text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 30.8.2019
 COM(2019) 379 final
 2019/0174(NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid Bonnavtalets andra ministermöte beträffande den strategiska handlingsplanen för Bonnavtalet för perioden 2019–2025 som fogas till ministerförklaringen och beträffande ministerförklaringen
 MOTIVERING
 1.Fråga som behandlas i förslaget
 Detta förslag avser ett beslut om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar inom ramen för överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen (nedan kallad Bonnavtalet) i samband med det planerade antagandet av ministerförklaringen och den strategiska handlingsplanen för Bonnavtalet för perioden 2019–2025 som fogas därtill.
 2.Bakgrund till förslaget
 2.1.Överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen
 Överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen (nedan kallad Bonnavtalet eller avtalet) har till syfte att bekämpa förorening av Nordsjöområdet genom olja och andra skadliga ämnen och att skydda kustområden från katastrofer till sjöss och kronisk förorening som släpps ut från fartyg och offshoreanläggningar. Avtalet trädde i kraft den 1 september 1989.
 Europeiska unionen (då Europeiska ekonomiska gemenskapen) är fördragsslutande part i avtalet (i dess ändrade lydelse)
 1
 . Europeiska unionens Nordsjöstater
 2
 är liksom Norge fördragsslutande parter i avtalet.
 2.2.Bonnavtalet
 Avtalet syftar till att främja ett aktivt samarbete och ömsesidig hjälp mellan kuststaterna och Europeiska unionen för att bekämpa förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen i syfte att skydda den marina miljön och kuststaternas intressen. För detta ändamål föreskrivs det i avtalet att de fördragsslutande parterna ska genomföra övervakning som ett hjälpmedel för att upptäcka och bekämpa föroreningar och förhindra överträdelser av föreskrifter om bekämpning av förorening. Nordsjön är inom ramen för Bonnavtalet indelad i olika zoner i vilka de fördragsslutande parterna tilldelats ansvaret för övervakningen och bedömningen av incidenter. De fördragsslutande parterna måste underrätta övriga berörda fördragsslutande parterna när de får kännedom om förekomsten av olja eller andra farliga ämnen som kan förväntas utgöra ett allvarligt hot för annan fördragsslutande parts kust eller därtill knutna intressen. De fördragsslutande parterna får begära hjälp för att hantera förorening till sjöss eller vid sin kust, varvid de fördragsslutande parter vars hjälp blivit påkallad efter bästa förmåga ska lämna all den hjälp de kan.
 Förbundsrepubliken Tysklands regering är depositarie för Bonnavtalet (se artikel 18.3 i Bonnavtalet).
 De fördragsslutande parterna ska fatta beslut med avseende på avtalet i enlighet med relevanta bestämmelser i Bonnavtalet och den därtill hörande arbetsordningen. De ska bistås av ett sekretariat och hjälporgan (såsom arbetsgruppen för operativa, tekniska och vetenskapliga frågor i samband med miljöräddningsverksamhet [Otsopa]).
 2.3.Den planerade akten - Ministerförklaringen och den strategiska handlingsplanen för Bonnavtalet 2019–2025
 Avtalet firar sitt 50-årsjubileum år 2019. Vid detta tillfälle avser de fördragsslutande parterna att anta en gemensam förklaring vid Bonnavtalets andra ministermöte i närvaro av mellanstatliga organisationer och observatörer från angränsande regioner som är ansvariga för bekämpning av förorening i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten genom olja och andra skadliga ämnen, som ska hållas i Bonn den 11 oktober 2019 (nedan kallad ministerförklaringen).
 Trots den totala minskningen av antalet oljeutsläpp i samband med olyckor i europeiska farvatten, inträffar fortfarande stora oljeutsläpp i samband med olyckor (dvs. oljespill av mer än 20 000 ton olja) med oregelbundna intervall. Även om landbaserade utsläpp är den största källan till oljeutsläpp som hamnar i havet varje år, är oljeutsläpp i samband med olyckor fortfarande en stor källa till förorening där detta står för cirka 10–15 % av all den olja som spills ut i havet över hela världen varje år. Syftet med ministerförklaringen är därför att fastställa en gemensam vision för Nordsjöområdet och dess anslutande vatten som är fria från olycksrelaterad, undvikbar och avsiktlig förorening från sjöfart, olje- och gasverksamhet till havs och annan maritim verksamhet.
 Som en del av det starka åtagandet att eftersträva en sådan vision syftar ministerförklaringen till att visa prov på förnyade ansträngningar från avtalets fördragsslutande parter att uppnå de överenskomna målen och att åstadkomma effektivare förebyggande av, beredskap för och hantering av havsförorening i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten. För att uppnå detta avser de fördragsslutande parterna att anta Bonnavtalets strategiska handlingsplan (nedan kallad den strategiska handlingsplanen) 2019–2025 – som ska fogas till ministerförklaringen – som omfattar ambitiösa strategiska mål, operativa mål och åtgärder som ska genomföras under perioden 2019–2025.
 Den strategiska handlingsplanen för perioden 2019–2025 är avsedd att underlätta genomförandet av Bonnavtalet. I denna handlingsplan fastställs en vision, strategiska mål och operativa mål såväl som specifikt mätbara åtgärder och realistiska mål för perioden 2019–2025 som ska vägleda och strukturera de fördragsslutande parternas arbete. I den strategiska handlingsplanen framhävs behovet av att upprätthålla väl etablerade system och att fortsätta avtalets operativa karaktär. Samtidigt betonas möjligheterna att öka insatserna och utveckla nya riktningar.
 Den första handlingsplanen för Bonnavtalet godkändes under det första ministermötet i Dublin 2010. Handlingsplanen förnyades och uppdaterades senare för perioderna 2013–2016 och 2016–2019 under de fördragsslutande parternas möten.
 3.Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar
 Unionen strävar efter en hög miljöskyddsnivå, särskilt genom att främja åtgärder på internationell nivå för att hantera regionala miljöproblem
 3
 . Unionen strävar även efter att uppmuntra till samarbete i syfte att effektivisera systemen för att förebygga och säkerställa skydd mot naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor, framför allt genom att skapa samstämmighet i det internationella civilskyddsarbetet
 4
 .
 Bonnavtalets fördragsslutande parter har samarbetat regionalt på ett framgångsrikt sätt i 50 år för att förebygga och bekämpa havsförorening i Nordsjöområdet från fartyg och offshoreanläggningar. Bonnavtalets arbete omfattar vetenskapliga, tekniska och operativa verksamheter. De fördragsslutande parterna har vunnit stor sakkunskap om hur hot mot den marina miljön ska hanteras och är redo att ta sig an nya utmaningar. Den strategiska handlingsplanen 2019–2025 kommer att vägleda och strukturera pågående och nya uppgifter med stöd från ministerförklaringen.
 Unionen är en fördragsslutande part i Bonnavtalet och önskar stärka det regionala samarbetet när det gäller bekämpning av förorening i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten. Unionen bör därför stödja antagandet av 2019 års ministerförklaring, vilket i sin tur innebär godkännande av den strategiska handlingsplanen 2019–2025 som hör till ministerförklaringen, i enlighet med unionens tillämpliga förfarande enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget.
 4.Rättslig grund
 4.1.Förfarandemässig rättslig grund
 4.1.1.Principer
 I artikel 218.9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs att beslut ska antas ”om fastställande av vilka ståndpunkter som på unionens vägnar ska intas i ett organ som inrättas genom ett avtal, om detta organ ska anta akter med rättslig verkan, med undantag av sådana akter som kompletterar eller ändrar avtalets institutionella ram”.
 Begreppet ”akter med rättslig verkan” omfattar akter som har rättslig verkan med stöd av de regler i internationell rätt som tillämpas på organet i fråga. Det omfattar även instrument som inte har bindande verkan enligt internationell rätt, men som är ”ägnade att på ett avgörande sätt påverka innehållet i de bestämmelser som antas av unionslagstiftaren”
 5
 .
 4.1.2.Tillämpning i det aktuella fallet
 Ministermötet är mötet mellan de fördragsslutande parterna på ministernivå. Det sammankallas på ad hoc-basis i anslutning till Bonnavtalets 50-årsjubileum och med anledning av de planerade ändringarna av avtalet.
