:
 a)
 šķīrējtiesa saņem minētos izklāstus 10 dienu laikā pēc šķīrējtiesas izveides dienas;
 b)
 minētie izklāsti ir kodolīgi un, ieskaitot pielikumus, nekādā gadījumā nav garāki par 15 lappusēm ar dubulto atstatumu starp rindiņām;
 c)
 minētie izklāsti ir tieši nozīmīgi šķīrējtiesas izskatāmajiem faktu vai tiesību jautājumiem;
 d)
 minētie izklāsti ietver aprakstu par personu, kas iesniedz šo izklāstu, tai skaitā attiecībā uz fizisku personu – valstspiederību, savukārt attiecībā uz juridisku personu – tās iedibināšanas vietu, darbības raksturu, juridisko statusu, vispārīgos mērķus un finansējuma avotus;
 e)
 minētajos izklāstos ir konkretizēts, kādas ir attiecīgās personas intereses saistībā ar šķīrējtiesas procesu, un
 f)
 minētie izklāsti ir sagatavoti valodās, ko Puses izvēlējušās saskaņā ar 43. un 44. punktu.
 40.
 Izklāstus nosūta Pusēm, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Puses var iesniegt šķīrējtiesai savas piezīmes 10 dienu laikā pēc izklāstu piegādāšanas.
 41.
 Šķīrējtiesa savā ziņojumā uzskaita visus izklāstus, kurus tā saņēmusi saskaņā ar 39. punktu. Šķīrējtiesai nav pienākuma savā ziņojumā pievērsties šādi iesniegtajos izklāstos sniegtajiem argumentiem. Taču, ja šķīrējtiesa pievēršas minētajiem argumentiem, tā ņem vērā arī visas piezīmes, ko Puses sniegušas saskaņā ar 40. punktu.
 XII.
 Steidzamas lietas
 42.
 Šā nolīguma 218. pantā minētajos steidzamajos gadījumos šķīrējtiesa pēc apspriešanās ar Pusēm vajadzības gadījumā pielāgo šajā reglamentā minētos termiņus. Šķīrējtiesa šos pielāgojumus paziņo Pusēm.
 XIII.
 Rakstiskā un mutiskā tulkošana
 43.
 Šā nolīguma 211. pantā minētās apspriešanās laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 9. punktā minētās sanāksmes dienā Puses cenšas vienoties par kopīgu darba valodu šķīrējtiesas procedūrā.
 44.
 Ja Puses nespēj vienoties par kopīgu darba valodu, katra Puse iesniedz savus rakstiskos izklāstus tās izvēlētā valodā. Vienlaikus katra Puse nodrošina tulkojumu otras Puses izvēlētajā valodā, ja vien tās rakstiskie pierādīšanas līdzekļi nav kādā no PTO darba valodām. Atbildētāja Puse organizē mutisko paziņojumu mutisko tulkošanu Pušu izvēlētajās valodās.
 45.
 Šķīrējtiesas kolēģijas ziņojumus un lēmumus paziņo Pušu izvēlētajā valodā vai valodās. Ja Puses nav vienojušās par kopīgu darba valodu, šķīrējtiesas starpposma ziņojumu un galīgo ziņojumu sagatavo vienā no PTO darba valodām.
 46.
 Jebkura Puse var iesniegt piezīmes par tāda dokumenta tulkojuma kvalitāti, kurš izstrādāts saskaņā ar šo reglamentu.
 47.
 Katra Puse pati sedz savu rakstisko paziņojumu tulkošanas izmaksas. Izmaksas saistībā ar šķīrējtiesas nolēmuma tulkošanu Puses sedz vienādās daļās.
 XIV.
 Citas procedūras
 48.
 Šajā reglamentā noteiktos termiņus, Pusēm savstarpēji vienojoties, pielāgo atbilstīgi īpašajiem termiņiem, kas noteikti, lai šķīrējtiesa procedūrā saskaņā ar 222.–225. pantu varētu pieņemt ziņojumu vai lēmumu.
 ________________
 14.-B PIELIKUMS
 ŠĶĪRĒJTIESNEŠU UN MEDIATORU RĪCĪBAS KODEKSS
 I.
 Piemērojamie principi
 1.
 Lai ievērotu strīdu izšķiršanas mehānisma integritāti un objektivitāti, ikviens kandidāts un šķīrējtiesnesis:
 a)
 iepazīstas ar šo rīcības kodeksu;
 b)
 ir neatkarīgs un objektīvs;
 c)
 izvairās no tiešiem un netiešiem interešu konfliktiem;
 d)
 nepieļauj nepiedienīgu uzvedību un nerada nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu;
 e)
 rīkojas atbilstoši augstiem uzvedības normu standartiem un
 f)
 neietekmējas no savtīgām interesēm, ārēja spiediena, politiskiem apsvērumiem, sabiedrības viedokļa un lojalitātes pret vienu vai otru Pusi un bailēm no kritikas.
 2.
 Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem labumus, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt vai radīt iespaidu, ka tie ietekmē viņa pienākumu pienācīgu izpildi.
 3.
 Šķīrējtiesnesis neizmanto savu stāvokli šķīrējtiesā, lai īstenotu kādas personīgas vai privātas intereses. Šķīrējtiesnesis atturas no darbībām, kas varētu radīt iespaidu, ka kāds viņu varētu ietekmēt.
 4.
 Šķīrējtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālajām, personiskajām vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus.
 5.
 Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa neatkarību vai objektivitāti vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu.
 II.
 Informācijas atklāšanas pienākumi
 6.
 Pirms tiek akceptēta kandidāta iecelšana par šķīrējtiesnesi saskaņā ar 213. pantu kandidāts, kas tiek aicināts par šķīrējtiesnesi, sniedz informāciju par visām interesēm, attiecībām vai jautājumiem, kuri varētu ietekmēt viņa neatkarību vai objektivitāti vai kuri pamatoti varētu radīt iespaidu par nepiedienīgumu vai neobjektivitāti šķīrējtiesas procedūrā. Šajā nolūkā kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, tostarp finanšu interesēm, profesionālām interesēm, darba interesēm vai ģimenes interesēm.
 7.
 Informācijas sniegšanas pienākums, kas minēts 6. punktā, ir ilgstošs pienākums, kurš paredz, ka šķīrējtiesnesis informē par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, kas varētu rasties jebkurā procesa stadijā.
 8.
 Kandidāts vai šķīrējtiesnesis, tiklīdz viņam kļuvis zināms, informē Sadarbības komiteju par visiem jautājumiem attiecībā uz šā rīcības kodeksa faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem, lai tos varētu apsvērt Puses.
 III.
 Šķīrējtiesnešu pienākumi
 9.
 Kad šķīrējtiesneša iecelšana tiek akceptēta, šķīrējtiesnesis ir pieejams savu pienākumu veikšanai un visa procesa gaitā veic tos rūpīgi, godprātīgi, taisnīgi un uzcītīgi.
 10.
 Šķīrējtiesnesis izskata vienīgi tos jautājumus, kas izvirzīti šķīrējtiesas procesa gaitā un kas nepieciešami lēmuma pieņemšanai, un neuztic šo pienākumu nevienai citai personai.
 11.
 Šķīrējtiesnesis veic visus atbilstošos pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka viņa palīgi un administratīvie darbinieki ir informēti par šā rīcības kodeksa II, III, IV un VI daļā noteiktajiem pienākumiem un tos ievēro.
 IV.
 Bijušo šķīrējtiesnešu pienākumi
 12.
 Bijušais šķīrējtiesnesis atturas veikt tādas darbības, kas varētu radīt iespaidu, ka viņš savu pienākumu veikšanā ir rīkojies neobjektīvi vai ir guvis labumu no šķīrējtiesas lēmuma.
 13.
 Bijušais šķīrējtiesnesis ievēro šā rīcības kodeksa VI daļā noteiktos pienākumus.
 V.
 Konfidencialitāte
 14.
 Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž publiski nepieejamu informāciju, kas attiecas uz procesu vai kas iegūta procesā, kuram viņš ir iecelts. Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā šādu informāciju neizpauž un neizmanto, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai kaitētu citu personu interesēm.
 15.
 Šķīrējtiesnesis neizpauž šķīrējtiesas lēmumu vai tā daļas, pirms tas tiek publicēts saskaņā ar 14. nodaļu.
 16.
 Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž informāciju par šķīrējtiesas apspriedēm vai kāda šķīrējtiesneša viedokli un nesniedz paziņojumus par procesu, kuram viņš iecelts, vai par jautājumiem, kas saistīti ar procesā aplūkojamo strīdu.
 VI.
 Izdevumi
 17.
 Šķīrējtiesnesis reģistrē un sniedz galīgo pārskatu par procesam veltīto laiku un par saviem izdevumiem, kā arī par savu palīgu un administratīvo darbinieku patērēto laiku un izdevumiem.
 VII.
 Mediatori
 18.
 Šis rīcības kodekss mutatis mutandis attiecas uz mediatoriem.
 ________________
 I PROTOKOLS
 PAR SAVSTARPĒJO ADMINISTRATĪVO PALĪDZĪBU MUITAS LIETĀS
 1. pants
 Definīcijas
 Šajā protokolā:
 a)
 “pieprasījuma iesniedzēja iestāde” ir kompetenta pārvaldes iestāde, kuru šim mērķim izraudzījusi Puse un kura pieprasa palīdzību, pamatojoties uz šo protokolu;
 b)
 “tiesību akti muitas jomā” ir jebkuri tiesību akti vai reglamentējoši noteikumi, kas piemērojami vienas vai otras Puses teritorijā un kas reglamentē preču importu, eksportu, tranzītu un jebkura cita muitas režīma vai procedūras piemērošanu precēm, ietverot aizlieguma, ierobežojuma un kontroles pasākumus;
 c)
 “informācija” ir dati, dokumenti, attēli, ziņojumi, paziņojumi vai autentificētas kopijas jebkādā formātā, tostarp elektroniskā formātā, kas ir vai nav apstrādāti vai analizēti;
 d)
 “darbība, ar kuru pārkāpj tiesību aktus muitas jomā” ir jebkurš muitas jomas tiesību aktu pārkāpums vai šāda pārkāpuma mēģinājums;
 e)
 “persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona;
 f)
 “persondati” ir jebkura informācija par identificētu vai identificējamu fizisko personu;
 g)
 “pieprasījuma saņēmēja iestāde” ir kompetenta pārvaldes iestāde, kuru šim mērķim izraudzījusies Puse un kura saņem palīdzības pieprasījumu, pamatojoties uz šo protokolu.