 Det andra ministermötet för de fördragsslutande parterna äger rum den 11 oktober 2019. Under mötet ska en ministerförklaring antas som syftar till att visa prov på förnyade ansträngningar från avtalets fördragsslutande parter att uppnå de överenskomna målen och åstadkomma effektivare förebyggande av, beredskap för och hantering av havsförorening i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten. För att uppnå detta avser de fördragsslutande parterna att anta Bonnavtalets strategiska handlingsplan (nedan kallad den strategiska handlingsplanen) 2019–2025 – som ska fogas till ministerförklaringen – som omfattar ambitiösa strategiska mål, operativa mål och åtgärder som ska genomföras under perioden 2019–2025.
 Den strategiska handlingsplanen för perioden 2019–2025 har rättslig verkan för de fördragsslutande parterna. Handlingsplanen kommer att vägleda och strukturera pågående och nya uppgifter med stöd från ministerförklaringen. Handlingsplanen är avsedd att underlätta genomförandet av Bonnavtalet genom att fastställa en vision, strategiska mål och operativa mål i avtalet såväl som specifikt mätbara åtgärder och realistiska mål som de fördragsslutande parterna ska uppnå för perioden 2019–2025, som ska vägleda och strukturera de fördragslutande parternas arbete. I den strategiska handlingsplanen framhävs behovet av att upprätthålla väl etablerade system och att fortsätta avtalets operativa karaktär. Samtidigt betonas möjligheterna att öka insatserna och utveckla nya riktningar.
 Den planerade akten varken kompletterar eller ändrar avtalets institutionella ram.
 Den förfarandemässiga rättsliga grunden för det föreslagna beslutet är därför artikel 218.9 i EUF-fördraget.
 4.2.Materiell rättslig grund
 4.2.1.Principer
 Den materiella rättsliga grunden för ett beslut enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget är främst beroende av syftet med och innehållet i den planerade akt avseende vilken en ståndpunkt intas på unionens vägnar. Om den planerade akten har två syften eller två beståndsdelar av vilka det ena syftet eller den ena beståndsdelen kan identifieras som det eller den huvudsakliga, medan det eller den andra endast är av underordnad betydelse, måste det beslut som antas enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget ha en enda materiell rättslig grund, nämligen den som krävs med hänsyn till det huvudsakliga eller avgörande syftet eller den huvudsakliga eller avgörande beståndsdelen.
 Vad gäller en planerad akt som samtidigt har flera syften eller beståndsdelar, vilka är oskiljaktigt förbundna med varandra utan att det eller den ena är av underordnad betydelse i förhållande till det eller den andra, måste den materiella rättsliga grunden för ett beslut enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget undantagsvis inbegripa de däremot svarande olika rättsliga grunderna.
 4.2.2.Tillämpning i det aktuella fallet
 Utkastet till Bonnavtalets strategiska handlingsplan (nedan kallad den strategiska handlingsplanen) 2019–2025 har olika syften och beståndsdelar inom området miljöskydd och internationell civilskyddsarbete. Dessa komponenter av den planerade akten är oskiljaktigt förbundna med varandra utan att den ena är av underordnad betydelse i förhållande till den andra, samtidigt som de främjar ytterligare samstämmighet i det internationella civilskyddsarbetet
 6
 .
 Den materiella rättsliga grunden för det föreslagna beslutet omfattar därför följande bestämmelser: Artiklarna 191 och 196 i EUF-fördraget.
 4.3.Slutsats
 Den rättsliga grunden för förslaget till beslut bör vara artiklarna 191 och 196 i EUF-fördraget jämförda med artikel 218.9 i EUF-fördraget.
 5.Offentliggörande av den planerade akten
 Eftersom resultatet av besluten från mötet mellan de fördragsslutande parterna kommer att vara att ändra Bonnavtalet, är det lämpligt att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning efter antagandet.
 2019/0174 (NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid Bonnavtalets andra ministermöte beträffande den strategiska handlingsplanen för Bonnavtalet för perioden 2019–2025 som fogas till ministerförklaringen och beträffande ministerförklaringen
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 191 och 196 jämförda med artikel 218.9,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
 av följande skäl:
 (1)Överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen (nedan kallad Bonnavtalet eller avtalet) som unionen (då Europeiska ekonomiska gemenskapen) ingått genom rådets beslut 84/358/EEG av den 28 juni 1984
 7
 . Avtalet trädde i kraft den 1 september 1989. Avtalet ändrades 1989. Ändringarna trädde i kraft den 1 april 1994. Unionen (då Europeiska ekonomiska gemenskapen) godkände ändringarna genom rådets beslut 93/540/EEG av den 18 oktober 1993
 8
 .
 (2)Avtalet firar sitt 50-årsjubileum år 2019. Vid detta tillfälle avser de fördragsslutande parterna att anta en ministerförklaring vid Bonnavtalets andra ministermöte i närvaro av mellanstatliga organisationer och observatörer från angränsande regioner som är ansvariga för bekämpning av förorening i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten genom olja och andra skadliga ämnen, som ska hållas i Bonn den 11 oktober 2019 (nedan kallad ministerförklaringen).
 (3)Mot bakgrund av 50 år av framgångsrikt samarbete inom ramen för Bonnavtalet och med tanke på den gemensamma nyttan av att fortsätta att stärka det regionala samarbetet för att förebygga, förbereda inför och hantera oavsiktlig och olaglig havsförorening från maritim verksamhet i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten, syftar 2019 års ministerförklaring till att fastställa en gemensam vision för Nordsjöområdet och dess anslutande vatten som ett område fritt från olycksrelaterad, undvikbar och avsiktlig förorening från sjöfart, olje- och gasverksamhet till havs och annan maritim verksamhet.
 (4)Som en del av det starka åtagandet att eftersträva en sådan vision syftar ministerförklaringen till att visa prov på förnyade ansträngningar från avtalets fördragsslutande parter att uppnå de överenskomna målen och att åstadkomma effektivare förebyggande av, beredskap för och hantering av havsförorening i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten. För att uppnå detta avser de fördragsslutande parterna att anta Bonnavtalets strategiska handlingsplan 2019–2025 – som ska fogas till ministerförklaringen – som omfattar ambitiösa strategiska mål, operativa mål och åtgärder som ska genomföras under perioden 2019–2025.
 (5)Det är viktigt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid Bonnavtalets andra ministermöte, eftersom det beslut som ska antas vid mötet kommer att få rättslig verkan gentemot unionen.
 (6)Eftersom unionen är en fördragsslutande part i Bonnavtalet och önskar stärka samarbetet när det gäller bekämpning av förorening av Nordsjöområdet och dess anslutande vatten, är det lämpligt att underteckna och stödja 2019 års ministerförklaring som stöder den strategiska handlingsplan för perioden 2019–2025 som är fogad till ministerförklaringen.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid ministermötet ska vara att stödja antagandet av ministerförklaringen och den strategiska handlingsplan för Bonnavtalet för perioden 2019–2025 som är fogad till ministerförklaringen.
 Texten till utkastet till den strategiska handlingsplanen för Bonnavtalet för perioden 2019–2025 kan ändras i smärre omfattning utan att unionens stöd ifrågasätts.
 Artikel 2
 Detta beslut riktar sig till kommissionen.
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 (1)
 Rådets beslut 84/358/EEG av den 28 juni 1984 om ingående av överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen (EGT L 188, 16.7.1984, s. 7). Avtalet ändrades 1989. Ändringarna trädde i kraft den 1 april 1994. Europeiska ekonomiska gemenskapen godkände ändringarna genom rådets beslut 93/540/EEG av den 18 oktober 1993 (EGT L 263, 22.10.1993, s. 51).
 (2)
 Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, Irland, Nederländerna, Sverige och Tyskland (läget i fråga om ratificering per den 10 april 2019).
 (3)
 Artikel 191 i EUF-fördraget.
 (4)
 Artikel 196 i EUF-fördraget.
 (5)
 Domstolens dom av den 7 oktober 2014, Tyskland/rådet, C-399/12, ECLI:EU:C:2014: 2258, punkterna 61–64.
 (6)
 Särskilt eftersom de fördragsslutande parterna i Bonnavtalet kan förlita sig på unionens civilskyddsmekanism (se Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 - EUT L 347, 20.12.2013, s. 924).