 2. pants
 Tvērums
 1.
 Puses palīdz viena otrai savas kompetences jomās tādā veidā un ar tādiem nosacījumiem, kas izklāstīti šajā protokolā, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā pareizu piemērošanu, jo īpaši novēršot, izmeklējot un apkarojot darbības, kuras ir pretrunā ar minētajiem tiesību aktiem.
 2.
 Šajā protokolā paredzētā palīdzība muitas lietās attiecas uz visām abu Pušu administratīvajām iestādēm, kuru kompetencē ir šā protokola piemērošana. Šāda palīdzība neskar noteikumus, kas reglamentē savstarpējo palīdzību krimināllietās, un neattiecas uz informāciju, kura iegūta, izmantojot pēc tiesu iestādes pieprasījuma piešķirtās pilnvaras, izņemot gadījumus, kad minētā iestāde ir atļāvusi šādas informācijas paziņošanu.
 3.
 Šis protokols neattiecas uz palīdzību nodokļu, maksājumu vai soda naudas atgūšanai.
 3. pants
 Palīdzība pēc pieprasījuma
 1.
 Pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma pieprasījuma saņēmēja iestāde sniedz tai visu informāciju, kas varētu tai palīdzēt nodrošināt tiesību aktu muitas jomā pareizu piemērošanu, tostarp informāciju par konstatētajām vai plānotajām darbībām, ar ko pārkāpj vai var pārkāpt tiesību aktus muitas jomā.
 2.
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma to informē par to, vai:
 a)
 preces, kas eksportētas no vienas Puses teritorijas, ir pienācīgi importētas otras Puses teritorijā, vajadzības gadījumā norādot tām piemēroto muitas procedūru;
 b)
 preces, kas importētas kādas Puses teritorijā, ir atbilstīgi eksportētas no otras Puses teritorijas, vajadzības gadījumā norādot tām piemēroto muitas procedūru.
 3.
 Pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma pieprasījuma saņēmēja iestāde saskaņā ar saviem tiesību vai normatīvajiem noteikumiem veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu īpašu uzraudzību:
 a)
 personām, par kurām ir pamats uzskatīt, ka tās ir vai ir bijušas iesaistītas darbībās, ar kurām pārkāpj tiesību aktus muitas jomā;
 b)
 precēm, kuras pārvadā vai var pārvadāt tādā veidā, ka ir pamats uzskatīt, ka tās tiek plānots izmantot darbībās, ar kurām pārkāpj tiesību aktus muitas jomā;
 c)
 vietām, kur ir izveidoti vai var tikt izveidoti preču krājumi tādā veidā, ka ir pamats uzskatīt, ka šīs preces paredzēts izmantot darbībās, ar kurām pārkāpj muitas tiesību aktus, un
 d)
 transportlīdzekļiem, kas tiek vai var tikt izmantoti tādā veidā, ka tas ļauj pamatoti uzskatīt, ka tos paredzēts izmantot darbībās, ar kurām pārkāpj tiesību aktus muitas jomā.
 4. pants
 Neplānota palīdzība
 Puses viena otrai palīdz pēc savas ierosmes un saskaņā ar saviem tiesību vai normatīvajiem noteikumiem, ja tās to uzskata par nepieciešamu, lai pareizi piemērotu tiesību aktus muitas jomā, sniedzot iegūtu informāciju par pabeigtām, plānotām vai notiekošām darbībām, kas ir vai šķiet esam darbības, ar kurām pārkāpj tiesību aktus muitas jomā un par kurām otrai Pusei varētu būt interese. Informācija jo īpaši attiecas uz:
 a)
 personām, precēm un transportēšanas līdzekļiem un
 b)
 jauniem līdzekļiem vai metodēm, ko izmanto darbībās, ar kurām pārkāpj tiesību aktus muitas jomā.
 5. pants
 Palīdzības pieprasījumu forma un saturs
 1.
 Pieprasījumus saskaņā ar šo protokolu sagatavo rakstveidā elektroniski vai papīra formātā. Tiem pievieno dokumentus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību pieprasījumam. Steidzamos gadījumos pieprasījuma saņēmēja iestāde var pieņemt mutiskus pieprasījumus, bet šādus mutiskus pieprasījumus pieprasījuma iesniedzēja iestāde nekavējoties apstiprina rakstiski.
 2.
 Šā panta 1. punktā minētajos pieprasījumos iekļauj šādu informāciju:
 a)
 pieprasījuma iesniedzēja iestāde un amatpersona, kas iesniedz pieprasījumu;
 b)
 pieprasītā informācija un/vai palīdzības veids;
 c)
 pieprasījuma priekšmets un pamatojums;
 d)
 attiecīgie tiesību vai normatīvie noteikumi un citi juridiski elementi;
 e)
 iespējami precīzas un izsmeļošas norādes par personām, kas ir izmeklēšanas mērķis;
 f)
 kopsavilkums par attiecīgajiem faktiem un jau veikto izmeklēšanu, un
 g)
 jebkāda pieejama papildu informācija, kas pieprasījuma saņēmējai iestādei ļauj izpildīt pieprasījumu.
 3.
 Pieprasījumus iesniedz pieprasījuma saņēmējas iestādes oficiālajā valodā vai šai iestādei pieņemamā valodā, un angļu valoda vienmēr ir pieņemama valoda. Šī prasība neattiecas uz dokumentiem, kurus pievieno pieprasījumam saskaņā ar 1. punktu.
 4.
 Ja pieprasījums neatbilst 1.–3. punktā minētajām formālajām prasībām, tad pieprasījuma saņēmēja iestāde var lūgt, lai pieprasījumu izlabo vai papildina; tikmēr var noteikt piesardzības pasākumus.
 6. pants
 Pieprasījumu izpilde
 1.
 Lai izpildītu palīdzības pieprasījumu, pieprasījuma saņēmēja iestāde savas kompetences un pieejamo resursu robežās tā, it kā tā rīkotos pēc savas iniciatīvas vai pēc citas tās pašas Puses iestādes pieprasījuma, sniedz tās rīcībā jau esošo informāciju, veic pienācīgu izmeklēšanu vai nodrošina, ka tiek veikta pienācīga izmeklēšana.
 2.
 Šā panta 1. punkts attiecas arī uz jebkuru citu iestādi, kurai pieprasījuma saņēmēja iestāde adresē pieprasījumu, ja tā pati nevar rīkoties.
 3.
 Palīdzības pieprasījumus izpilda saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas Puses tiesību vai normatīvajiem noteikumiem.
 7. pants
 Informācijas paziņošanas veids
 1.
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde pieprasījuma iesniedzējai iestādei rakstiski paziņo izmeklēšanu rezultātus kopā ar attiecīgiem dokumentiem, apliecinātām kopijām vai citiem elementiem. Šādu informāciju var sniegt elektroniskā formā.
 2.
 Dokumentu oriģinālus nosūta tikai pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes pieprasījuma tajos gadījumos, kad apliecinātas kopijas nebūtu pietiekamas, un atbilstīgi katras Puses juridiskajiem ierobežojumiem. Pieprasījuma iesniedzēja iestāde pēc iespējas ātrāk šādus dokumentu oriģinālus nosūta atpakaļ.
 3.
 Saskaņā ar 2. punktā izklāstītajiem noteikumiem pieprasījuma saņēmēja iestāde sniedz pieprasījuma iesniedzējai iestādei visu informāciju saistībā ar tādu dokumentu autentiskumu, kurus izsniegušas vai apstiprinājušas oficiālās iestādes tās teritorijā, pamatojot preču deklarāciju.
 8. pants
 Vienas Puses ierēdņu atrašanās otras Puses teritorijā
 1.
 Puses pienācīgi pilnvaroti ierēdņi ar otras Puses piekrišanu un saskaņā ar tās izstrādātiem nosacījumiem var atrasties pieprasījuma saņēmējas iestādes vai citas 6. panta 1. punktā minētas iesaistītas iestādes birojos, lai iegūtu informāciju, kura pieprasījuma iesniedzējai iestādei vajadzīga, piemērojot šo protokolu, saistībā ar darbībām, kas ir vai varētu būt darbības, ar kurām pārkāpj tiesību aktus muitas jomā.
 2.
 Puses pienācīgi pilnvaroti ierēdņi ar otras attiecīgās Puses piekrišanu un saskaņā ar tās izstrādātiem nosacījumiem var piedalīties pēdējās minētās Puses teritorijā veiktās izmeklēšanās.
 3.
 Vienas Puses ierēdņu klātbūtne otras Puses teritorijā ir vienīgi padomdevēja statusā. Atrodoties otras Puses teritorijā, šādi ierēdņi:
 a)
 spēj jebkurā laikā sniegt pierādījumu par savu oficiālo statusu;
 b)
 nevalkā formastērpu un nenēsā ieročus un
 c)
 saņem tādu pašu aizsardzību, kāda ir pieejama otras Puses ierēdņiem saskaņā ar otras Puses teritorijā piemērojamiem tiesību un normatīvajiem noteikumiem.
 9. pants
 Piegādāšana un paziņošana
 1.
 Saņēmusi pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūgumu, pieprasījuma saņēmēja iestāde saskaņā ar tai piemērojamajiem tiesību un normatīvajiem noteikumiem veic visus nepieciešamos pasākumus, lai piegādātu pieprasījuma iesniedzējas iestādes dokumentus vai paziņotu pieprasījuma iesniedzējas iestādes lēmumus, kas ietilpst šā protokola darbības jomā, adresātam, kurš uzturas vai ir iedibināts pieprasījuma saņēmējas iestādes teritorijā.