 (7)
 EGT L 188, 16.7.1984, s. 7.
 (8)
 EGT L 263, 22.10.1993, s. 51.
 ---documentbreak---
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 30.8.2019
 COM(2019) 379 final
 BILAGOR
 till
 Förslag till rådets beslut
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid Bonnavtalets andra ministermöte beträffande den strategiska handlingsplanen för Bonnavtalet för perioden 2019–2025 som fogas till ministerförklaringen och beträffande ministerförklaringen
 BILAGA 1
 Ministerförklaring
 Bonn, Tyskland den 11 oktober 2019
 VI MINISTRAR OCH EUROPEISKA KOMMISSIONENS LEDAMOT, som är ansvariga för bekämpning av förorening i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten genom olja och andra skadliga ämnen, har sammanträtt i Bonn den 11 oktober 2019 för Bonnavtalets andra ministermöte i närvaro av mellanstatliga organisationer och observatörer från angränsande regioner,
 SOM ÄR MEDVETNA OM det framgångsrika samarbetet inom ramen för Bonnavtalet som pågått i 50 år och den gemensamma nyttan av att fortsätta att stärka samarbetet för att förebygga, förbereda inför och hantera oavsiktlig och olaglig havsförorening från den maritima verksamheten i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten,
 SOM VÄLKOMNAR Spaniens anslutning till Bonnavtalet och omfördelningen av ansvarsområdet mellan Frankrike och Spanien, varefter omfattningen av havsområdet i Bonnavtalet kommer att täcka Biscayabukten,
 SOM HAR SOM MÅL att stärka skyddet av vår kustmiljö och marina miljö från havsförorening till följd av verksamheten i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten och sättet vi samarbetar kring förebyggande av, beredskap för och hantering av förorening,
 SOM BEAKTAR Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) roll i att reglera global sjöfart för att skydda den marina miljön och människors hälsa, utvecklingen av en integrerad havspolitik för Europeiska unionen och relevant EU-lagstiftning
 1
 i förhållande till havsförorening och incidenter,
 SOM FORTSÄTTER att samordna nationella insatser i (sub)regional skala till förmån för alla och med beaktande av de fördragsslutande parternas rapporteringsskyldigheter,
 SOM DRAR NYTTA av allmänt accepterade informationssystem som fastställts som standard inom behöriga internationella organisationer,
 SOM UPPMÄRKSAMMAR både den fortsatta tillväxten av sjötransport och annan maritim verksamhet, såsom olje- och gasutvinning till havs, såväl som det faktum att riskerna alltid kommer att kvarstå trots minskningen av antalet observerade fall av oljespill,
 har ANTAGIT följande gemensamma förklaring.
 1.
 Vi har en vision av ett Nordsjöområde och dess anslutande vatten som är fritt från olycksrelaterad, undvikbar och avsiktlig förorening från sjöfart, olje- och gasverksamhet till havs och annan maritim verksamhet.
 2.
 Vi välkomnar de föreskrifter från IMO som har lett till en minskning av havsföroreningar. Trots det breda spektrum av åtgärder som vidtagits under de senaste åren utgör dock oavsiktlig och olaglig förorening genom andra ämnen än olja fortfarande ett betydande hot för Nordsjöområdet och dess anslutande vatten.
 3.
 Vi är mycket väl medvetna om det ekonomiska och sociala värdet av vår marina miljö och kustmiljö och inser att kostnaderna för tillräckliga resurser för förebyggande av, beredskap för och hantering av havsförorening är låga jämfört med de kostnader som uppstår vid sanering efter stora föroreningsincidenter.
 4.
 Vi betonar vikten av ett effektivt förebyggande av, beredskap för och hantering av katastrofer till havs. Vi bekräftar vårt åtagande att inom ramen för Bonnavtalet aktivt samarbeta kring planering, utbildning och operationell testning av krishanteringssystem, däribland gemensamma operativa beredskapsövningar. Vi är medvetna om vikten av ett övergripande europeiskt samarbete via centrumet för samordning av katastrofberedskap (ERCC) och i samordning med Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa).
 5.
 Vi välkomnar det väletablerade systemet för luft- och satellitövervakning av sjöfart, olje- och gasverksamhet till havs och annan maritim verksamhet i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten som ett viktigt hjälpmedel för att upptäcka eventuell förorening och motverka olagliga oljeutsläpp till havs samt för att genomföra vårt åtagande inom ramen för Marpol-konventionen.
 6.
 Vi välkomnar nationell och regional användning av fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS) som etablerats som nya tjänster för havsbevakning, övervakning av luftföroreningar från sjötransport och föroreningshantering, och uppmuntrar de fördragsslutande parterna att dela kunskap och erfarenheter kring sina nationella RPAS-system och sin roll vad gäller tillämpningspraxis.
 7.
 Vi bekräftar åter igen vårt engagemang att fortsätta nationella flygprogram och gemensamma insatser, såsom samordnade och utvidgade insatser för begränsning av förorening (Coordinated Extended Pollution Control Operations, CEPCO) och välkomnar den satellitbildtjänst som Emsa tillhandahåller genom CleanSeaNet som ett bidrag till bättre beredskap och förhindrande av förorening.
 8.
 Vi välkomnar utvecklingen och en kontinuerlig uppdatering av Bonnavtalets manualer och koder, däribland manualen om bekämpning av förorening (Counter Pollution Manual) och Bonnavtalets färgkoder för oljans utseende (Bonn Agreement Oil Appearance Code) som tillhandahåller unika informationskällor om förebyggande av, beredskap för och hanteringsarbete vid förorening som har erkänts på global nivå i samband med den internationella konventionen om beredskap för, insatser vid och samarbete vid förorening genom olja (OPRC-konventionen) och det därtill hörande protokollet om farliga och skadliga ämnen (HNS).
 9.
 Vi bekräftar vårt engagemang för att upprätthålla och uppdatera Bonnavtalets gemensamma insatsplaner för maritima incidenter (dvs. Dengerneth-planen, Mancheplanen, Norbrit-planen, fyrpartszonplanen [Quadripartite Zone Plan]), vilka utgör viktiga verktyg för att påbörja insatsåtgärder över gränserna omedelbart efter en incident, oavsett inom vilket nationellt ansvarsområde utsläppet har skett.
 10.
 Med tanke på de föränderliga riskerna med ökande transport av farliga och skadliga ämnen, större fartyg, autonoma fartyg, nya bränslen, konstant hög trafiktäthet, olje- och gasverksamheter till havs och annan maritim verksamhet, uppmärksammar vi vikten av att upprätthålla en tillfredsställande balans mellan resurserna för att se till att förorening i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten förebyggs och hanteras på ett effektivt sätt. Vi är eniga om att en vidareutveckling av insatskapaciteten inom Bonnavtalets område bör utgå från nationella och gemensamma riskbedömningar.
 11.
 Vi bekräftar vårt gemensamma engagemang för att förebygga havsförorening som påverkar luftkvaliteten genom samarbete kring och ett gemensamt bidrag till genomförandet och verkställandet av internationella föreskrifter och standarder kring havsförorening, vilket också säkerställer lika villkor för ekonomiska aktörer. Vi påminner om det framgångsrika genomförandet av direktiv (EU) 2016/802
 2
 som återspeglar kraven beträffande låga svavelhalter inom svavelkontrollområdena (0,10 % av den maximala svavelhalten år 2015) och vi erinrar även om IMO:s senaste åtagande om att se till att det generella taket för svavel (0,50 % år 2020) inom ramen för bilaga VI till Marpol-konventionen konsekvent upprätthålls. Det samordnade och robusta verkställighetssystemet för dessa krav, som omfattar Nordsjöområdets svavelkontrollområde, tillsammans med en hög efterlevnadsgrad från fartyg i hela EU, har lett till betydande minskningar av svaveldioxidförorening i kustområden och städer. Vi välkomnar utvecklingen av vårt gemensamma engagemang för att gemensamt bidra till övervakningen av verkställandet av bilaga VI till Marpol-konventionen och ikraftträdandet av Nordsjön som ett kvävekontrollområde från och med 2021. De fördragsslutande parterna behåller rätten att fritt välja hur de ska delta i övervakningsåtgärderna.
 12.
 Vi är medvetna om att bestämmelser såsom benämningen av Nordsjön som ett specialområde inom ramen för bilagorna I och V till Marpol inte kommer att vara verkningsfulla om de inte tillämpas korrekt. I detta sammanhang välkomnar vi det framgångsrika arbetet som gjorts av Nordsjönätets utredare och åklagare som främjar verkställandet av föreskrifter och standarder kring förorening och har enats om att fortsätta att samarbeta med nätet för att genomföra alla relevanta bilagor till Marpol-konventionen.
 13.
 Vi bekräftar vårt åtagande om att korrekt genomföra och verkställa direktiv 2005/35/EG3 om överträdelser i samband med föroreningar förorsakade av fartyg (i dess ändrade lydelse), särskilt vad gäller samarbete kring övervakning och verkställighet, fullgörande av rapporteringsskyldigheter och effektiva sanktioner, inbegripet straffrättsliga påföljder, för föroreningsbrott.
 14.
 Vi välkomnar antagandet av Europaparlamentets och rådets reviderade direktiv om mottagningsanläggningar i hamn3 och åtar oss att utbyta information och samarbeta i syfte att förhindra olaglig avfallsutsläpp till havs.
 15.
 Vi välkomnar antagandet av IMO:s publicering om Utvärdering och harmonisering av regler och riktlinjer om utsläpp av flytande avfall från avgasreningssystem i vatten, inbegripet villkor och områden (Evaluation and harmonization of rules and guidance on the discharge of liquid effluents from EGCS into waters, including conditions and areas) som ett viktigt verktyg för att få en bättre förståelse av effekterna från tvättvatten som släpps ut från skrubbrar/avgasreningssystem i den marina miljön.
 16.
 Vi betonar behovet av samordnade forsknings- och utvecklingsprogram för att se till att föroreningsbekämpande åtgärder genomförs med den bästa tillgängliga tekniken och utrustningen vid hantering av befintliga och framtida utmaningar; införandet och en ökad användning av nya bränslen, som utformats för att uppfylla de allt strängare utsläppsföreskrifterna, tycks kräva innovativa insatsmetoder. Vi bekräftar att beslutsprocessen stöds av bästa tillgängliga kunskap, metoder och stödverktyg. Vi uppmärksammar fastställandet av prioriteringar för forskning och utveckling inom ramen för Bonnavtalets strategiska handlingsplan för perioden 2019–2025.
 17.
 Vi uppmärksammar framtagandet av integrerade strategier vad gäller havsstyrning och vikten av att stärka vårt samarbete med relevanta maritima sektorer och organ i riktning mot en mer holistisk förvaltning av våra hav, med målet att uppnå god miljöstatus i marina vatten i enlighet med EU:s ramdirektiv om en marin strategi
 3
 .
 18.
 Vi välkomnar IMO:s handlingsplan för hantering av marint plastavfall från fartyg (Action Plan to Address Marine Plastic Litter from Ships) som syftar till att förbättra befintliga föreskrifter och inför nya stödåtgärder för hantering av det betydande problem som marint plastavfall utgör i den marina miljön.
 19.
 Vi bekräftar vårt engagemang för att samarbeta med andra behöriga internationella och regionala organisationer och organ, särskilt Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), Osparkommissionen och Helsingforskommissionen, Lissabonavtalet, Köpenhamnsöverenskommelsen, regionala centrumet för nödingripanden mot oavsiktlig förorening av havet (Regional Marine Pollution Emergency Response Centre for the Mediterranean Sea, Rempec), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och Arktiska rådet, i syfte att dela erfarenheter och god praxis samt uppnå våra gemensamma mål.
 Mot bakgrund av det ovanstående och som en del av vårt starka engagemang för förverkliga vår vision, bekräftar vi de förnyade ansträngningarna för att uppnå de överenskomna målen och åstadkomma effektivare förebyggande av, beredskap för och hantering av havsförorening i Nordsjöområdet och dess anslutande vatten, och har ANTAGIT Bonnavtalets strategiska handlingsplan för perioden 2019–2025, enligt bilaga 1, som fastställer ambitiösa strategiska mål, operativa mål och åtgärder för att de ska kunna genomföras under perioden 2019–2025.
 BILAGA 2
 Strategisk handlingsplan för Bonnavtalet
 2019–2025
 Inledning
 Grundarbetet i Bonnavtalet omfattar regionalt samarbete för att förebygga och bekämpa havsförorening i Nordsjöområdet från fartyg och offshore-anläggningar, övervakning som ett hjälpmedel för att upptäcka och bekämpa havsförorening och sanering efter maritima katastrofer och föroreningsbrott. Detta är de resultat som uppnåtts genom 50 år av vetenskapligt, tekniskt och operativt arbete inom ramen för Bonnavtalet. De fördragsslutande parterna i Bonnavtalet har samarbetat för att samordna stor sakkunskap kring hantering av hot mot den marina miljön, och är redo att ta sig an nya utmaningar vad gäller samarbetet mellan de fördragsslutande parterna och samverka med det internationella samfundet.
 Bonnavtalet är det äldsta regionala avtalet som upprättats av regeringar för att hantera föroreningsincidenter. Avtalet är den mekanism som Nordsjöstaterna och Europeiska unionen använder för att arbeta tillsammans för att hjälpa varandra i kampen mot förorening förorsakad av havskatastrofer och kronisk förorening från fartyg och offshore-anläggningar i Nordsjöområdet. Avtalet undertecknades 1969 av de åtta staterna som gränsar till Nordsjön: Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Nederländerna, Norge, Sverige och Förenade kungariket (kort efter att oljetankfartyget Torrey Canyon förliste utanför Cornwall 1967 och spillde ut 117 000 ton olja i den första stora föroreningsolyckan som drabbat Västeuropa). Bonnavtalet trädde inte i kraft förrän i slutet av 1970-talet efter att två andra stora föroreningsincidenter hade inträffat: Ekofisk-utblåsningen 1977 och förlisningen av Amoco Cadiz 1978. Avtalet har fortsatt att fungera ändamålsenligt sedan dess och utvidgades 1983 till att omfatta andra skadliga ämnen och 1987 till att täcka samarbete kring övervakning. Avtalet utvidgades ytterligare 2010 när Irland anslöt sig och avtalet utvidgades till att omfatta irländskt vatten och tillhörande vatten utanför Norge och Förenade kungariket.
 Trots den totala minskningen av antalet oljeutsläpp i samband med olyckor i europeiska farvatten, inträffar fortfarande stora oljeutsläpp i samband med olyckor (dvs. oljespill av mer än 20 000 ton olja) med oregelbundna intervall. Även om landbaserade utsläpp är den största källan till oljeutsläpp som hamnar i havet varje år, är oljeutsläpp i samband med olyckor fortfarande en stor källa till förorening där detta står för cirka 10–15 % av all den olja som spills ut i havet över hela världen varje år.
 Den strategiska handlingsplanen för perioden 2019–2025 är avsedd att underlätta genomförandet av Bonnavtalet för att bidra till förhindrande av havsförorening i allmänhet och hantera framtida utmaningar (såsom det oundvikliga paradigmskiftet på energimarknaden och marknaden för naturtillgångar), de miljöutmaningar som identifierades i Parisavtalet 2015 och trycket på fysisk planering i kust- och havsområden som kan medföra andra risker till havs. Mot bakgrund av denna utveckling och den avsevärda minskningen av oavsiktliga oljeutsläpp i europeiska vatten under de senaste 30 åren, måste beredskapspersonalen när det gäller oljeutsläpp bredda sitt fokus från olja till alla typer av havsföroreningar som kan beräknas och/eller saneras. En viktig ny utmaning för Bonnavtalet, som fastställts genom en Swot-analys, handlar om luftförorening som påverkar ekosystem och människors hälsa i kustområden med hög befolkningstäthet (Marpol, bilaga VI).
 Den strategiska handlingsplanen för perioden 2019–2025 ska genomföras genom att de fördragsslutande parterna
 ·bevakar sina ansvarsområden för att upptäcka hot om havsförorening och förorening av det tillhörande luftområdet över havet, vilket inbegriper samordning av luft- och satellitövervakning,
 ·varnar varandra om sådana hot,
 ·antar gemensamma operativa strategier så att de kan förlita sig på varandra för att uppnå de standarder som krävs vad gäller förebyggande och sanering,
 ·antar gemensamma och samordnade operativa strategier för tillsyn och verkställighet vad gäller efterlevnaden av bilaga VI till Marpol-konventionen,
 ·stöder varandra (när så begärs) vid insatser,
 ·delar med sig av forskning och utveckling såväl som god praxis och
 ·utför gemensamma övningar.