 2.
 Pieprasījumus par 1. punktā minēto dokumentu piegādāšanu vai lēmumu paziņošanu sagatavo rakstveidā pieprasījuma saņēmējas iestādes oficiālajā valodā vai valodā, kas šai iestādei ir pieņemama.
 10. pants
 Automātiska informācijas apmaiņa
 1.
 Puses, savstarpēji vienojoties, saskaņā ar šā protokola 15. pantu var:
 a)
 automātiski apmainīties ar informāciju, uz kuru attiecas šis Protokols;
 b)
 apmainīties ar konkrētu informāciju pirms sūtījumu saņemšanas otras Puses teritorijā.
 2.
 Lai veiktu 1. punktā minēto informācijas apmaiņu, Puses paredzēs nosacījumus par to, ar kāda veida informāciju tās vēlas apmainīties, kā arī par informācijas nosūtīšanas veidu un biežumu.
 11. pants
 Izņēmumi attiecībā uz pienākumu sniegt palīdzību
 1.
 Palīdzību var atteikt vai sniegt tikai tad, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi vai prasības gadījumos, kad viena Puse uzskata, ka palīdzība saskaņā ar šo protokolu:
 a)
 varētu apdraudēt Kirgizstānas Republikas vai kādas Eiropas Savienības dalībvalsts, kurai tiek pieprasīts sniegt palīdzību saskaņā ar šo protokolu, suverenitāti;
 b)
 varētu apdraudēt sabiedrisko kārtību, drošību vai citas būtiskas intereses jo īpaši šā protokola 12. panta 5. punktā minētajos gadījumos, vai
 c)
 liktu izpaust rūpniecisku, komerciālu vai dienesta noslēpumu.
 2.
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde var atlikt palīdzības sniegšanu uz vēlāku laiku, pamatojot atlikšanu ar to, ka šāda palīdzības sniegšana traucētu notiekošai izmeklēšanai, saukšanai pie atbildības vai tiesvedībai. Šādā gadījumā pieprasījuma saņēmēja iestāde apspriežas ar pieprasījuma iesniedzēju iestādi, lai noteiktu, vai palīdzību var sniegt, ievērojot tādus noteikumus vai nosacījumus, kurus var paredzēt pieprasījuma saņēmēja iestāde.
 3.
 Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde lūdz palīdzību, kuru tā pati nespētu sniegt, ja šāda palīdzība tai tiktu lūgta, savā pieprasījumā tā vērš uz to uzmanību. Pieprasījuma saņēmēja iestāde tad izlemj, kā atbildēt uz šādu pieprasījumu.
 4.
 Šā panta 1. un 2. punktā minētajos gadījumos pieprasījuma saņēmēja iestāde savu lēmumu un tā pamatojumu nekavējoties paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei.
 12. pants
 Informācijas apmaiņa un konfidencialitāte
 1.
 Saskaņā ar šo protokolu saņemtu informāciju izmanto vienīgi šajā protokolā noteiktajiem mērķiem.
 2.
 Saskaņā ar šo protokolu iegūtas informācijas izmantošanu administratīvos vai tiesas procesos attiecībā uz darbībām, ar kurām pārkāpj tiesību aktus muitas jomā, uzskata par izmantošanu šā protokola nolūkos. Tādēļ Puses saskaņā ar šā protokola noteikumiem iegūto informāciju un izskatītos dokumentus var izmantot kā pierādījumus savos pierādījumu dokumentos, ziņojumos un liecībās, kā arī tiesvedībā un apsūdzībās, kas iesniegtas tiesā. Pieprasījuma saņēmēja iestāde var noteikt, ka informācijas sniegšana vai piekļuves dokumentiem piešķiršana iespējama ar nosacījumu, ka tai tiek paziņots par izmantošanu šādos nolūkos.
 3.
 Ja viena no Pusēm vēlas izmantot saskaņā ar šo protokolu iegūto informāciju citiem mērķiem, tā iestādei, kas sniedza minēto informāciju, lūdz iepriekšēju rakstisku piekrišanu. Uz šādu izmantojumu tad attiecina jebkādus minētās iestādes noteiktus ierobežojumus.
 4.
 Jebkura informācija, kas jebkurā veidā ir sniegta saskaņā ar šo protokolu, ir konfidenciāla vai ierobežotas pieejamības saskaņā ar normatīvajiem aktiem, kuri piemērojami katras Puses teritorijā. Uz šo informāciju attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu un aizsardzība, kas piešķirta līdzīgai informācijai saskaņā ar saņēmējas Puses attiecīgajiem normatīvajiem aktiem. Puses nodod viena otrai informāciju par to piemērojamajiem normatīvajiem aktiem.
 5.
 Persondatus var nosūtīt tikai saskaņā ar tās Puses datu aizsardzības noteikumiem, kura sniegusi datus. Katra Puse informē otru Pusi par attiecīgajiem datu aizsardzības noteikumiem un vajadzības gadījumā dara visu iespējamo, lai vienotos par papildu aizsardzību.