 Vision
 Bonnavtalets vision är följande:
 Ett rent Nordsjöområde utan oavsiktlig och olaglig förorening från sjöfart och annan maritim verksamhet.
 Nordsjöområdet stöder produktiva ekosystem med stor mångfald och är viktig för det vardagliga livet för miljontals människor. En del av Nordsjöområdet omfattar en av de hårdast trafikerade fartygslederna i världen. Visionen med Bonnavtalet är därför att så långt det är praktiskt möjligt minimera hotet om förorening från oavsiktlig och olaglig förorening från fartyg och annan maritim verksamhet.
 För att förverkliga denna vision har följande strategiska mål fastställts i Bonnavtalet:
 (a)Identifiera och ta itu med växande problem inom den maritima sektorn i allmänhet som påverkar den maritima miljön inom ramen för Bonnavtalet.
 (b)Identifiera och utvärdera nya möjligheter att minska riskerna för den marina miljön baserat på bästa tillgängliga teknik och bästa miljöpraxis.
 (c)Identifiera och utvärdera nya övervakningsstrategier för att se till att bästa tillgängliga teknik används och bästa miljöpraxis följs.
 (d)På lämpligt sätt hantera nya identifierade risker mot den marina miljön med hänsyn till rekommendationer från Otsopa.
 (e)Utnyttja BE-AWARE-projekten I och II till fullo för att identifiera de effektivaste framtida riskminsknings- och insatsåtgärder.
 Strategiska mål
 A.
 Förhindrande av olaglig och oavsiktlig förorening genom samarbete och gemensamt verkställande av internationella föreskrifter och standarder beträffande havsförorening, däribland överensstämmelse med bilagorna i Marpol-konventionen
 Trots det breda spektrum av åtgärder som vidtagits under de senaste åren utgör olaglig och olycksrelaterad förorening fortfarande ett betydande hot för Nordsjöområdet. Samarbete kring ett ändamålsenligt och effektivt verkställande av åtgärderna är ett viktigt verktyg för att skydda den marina miljön.
 De internationella förordningarna om havsförorening härstammar från 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol) som uppdaterades 1978. Marpol utvecklades av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och syftar till att förhindra och minimera förorening från fartyg - både oavsiktlig förorening och förorening från rutinmässig verksamhet med följande sex tekniska bilagor som omfattar havsförorening (se bilaga I): Nuvarande Marpol-texter för bilaga I till bilaga VI
 Bilaga I—Regler till förhindrande av förorening genom olja
 Bilaga II—Regler för kontroll av förorening genom skadliga flytande ämnen i bulk
 Bilaga III—Regler till förhindrande av förorening genom skadliga ämnen som transporteras till sjöss i förpackad form
 Bilaga IV—Regler till förhindrande av förorening genom toalettavfall från fartyg
 Bilaga V—Regler till förhindrande av förorening genom fast avfall från fartyg
 Bilaga VI—Regler till förhindrande av luftföroreningar från fartyg.
 Gemensamma och samordnade operativa strategier måste upprättas för övervakning av efterlevnad för att säkerställa ett enhetligt och konsekvent genomförande och verkställande av Marpol-bilagorna, och särskilt för att genomföra och verkställa Nordsjöns utsläppskontrollområde inom ramen för bilaga VI till Marpol för svavel- och kväveoxider samt med tanke på ikraftträdandet av ett övergripande gränsvärde för svavel för fartyg som seglar utanför utsläppskontrollområdena år 2020.
 B.
 Främjande och upprättande av en effektiv krisberedskap
 Internationella och europeiska skyldigheter finns på plats för att säkerställa att Nordsjöstaterna är redo att agera i händelse av föroreningsincidenter, vilka innefattar bl.a. övergripande protokoll och regionala gemensamma ansvarszoner. Samarbete med andra regionala och internationella organisationer behövs för att identifiera synergieffekter och undvika dubbelarbete. Tillräcklig kunskap, planering, utbildning och operationell testning av krishanteringssystem behövs för att säkerställa en effektiv beredskap. Vid planering av åtgärder mot förorening bör bästa tillgängliga rådgivning i miljöfrågor beaktas.
 C.
 Organisering av optimal insatskapacitet
 Trots alla ansträngningar för ökad maritim säkerhet kommer det alltid att finnas en risk att incidenter uppstår. Ökande nivåer av sjötransport och av farlig och skadlig last leder till en allt större risk för den marina miljön. De fördragsslutande parterna har redan lagt avsevärda resurser på en tillfredsställande insatskapacitet. För att förbättra effektiviteten ytterligare, inte minst ekonomiskt sett, bör vidareutvecklingen av insatskapaciteten utgå från riskbedömning, analys av finansieringsunderskott och regionala samt subregionala strategier. Samordnade forsknings- och utvecklingsprogram behövs för att se till att åtgärder för att bekämpa förorening genomförs med den bästa tillgängliga tekniken och utrustningen.
 För att uppnå dessa strategiska mål har följande operativa mål fastställts i Bonnavtalet:
 Operativa mål:
 Operativa mål i förhållande till strategiskt mål A (förebyggande):
 A.I
 Övervaka sjöfartsverksamheten och den maritima verksamheten i Nordsjöområdet på ett tillfredsställande sätt och säkerställa effektiv rapportering av observationer inom Bonnavtalets ansvarsområde.
 A.II
 Tillhandahålla ledningen och flygbesättningen med aktuella uppgifter om planeringen och utförandet av flygningar som syftar till att motverka förorening inom området som omfattas av Bonnavtalet.
 A.III
 Säkerställa gemensamma operativa strategier för övervakning av överensstämmelse med bilagorna till Marpol-konventionen.
 A.IV
 Säkerställa en effektiv insamling av bevis i händelse av föroreningsincidenter och nära samarbete med utredare och åklagare när det gäller verkställande av föreskrifter och standarder kring havsförorening i Nordsjöområdet.
 A.V
 Förmedla och sprida information om förebyggande av olaglig och olycksrelaterad förorening till allmänheten och på expertnivå.
 Mål gällande genomförandet av strategiskt mål B (beredskap):
 B.I
 Skapa en gemensam förståelse kring hur maritima nödsituationer ska hanteras på ett lämpligt sätt och säkerställa medvetenhet om nationella beredskapssystem och -strategier.
 B.II
 Upprätthålla en tillräckligt hög utbildningsnivå hos beredskapspersonalen och samarbetsnivå mellan de bekämpande enheterna av de fördragsslutande parterna samt främja beredskapen för multinationella bekämpningsinsatser.
 B.III
 Se till att insatsåtgärder från avtalsparterna har utformats på ett korrekt sätt för att skydda den marina miljön och att prioriteringar fastställs på den lämpligaste grunden.
 B.IV
 Samarbeta med andra internationella och europeiska organisationer såväl som angränsande maritima regioner för att identifiera synergieffekter och undvika dubbelarbete.
 Mål gällande genomförandet av strategiskt mål C (insatsarbete):
 C.I
 Säkerställa att de fördragsslutande parterna tydligt förstår hur de andra parterna hanterar incidenter för att främja framtagningen av bästa praxis.
 C.II
 Upprätthålla och uppdatera gemensamma operativa strategier vad gäller föroreningsincidenter och främja framtagningen och en gemensam förståelse av lämpliga insatsstrategier.
 C.III
 Främja samordnade forsknings- och utvecklingsprogram om teknik vid insatsarbete, utrustning och andra operativa medel.
 C.IV
 Se till att en god balans av resurser till insatsarbetet, som baseras på riskbedömningar på subregional nivå, finns över hela Nordostatlanten.
 Åtgärder
 För att förverkliga visionen och uppnå de strategiska och operativa målen, fastställs i följande strategiska handlingsplan för Bonnavtalet specifikt mätbara åtgärder och realistiska mål för perioden 2019–2025 som ska vägleda och strukturera de fördragsslutande parternas arbete. I den strategiska handlingsplanen framhävs behovet av att upprätthålla väl etablerade system och att fortsätta det pågående arbetet som krävs för att fortsätta avtalets operativa karaktär. Samtidigt betonas möjligheterna att öka insatserna och utveckla nya riktningar.