 13. pants
 Eksperti un liecinieki
 Pieprasījuma saņēmēja iestāde var pilnvarot savus ierēdņus tiem piešķirto pilnvaru robežās būt par ekspertiem vai lieciniekiem tiesvedībā vai administratīvā procedūrā, kas attiecas uz šajā protokolā ietvertajiem jautājumiem, un iesniegt attiecīgus priekšmetus, dokumentus vai to apliecinātas kopijas, kas varētu būt vajadzīgas attiecīgajā procesā. Uzaicinājumā uz tiesu konkrēti jānorāda, uz kuru tiesas vai administratīvo iestādi ierēdnis tiek aicināts, kādos jautājumos un par kādu ieņemamo amatu vai kvalifikāciju ierēdnis tiks uzklausīts.
 14. pants
 Palīdzības izdevumi
 1.
 Ievērojot šā panta 2. un 3. punktu, Puses savstarpēji atsakās no jebkādiem prasījumiem par tādu izdevumu atmaksu, kas radušies saistībā ar šā protokola izpildi.
 2.
 Izdevumus, kā arī ekspertiem, lieciniekiem, tulkiem un tulkotājiem, kas nav civildienesta ierēdņi, izmaksātās atlīdzības attiecīgi sedz pieprasījuma iesniedzēja Puse.
 3.
 Ja pieprasījuma izpildei ir vajadzīgi ārkārtēji izdevumi, tad Puses paredz noteikumus, saskaņā ar kuriem pieprasījums tiks izpildīts, kā arī šādu izmaksu segšanas kārtību.
 15. pants
 Īstenošana
 1.
 Šā protokola īstenošanu uztic, no vienas puses, Kirgizstānas Republikas muitas dienestiem un, no otras puses, Eiropas Komisijas kompetentajiem dienestiem un Eiropas Savienības dalībvalstu muitas dienestiem. Tie lemj par visiem šā protokola īstenošanai vajadzīgajiem praktiskajiem pasākumiem un kārtību, ņemot vērā to attiecīgos piemērojamos normatīvos aktus, jo īpaši persondatu aizsardzības jomā.
 2.
 Puses pēc vajadzības informē viena otru un savstarpēji apspriežas par sīki izstrādātiem īstenošanas pasākumiem, kurus katra Puse pieņēmusi saskaņā ar šo protokolu, jo īpaši saistībā ar pienācīgi pilnvarotiem dienestiem un ierēdņiem, kas ir norādīti kā kompetenti izsūtīt un saņemt šajā protokolā paredzētos ziņojumus.
 3.
 Eiropas Savienībā šis protokols neietekmē jebkādas informācijas, kas iegūta saskaņā ar šo protokolu, paziņošanu starp Eiropas Komisijas kompetentajiem dienestiem un Eiropas Savienības dalībvalstu muitas dienestiem.
 16. pants
 Citi nolīgumi
 Šim protokolam ir prioritāte attiecībā pret jebkuru divpusēju nolīgumu par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās starp atsevišķām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Kirgizstānas Republiku, ciktāl šāds nolīgums nav saderīgs ar šo protokolu.
 17. pants
 Apspriešanās
 Attiecībā uz šā protokola interpretāciju un īstenošanu Puses vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas Sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar šā nolīguma 311. pantu.
 (1)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1953 (2016. gada 26. oktobris) par Eiropas ceļošanas dokumentu izveidi tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, un ar ko atceļ Padomes 1994. gada 30. novembra ieteikumu (OV L 311, 17.11.2016., 13. lpp.).
 (2)
 Lielākai noteiktībai: termins “pasākums” ietver bezdarbību.
 (3)
 Lielākai noteiktībai: “Puses pasākumi” ietver j) punkta i) un ii) apakšpunktā uzskaitīto struktūru pasākumus, kas tiek pieņemti vai paturēti spēkā, tieši vai netieši dodot norādījumus, vadot vai kontrolējot citu struktūru rīcību attiecībā uz minētajiem pasākumiem.
 (4)
 Lielākai noteiktībai: šis pants neskar 6. nodaļu un neietver tiesības, kas izriet no intelektuālā īpašuma tiesību piešķiršanas.
 (5)
 Lielākai noteiktībai – nekas šajā pantā neliek vienai Pusei piešķirt eksporta licenci vai neliedz Pusei īstenot savus pienākumus vai saistības saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūcijām, kā arī saskaņā ar daudzpusējiem ieroču neizplatīšanas režīmiem un eksporta kontroles pasākumiem.
 (6)
 Kirgizstānas Republikas gadījumā šis pants attiecas tikai uz pasākumiem, kurus Kirgizstānas Republika vienpusēji piemēro saskaņā ar normatīvajiem aktiem, kas tiek piemēroti tās teritorijā.
 (7)
 Kirgizstānas Republikas gadījumā atbilstības novērtēšanas procedūras nosaka ar tehniskiem noteikumiem.
 (8)
 Uzņemošajam uzņēmumam var uzlikt pienākumu iepriekšējai apstiprināšanai iesniegt apmācības programmu, kurā aptverts uzturēšanās laiks un norādīts, ka uzturēšanās nolūks ir apmācība. AT, CZ, DE, FR, ES, HU un LT gadījumā – apmācībai jābūt saistītām ar iegūto akadēmisko grādu.
 (9)
 Definīcija “Eiropas Savienības fiziska persona” ietver arī fizisku personu, kura pastāvīgi uzturas Latvijas Republikā, kura nav Latvijas Republikas pilsonis vai citas valsts pilsonis, bet kura ir tiesīga saskaņā ar Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem saņemt nepilsoņa pasi.
 (10)
 Skaidrības labad šajā nodaļā par pakalpojumu uzskata pakalpojumus, kas uzskaitīti PTO dokumenta MTN.GNS/W/120 jaunākajā versijā.
 (11)
 Lielākai noteiktībai – tas, ka Puse tikai transponē šādus noteikumus savos tiesību aktos tādā apmērā, ciktāl tas nepieciešams, lai tos iekļautu valsts tiesību sistēmā, pats par sevi nav pasākums.
 (12)
 Eiropas Savienības gadījumā šādus pasākumus var veikt viena no Eiropas Savienības dalībvalstīm situācijās, kas nav minētas 85. pantā un kas ietekmē minētās Eiropas Savienības dalībvalsts ekonomiku.
 (13)
 Šajā punktā jēdziens “aizsardzība” ietver jautājumus, kuri skar intelektuālā īpašuma tiesību pieejamību, iegūšanu, apjomu, uzturēšanu un piemērošanu, kā arī tos jautājumus, kas ietekmē to intelektuālā īpašuma tiesību lietošanu, kuras īpaši minētas šajā nodaļā. Turklāt šajā punktā jēdziens “aizsardzība” ietver arī pasākumus, kuru nolūks ir novērst, ka tiek apieti efektīvi tehnoloģiski pasākumi, kā arī pasākumi attiecībā uz informāciju par tiesību pārvaldību.
 (14)
 “Fiksācija” ir skaņu iemiesojums vai to atveidojums, vai kustīgu attēlu audiovizuāls iemiesojums – ar skaņu pavadījumu vai tā atveidojumu vai bez tā –, no kā tos var uztvert, reproducēt vai pārraidīt ar ierīces palīdzību.
 (15)
 Katra Puse izpildītājiem un fonogrammu producentiem var piešķirt plašākas tiesības attiecībā uz komerciālos nolūkos publicētu fonogrammu raidīšanu un publiskošanu.
 (16)
 Puses var veikt pienācīgus papildu pasākumus, lai nodrošinātu ģenērisko zāļu netraucētu tranzītu.
 (17)
 Lielākai noteiktībai – Kirgizstānas Republika atkārtoti apstiprina savas saistības TRIPS līguma ietvaros un it īpaši to, ka Kirgizstānas Republikas tiesību akti, kuros izklāstīti definētu preču cilmes vietu nosaukumi, atbilst TRIPS līguma 22. panta 1. punktam.
 (18)
 Šajā nodaļā “zāles” ir vismaz jebkura viela vai vielu salikums, a) kam uzrādītas īpašības cilvēku vai dzīvnieku slimību ārstēšanai vai profilaksei vai b) ko var izmantot vai ievadīt cilvēkiem vai dzīvniekiem vai nu ar mērķi atjaunot, uzlabot vai pārveidot fizioloģiskas funkcijas, izraisot farmakoloģisku, imunoloģisku vai metabolisku iedarbību, vai ar mērķi noteikt medicīnisku diagnozi.
 (19)
 Šajā pantā “nepamatota kavēšanās” aptver vismaz kavēšanos vairāk nekā divu gadu garumā, pirmo reizi sniedzot atbildi pieteikuma iesniedzējam, skaitot no tirdzniecības atļaujas pieteikuma iesniegšanas dienas. Visas kavēšanās, kas rodas tirdzniecības atļaujas piešķiršanas procesā pieteikuma iesniedzēja vainas dēļ, vai visus laikposmus ārpus tirdzniecības atļaujas piešķīrējas iestādes kontroles neņem vērā, nosakot šādu kavēšanos.
 (20)
 Šajā pantā “sabiedrības intereses” ietver sabiedrības veselību saskaņā ar Dohas deklarāciju un valsts tiesību aktiem.
 (21)
 Lielākai noteiktībai: ja iepirkuma veicējs pieprasa pierādīt iepriekšēju pieredzi, ir pietiekami, ja piegādātājs pierāda, ka viņa iepriekšējā pieredze ir iegūta jebkura teritorijā.
 (22)
 Lielākai noteiktībai – saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 42. pantu konkurences tiesības Eiropas Savienībā tiek piemērotas lauksaimniecības nozarei atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).
 (23)
 Šī definīcija neskar turpmāko sarunu rezultātus PTO ietvaros attiecībā uz subsīdiju definēšanu pakalpojumu jomā. Atkarībā no minēto sarunu gaitas PTO līmenī Puses var atjaunināt šo nolīgumu šajā jomā.
 (24)
 Lielākai noteiktībai – gadījumos, kad Puse šim nolūkam ir izveidojusi attiecīgo tiesisko regulējumu un administratīvās procedūras, saistības uzskata par izpildītām.