 I Bonnavtalet har följande åtgärder enats om:
 Åtgärder i förhållande till strategiskt mål A (förebyggande):
 A.1
 Utföra luft- och satellitövervakningsinsatser, däribland nationella flygningar, regionala flygningar, tour d’horizon-flygningar och CEPCO/SuperCEPCO-flygningar, för att upptäcka, undersöka, samla bevis kring och övervaka utsläpp av olja och andra skadliga ämnen.
 A.2
 Upprätthålla ett effektivt standardiserat rapporteringssystem och använda systemet till att rapportera upptäckt förorening till Bonnavtalet såväl som till kommissionen inom ramen för direktiv 2005/35/EG om föroreningar förorsakade av fartyg och till IMO.
 A.3
 I samarbete med Europeiska sjösäkerhetsbyrån utnyttja satellitbilder på bästa sätt och följa med i den senaste utvecklingen inom området för höghöjdspseudosatelliter (HAPS) och fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS) som finns tillgängliga för Nordsjöstaterna och upprätta ett harmoniserat system i hela Nordsjöområdet för att förbättra chansen att upptäcka föroreningsincidenter.
 A.4
 Stärka samarbetet kring upptäckt av brott med avseende på bilaga V till Marpol-konventionen och verkställighet.
 A.5
 Stärka samarbetet kring upptäckt av brott i förhållande till bilaga VI till Marpol och verkställighet, bland annat genom det befintliga verkställighetssystemet vad gäller hamnstatskontroll, och tillämpa avancerade målinriktningsverktyg för övervakning av efterlevnad samt dela resultaten av verkställighetsåtgärderna i gemensamma informationssystem (t.ex. Thetis-EU).
 A.6
 Upprätthålla och uppdatera handboken om flyginsatser (aerial operations handbook) och BAOAC-atlasen.
 A.7
 I samarbete med Nordsjönätets utredare och åklagare upprätthålla och uppdatera Nordsjömanualen om brott i samband med maritim oljeförorening (North Sea Manual on Maritime Oil Pollution Offences).
 A.8
 Samarbeta via Osinet kring identifiering av oljeutsläpp, inbegripet övningar kring interkalibrering av laboratorier och vidareutveckling av gemensamma metoder för att identifiera oljeutsläpp.
 A.9
 Stärka samarbetet med utredare och åklagare genom att
 a.
 senast 2022 i samarbete med Nordsjönätets utredare och åklagare identifiera alternativ vad gäller offentliggörande av domar för brott i samband med havsförorening, och
 b.
 senast 2025 i samarbete med Nordsjönätets utredare och åklagare inrätta förfaranden genom vilka miljöregister från rederier och fartygsoperatörer kan tillgängliggöras för allmänheten.
 A.10
 Samarbeta med IMO för att avgöra hur Bonnavtalet ytterligare kan bidra till efterlevnaden av bilaga VI till Marpol-konventionen med hänsyn till IMO:s senaste utveckling vad gäller upprätthållandet av det generella taket för svavel för år 2020 (t.ex. förstärkt system för hamnstatskontroll och transportförbud för bränslen med en svavelhalt över 0,50 % som används i förbränningsändamål).
 A.11
 Stödja processer genom IMO-MEPC för granskning av utsläppsvillkoren i bilaga II till Marpol-konventionen för ämnen med hög viskositet och stelnande ämnen.
 A.12
 Underhålla och uppdatera Bonnavtalets webbplats och spridningen av elektroniska publikationer (dvs. manualer, handböcker och rapporter).
 A.13
 Stödja/främja rekommendationer om förebyggande åtgärder i BE-AWARE-projekten.
 Åtgärder i förhållande till strategiskt mål B (beredskap):
 B.1
 Upprätthålla och uppdatera kapitlen i Bonnavtalets manual om bekämpning av förorening för att den ska kunna tillgodose behoven.
 B.2
 Främja informationsutbyte om potentiellt förorenande vrak och framtagningen av nationella databaser.
 B.3
 Planera och genomföra regionala och subregionala operativa övningar och utbildning.
 B.4
 Främja utvecklingen av nationella rådgivningssystem för miljöfrågor och relevant informationsutbyte.
 B.5
 Upprätthålla informationsutbyte med andra regionala och internationella organisationer, särskilt EU:s civilskyddsmekanism, Emsa, arbetsgruppen för förebyggande av, beredskap för och hantering av nödsituationer (EPPR, del av Arktiska rådet), Helcom, IMO, Osparkommissionen, Lissabonavtalet och Rempec genom närvaro vid de övergripande mötena mellan sekretariat, och i förekommande fall stärka samarbetet med dessa organisationer, t.ex. när det gäller gemensam utveckling av en manual om hantering av farliga och skadliga ämnen.
 B.6
 Stärka samarbetet med Osparkommissionen och andra internationella organisationer som är involverade i att skydda den marina miljön från förorening och offshore-anläggningar.
 B.7
 Utveckling av en strategi kring farliga och skadliga ämnen med andra internationella organisationer, t.ex. Helcom, Emsa och den rådgivande tekniska gruppen, för att införa principer som rör beredskap för, insatser vid och samarbete vid förorening genom olja så att de gäller för farliga och skadliga ämnen.
 B.8
 Samarbeta med IMO för att avgöra hur Bonnavtalet ytterligare kan bidra till att stärka genomförandet av det internationella OPRC-HNS-protokollet.
 B.9
 Fortsätta att utveckla insatskapaciteten utifrån analyser av miljörisken för att hålla jämna steg med den föränderliga maritima risken.
 Åtgärder i förhållande till strategiskt mål C (insatsåtgärder):
 C.1
 Upprätthålla ett system för rapportering av föroreningsincidenter och identifiering av lärdomar.
 C.2
 Upprätthålla och uppdatera gemensamma insatsplaner som rör maritima incidenter (Dengerneth-planen, Mancheplanen, fyrpartszonplanen, Norbrit-planen [Biscayabukt-planen]).
 C.3
 Stärka utvecklingen av gemensamma strategier rörande beredskapsplaner för naturliv, däribland identifiering av bästa praxis och förmedling av beredskapsarbetet kring naturliv till allmänheten.
 C.4
 Dela med sig av de lärdomar som dragits från insatsarbetet kring förorening i vindkraftsanläggningar till havs.
 C.5
 Främja förbindelserna och samordningen kring insatsarbetet vid strandlinjen.
 C.6
 Främja forskning och utveckling och informationsutbytet kring teknik vad gäller insatsarbete, utrustning och andra operativa medel, särskilt kring integrerade övervakningssensorer, metoder vad gäller insatsarbete för att hantera olyckor som inträffar på natten, vid dålig sikt och under dåliga väderförhållanden, kring upptäckt och inhämtning av containrar som förlorats till sjöss, olyckor som omfattar tung olja och kemikalieolyckor, och kring olyckor som omfattar den nya generationens olja.
 C.7
 Främja forskning om gemensamma forskningsprioriteringar genom att utveckla ett gemensamt forskningsförslag om den nya generationens bränslen till 2019–2022.
 C.8
 Främja informationsutbyte kring nationella riskbedömningssystem, däribland bogsering vid nödsituationer.
 Tillägg 1
 Uppgifter 1–18 i förhållande till strategiskt mål A (förebyggande):
 Uppgift
 Strategisk
 Åtgärd
 Beskrivning
 Måldatum
 Ansvarig
 Framsteg
 Status
 1
 A.1
 Utföra luft- och satellitövervakningsinsatser, till exempel nationella flygningar, regionala flygningar, tour d’horizon-flygningar och CEPCO/SuperCEPCO-flygningar, för att upptäcka, undersöka, samla bevis kring och övervaka utsläpp av olja och andra skadliga ämnen, med hänsyn tagen till strategiska övervakningsbehov.
 Åtgärder vidtagna under hela året
 Fördragsslutande part
 Pågår
 2
 A.1
 Upprätthålla täckningen och effektiviteten vad gäller luftövervakning och analysera strategiska övervakningsbehov, bland annat utifrån utvärdering av befintliga datamängder av upptäckta fall av oljeförorening och andra ämnen.