 (25)
 Lielākai noteiktībai – tas neattiecas uz darbībām, ko veic uzņēmums, kurš: a) darbojas pēc bezpeļņas principa vai b) darbojas pēc izmaksu segšanas principa.
 (26)
 Lielākai noteiktībai – ja šādi uzņēmumi vai monopoli ir iesaistīti komercdarbībā, kas nav saistīta ar militārām vai aizsardzības darbībām, tad šī nodaļa attiecas uz šādām darbībām.
 (27)
 Lielākai skaidrībai – Puses atzīst, ka Kirgizstānas Republika nav Vienošanās dalībniece, taču Puses saprot, ka ar šo tiesību normu piešķir tiesības, kas ir līdzvērtīgas šā nolīguma Pušu tiesībām.
 (28)
 Lielākai skaidrībai – valsts īpašumā esošām bankām var tikt uzticēti sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas uzdevumi, lai piešķirtu preferenciālus aizdevumus lauksaimniecības nozarei. Šādus aizdevumus uzskata par iekšējo atbalstu lauksaimniecībā.
 (29)
 Lielākai noteiktībai – objektivitāte, ar kādu regulatīvā iestāde īsteno savas reglamentējošās funkcijas, ir jānovērtē, ņemot vērā minētās regulatīvās iestādes parasto darbības modeli vai praksi.
 (30)
 Lielākai noteiktībai – jomās, kurās Puses citās nodaļās ir vienojušās par konkrētām saistībām attiecībā uz regulatīvo iestādi, prevalē minētajās citās nodaļās iekļautais attiecīgais noteikums.
 (31)
 Izņēmumus, kas attiecas uz sabiedrisko drošību un sabiedrisko kārtību, var izmantot tikai tādā gadījumā, ja reāli un pietiekami nopietni tiek apdraudētas kādas no sabiedrības pamatinteresēm.
 (32)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).
 (33)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.). Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar 2016. gada 26. oktobra Regulu (ES, Euratom) 2016/2030 (OV L 317, 23.11.2016., 1. lpp.).
 (34)
 Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 1. lpp.).
 (35)
 Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).
 (36)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).
 (37)
 “Erkin Too”, 27.2.1998., N 18–25; “Vedomosti Jogorku Kenesha Kyrgyzskoi Respubliki”, 1998., N 6, 226. lpp.
 (38)
 “Vedomosti Jogorku Kenesha Kyrgyzskoi Respubliki”, 1998., N 3, 68. lpp. “Erkin Too”, 28.1.1998., N 8–9; “Normativnye akty Kyrgyzskoi Respubliki”, 1998., N 2; “Normativnye akty Kyrgyzskoi Respubliki”, 2.2008., N 7.
 (39)
 OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.
 (40)
 OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.
 (41)
 OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.
 (42)
 OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.
 (43)
 OV L 84, 20.3.2014., 14. lpp.
 (44)
 Pasta pakalpojumi atbilstīgi 1993. gada 24. decembra aktam.
 (45)
 Darbojas kā centrālais iepirkuma veicējs visai Itālijas valsts pārvaldei.
 (46)
 (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1137/2008 (2008. gada 22. oktobris), ar ko vairākus instrumentus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru – Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai – pirmā daļa (OV L 311, 21.11.2008., 1. lpp.).
 (47)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).
 (48)
 “Saistīts uzņēmums” ir uzņēmums, kura gada pārskatus konsolidē ar iepirkuma veicēja gada pārskatiem saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvā 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK, vai – ja uz struktūrām neattiecas minētā direktīva – jebkurš uzņēmums, kurā iepirkuma veicējs tieši vai netieši var īstenot dominējošu ietekmi, vai uzņēmums, kurš var īstenot dominējošu ietekmi attiecībā uz iepirkuma veicēju vai kurā kopā ar iepirkuma veicēju ir cita uzņēmuma dominējoša ietekme, pamatojoties uz īpašuma tiesībām, finansiālu līdzdalību vai noteikumiem, kas to reglamentē.
 (49)
 Atklātajā akciju sabiedrībā “MANAS” ietilpst: 1) Manas starptautiskā lidosta; 2) Osh lidosta; 3) Jalal-Abad lidosta; 4) Tamchy lidosta un 5) Batken lidosta.
 (50)
 Izņemot pakalpojumus, kas struktūrām jāiepērk no citas struktūras atbilstīgi ekskluzīvām tiesībām, kuras noteiktas ar publicētu normatīvu vai administratīvu aktu.
 (51)
 Izņemot finanšu aģentūru vai depozitāriju pakalpojumu, likvidācijas un vadības pakalpojumu regulētām finanšu iestādēm un pakalpojumu, kas attiecas uz valsts parāda, tostarp aizņēmumu un obligāciju, parādzīmju un citu vērtspapīru, pārdošanu, dzēšanu un izplatīšanu, iepirkumu vai iegādi.Zviedrijā maksājumus valsts iestādēm un šo iestāžu veicamos maksājumus veic Zviedrijas pasta žiro sistēmā (Postgiro).
 (52)
 Izņemot šķīrējtiesas un samierināšanas pakalpojumus.