 Fördragsslutande part
 CleanSeaNet – Emsa
 Fiske – EU-organet EFCA
 NL – Ansvarig person för uppgifter med fördragsslutande part
 NL ska utarbeta förslag och skicka till delegationscheferna
 BE – Bilaga VI till Marpol-konventionen.
 3
 A.3
 A.4
 A.5
 Överväga att utveckla minimirekommendationer vad gäller övervakningsverksamhet inom området som omfattas av Bonnavtalet och förväntade resultat (Marpol VI, fjärrstyrda luftfartygssystem).
 EU (för alternativ för att effektivisera havsbevakning, t.ex. för ändamål som rör fiske och förorening)
 BE – medansvarig (bilaga VI)
 EU - drönare
 De första diskussionerna kring bilaga VI till Marpol inleddes vid Otsopa 19.
 Emsa startade med en operativ RPAS-tjänst.
 Pågår
 4
 A.2
 Upprätthålla en effektiv standard vad gäller övervakning och rapportering genom att använda ett lämpligt system för att rapportera upptäckta föroreningar till Bonnavtalet.
 Åtgärder vidtagna vid begäran
 Fördragsslutande part
 Pågår
 5
 A.3
 I samarbete med Europeiska sjösäkerhetsbyrån utnyttja satellitbilder på bästa sätt, t.ex. via CleanSeaNet, för att kunna göra uppföljningar och ge en första förvarning om upptäckten av eventuell förorening genom luftövervakning.
 Åtgärder vidtagna vid begäran
 Fördragsslutande part
 Pågår
 6
 A.3
 Rapportera om och följa med i utvecklingen av höghöjdspseudosatelliter (HAPS) och fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS).
 Åtgärder vidtagna vid begäran
 Fördragsslutande part
 EU/Emsa - HAPS & RPAS
 Pågår
 8
 A.13
 Stödja/främja genomförandet av trafiksepareringssystem och lyfta fram andra BE-AWARE-rekommendationer i förhållande till sjötrafikinformationstjänster, AIS i vindkraftparker och e-navigering, för myndigheter som är ansvariga för riskminskningsåtgärder.
 Pågår
 Fördragsslutande part
 Irland, Norge och Nederländerna har anordnat arbetsseminarier.
 Olika nationella myndigheter är ansvariga för genomförandet.
 9
 A.6
 B.I
 Upprätthålla och uppdatera handboken om flyginsatser (Aerial Operations Handbook).
 Årligen vid Otsopa
 NO & fördragsslutande part
 Pågår
 10
 A.6
 B.I
 Underhålla onlineversionen av Bonnavtalets färgkoder för oljans utseende (BAOAC), som inbegriper fotoatlaser, för flygbesättning och experter, som en del av den nya utvecklingen av Bonnavtalets webbplats.
 Åtgärder vidtagna vid begäran
 FR & fördragsslutande part
 Pågår
 11
 A.4
 A.5
 A.10
 Stärka och utvidga samarbetet kring att upptäcka och kartlägga förekomsten av brott i förhållande till Marpol-bilagorna och bidra till verkställigheten av bilagorna samt samarbeta med IMO.
 Pågår
 Fördragsslutande part/Nordsjönätets utredare och åklagare/sekretariatet
 Pågår
 12
 A.5
 A.10
 Överväga att utveckla en gemensam teknisk och operativ strategi för övervakning av efterlevnaden av målen för kvävedioxid- och svaveldioxidhalterna.
 BE, DK (bekräftas senare), FR
 NL? Emsa (bekräftas senare)
 Ny
 13
 A.7
 A.9
 Stärka samarbetet med Nordsjönätets utredare och åklagare och gemensamt
 a.
 underhålla och uppdatera Nordsjömanualen om brott i samband med oljeförorening till havs,
 b.
 anordna arbetsseminarier vad gäller ämnen av ömsesidigt intresse,
 c.
 bistå i offentliggörandet av domar och upprätta ett miljöregister för rederier, där det är användbart.
 NL/Sekretariatet
 Möjliga ämnen för seminariet för perioden 2019–2025:
 Farliga och skadliga ämnen
 Marint avfall
 Pågår
 14
 A.8
 Fortsätta Osinets verksamhet i syfte att
 a.
 öka kunskapen och erfarenheten vad gäller relevanta laboratorier som utför kriminaltekniska undersökningar kring oljeutsläpp, bland annat genom interkalibreringsövningar, och
 b.
 uppdatera/utveckla analytiska förfaranden och referensmetoder, t.ex. oljeprovtagning till havs.
 DE/Osinet
 Pågår
 15
 A.12
 B.1
 Underhålla och uppdatera Bonnavtalets webbplats och spridningen av elektroniska publikationer (dvs. manualer, handböcker och rapporter).
 Åtgärd vidtagen vid begäran
 Sekretariatet/fördragsslutande part
 Sekretariatet ska utreda möjligheten att behålla källan till beslut/åtgärder.
 Pågår
 17.
 A.2
 Granska befintliga rekommendationer för anmälningar och göra nödvändiga justeringar vid behov.
 Åtgärd vidtagen vid begäran
 Fördragsslutande part
 Ny
 18
 A.12
 Genomföra Bonnavtalets kommunikationsstrategi.
 Sekretariatet
 Pågår
 Uppgifter 19–30 i förhållande till strategiskt mål B (beredskap):
 Uppgift
 Strategisk åtgärd
 Beskrivning
 Måldatum
 Ansvarig
 Framsteg
 Status
 19
 B.1
 A.12
 Upprätthålla och uppdatera de olika kapitlen i Bonnavtalets manual om bekämpning av förorening
 Åtgärd vidtagen vid begäran
 Fördragsslutande part & sekretariatet
 Pågår
 20
 B.2
 Försätta utbytet av information om potentiellt förorenande vrak (metoder för tömning, riskbedömning osv.).
 Åtgärd vidtagen vid begäran
 Fördragsslutande part
 Pågår
 21
 B.4
 B.5
 Förbättra beredskapen för att kunna ta emot/erbjuda/transitera internationellt stöd med hjälp av EU:s riktlinjer avseende stöd från den mottagande nationen.
 Pågår
 Fördragsslutande part & EU
 Pågår
 22
 B.3
 Planera och genomföra regionala och subregionala operativa övningar och utbildning, med strategiska behov i åtanke.
 Fördragsslutande part
 Pågår
 23
 B.3
 Organisera gemensamma operationella insatsövningar (Bonnex Delta), i förhållande till regionala strategiska utbildningsbehov.
 Fördragsslutande part enligt det gemensamma bedömningsdokumentet
 Pågår
 24
 B.3
 Upprätta ett system för graderade gemensamma övningar för att testa och träna på samarbetet vid bekämpning av oljeutsläpp.
 Pågår
 DK
 Danmark har militär expertis och använder denna för att stödja övningarna.
 25
 B.4
 Främja utvecklingen av nationella rådgivningssystem för miljöfrågor och relevant informationsutbyte. Överväga att hitta sätt att samarbeta på (på subregional nivå)
 Otsopa 2020
 Förenade kungariket
 Pågår
 26
 B.5
 B.7
 B.8
 Stärka samarbetet med Rempec och Helcom vad gäller framtagningen av en manual om hantering av farliga och skadliga ämnen.
 Sekretariatet, FR
 Ny
 27
 B.6
 Stärka samarbetet med Osparkommissionen, regionala avtal och andra internationella organisationer som är involverade i att skydda den marina miljön från förorening från fartyg, olje- och gasverksamhet till havs och annan maritim verksamhet, med hänsyn till skyldigheterna i ramdirektivet om en marin strategi och vattenramdirektivet
 4
 .
 Sekretariatet, BE & NL; fördragsslutande part (informationsutbyte om genomförandet av ramdirektivet om en marin strategi).
 Sekretariatet ska kontakta Osparkommissionen gällande skyldighet D8 i ramdirektivet om en marin strategi vad gäller övervakning och bedömning av akut förorening, och rapportera till Otsopa 2020.
 Vid Bonn 19 bör ömsesidig närvaro för parter från Bonnavtalet/Helcom vid viktiga möten övervägas. (jfr Bonnavtalets handlingsplan för perioden 2016–2019, produkt A.3.3)
 Ny
 29
 B.9
 Analys av tendenser vad gäller BE-AWARE-projektet för år 2030.
 Utvärdering och uppföljning av resultaten.
 Pågår
 NL & fördragsslutande part
 Ny
 30
 B.9
 Utbyta information/erfarenheter om fartygens ökande storlek, förnybar energi, olje- och gasindustrin till havs, bränsle från kondenserad naturgas och utvidgning av hamnar, autonoma fartyg och radioaktivt material.
 Fördragsslutande part
 Ny
 Uppgifter 31–40 i förhållande till strategiskt mål C (insatsåtgärder):
 Uppgift
 Strategisk åtgärd
 Beskrivning
 Måldatum
 Ansvarig
 Framsteg
 Status
 31
 C.1
 C.4.
 Utbyta information om de lärdomar som dragits från incidenter som omfattar vindkraftparker, skyddade platser och avfallshantering efter föroreningsincidenter.
 Otsopa
 BONN
 Fördragsslutande part
 Pågår
 32
 C.1
 C.5
 Upprätthålla ett effektivt system för rapportering av föroreningsincidenter och hantering av begäran och erbjudande av stöd via Europeiska kommissionens gemensamma kommunikations- och informationssystem för olyckor (Cecis) som omfattar havsförorening.
 Pågår
 EU, NO, DK
 Sexmånadersprojekt med två arbetsseminarier och nio länder.
 Pågår
 33
 C.2
 Utveckla, upprätthålla och uppdatera gemensamma insatsplaner som rör maritima incidenter (Dengerneth-planen (DE), Mancheplanen (UK & FR), fyrpartszonplanen (BE), Norbrit-planen (UK & NO), samförståndsavtal mellan Storbritannien och Irland, [Biscayabukt-planen]).
 Åtgärd vidtagen vid begäran
 Fördragsslutande part i fråga
 Pågår
 34
 C.3
 Upprätthålla informationsutbytet kring nationella beredskapssystem för naturliv
 Pågår
 – FR, SE & fördragsslutande part
 Pågår
 35
 C.7
 C.6
 Främja och, om möjligt, bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet och informationsutbyte kring den nya generationens bränslen.
 NO + projektpartner
 Förslag till anbud från GD Europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder 2019
 Pågår
 36
 C.7
 C.6
 Insatsåtgärder och beredskap avseende den nya generationens bränslen.
 NO + projektpartner
 Grundat på insatsåtgärder från 35
 37
 C.6
 Informationsutbyte och främjande av ytterligare forskning kring föroreningsincidenter, t.ex.
 ·olyckor som inträffar på natten, vid dålig sikt och under dåliga väderförhållanden,
 ·olyckshändelser som omfattar tung olja och kemikalieolyckor, möjligtvis genom externt finansierade projekt,
 ·beredskapsteknik, utrustning och andra operativa medel, särskilt integrerade övervakningssensorer, driftmodellering av oljeutsläpp och beslutsstödsverktyg samt teknik för insatsarbetet.
 Fördragsslutande part
 Pågår
 39
 C.6
 Övervägande och utarbetande av ett projektförslag för en regional riskbedömning av farliga och skadliga ämnen.
 Fördragsslutande part & sekretariatet
 Pågår
 40
 C.6
 Främja fortsatt forskning om farliga och skadliga ämnen, bland annat om teknik för hantering av dessa ämnen, testning av ämnenas egenskaper och beteende under onormala förhållanden, samt ytterligare utveckling och validering av avancerade beslutsstödsverktyg.
 Fördragsslutande part
 Pågår
 41
 C.8
 Utbyte av information kring nationella riskbedömningssystem, däribland bogsering vid nödsituationer.
 Åtgärder vidtagna vid begäran
 Fördragsslutande part
 Ny
 Bilaga I
 Nuvarande Marpol-texter
 Nuvarande Marpol-texter för bilaga I till bilaga VI och protokoll 1.
 Marpol-konventionen innehåller regler som syftar till att förhindra oavsiktlig förorening och förorening från rutinmässig verksamhet som beskrivs i sex tekniska bilagor.
 (a)Bilaga I—Regler till förhindrande av förorening genom olja
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 mars 2018—
 resolution MEPC.276(70)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i formulär B i tillägget till det internationella oljeskyddscertifikatet)
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 januari 2017—
 resolution MEPC.266(68)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i regel 12—tankar med oljerester (slam))
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 januari 2017—
 resolution MEPC.265(68)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilagorna I, II, IV och V till Marpol som innebär att användningen av de miljörelaterade bestämmelserna i polarkoden blir bindande)
 Ändring i bilaga I till Marpol—ikraftträdande den 1 mars 2016—
 resolution MEPC.256(67)
 ·Ändring i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändring av regel 43—särskilda krav för användning eller transport av olja i Antarktisområdet)
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 januari 2016—
 resolution MEPC.248(66)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilaga 1 till Marpol—obligatoriska transportkrav för ett stabilitetsinstrument)—
 MEPC 66/21/Corr.1
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 januari 2016—
 resolution MEPC.246(66)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilagorna I, II, III, IV och V till Marpol som innebär att användningen av III-koden blir obligatorisk)
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 januari 2015—
 resolution MEPC.238(65)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilagorna I och II till Marpol som innebär att användningen av RO-koden blir obligatorisk)
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 oktober 2014—
 resolution MEPC.235(65)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i formulär A och formulär B i tilläggen till det internationella oljeskyddscertifikatet inom ramen för bilaga I till Marpol)
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 augusti 2013—
 resolution MEPC.216(63)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (regionala avtal för mottagningsanläggningar i hamn inom ramen för bilagorna I, II, IV och V till Marpol)
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 augusti 2011—
 resolution MEPC.190(60)
 ·Ändringar i bilagan till 1997 års protokoll för att ändra 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (nordamerikanska utsläppskontrollområdet)
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 augusti 2011—
 resolution MEPC.189(60)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (tillägg av ett nytt kapitel 9 till bilaga I till Marpol)
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 januari 2011—
 resolution MEPC.187(59)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar av reglerna 1, 12, 13, 17 och 38 i bilaga I till Marpol, tillägg till det internationella oljeskyddscertifikatet och oljedagböckerna del I och II)
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 januari 2011—
 resolution MEPC.186(59)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (tillägg av ett nytt kapitel 8 till bilaga I till Marpol och motsvarande ändringar i tillägget till oljeskyddscertifikatet, formulär B).
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 december 2008—
 resolution MEPC.164(56)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (mottagningsanläggningar utanför särskilda områden och utsläpp av avloppsvatten)
 Ändringar i bilaga I—ikraftträdande den 1 augusti 2007—
 resolution MEPC.141(54)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i regel 1, tillägg till regel 12A, relevanta ändringar i oljeskyddscertifikatet och ändringar i regel 21 i den reviderade bilaga I i Marpol)
 Text i bilaga I till Marpol—den 1 januari 2007—
 resolution MEPC.117(52)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (reviderad bilaga I till Marpol)
 (b)Bilaga II—Regler för kontroll av förorening genom skadliga flytande ämnen i bulk
 Ändringar i bilaga II till Marpol—ikraftträdande den 1 september 2017—
 resolution MEPC.270(69)
 ·Ändringar i bilagan till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll som hör därtill (ändringar i bilaga II till Marpol—det reviderade riskbedömningsförfarandet från GESAMP)
 Ändringar i bilaga II—ikraftträdande den 1 januari 2017—
 resolution MEPC.265(68)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilagor I, II, IV och V till Marpol som innebär att användningen av de miljörelaterade bestämmelserna i polarkoden blir bindande)
 Ändringar i bilaga II—ikraftträdande den 1 januari 2016—
 resolution MEPC.246(66)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilagorna I, II, III, IV och V till Marpol som innebär att användningen av III-koden blir obligatorisk)
 Ändringar i bilaga II—ikraftträdande den 1 januari 2015—
 resolution MEPC.238(65)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilagorna I och II till Marpol som innebär att användningen av RO-koden blir obligatorisk)
 Ändringar i bilaga II—ikraftträdande den 1 augusti 2013—
 resolution MEPC.216(63)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (regionala avtal för mottagningsanläggningar i hamn inom ramen för bilagorna I, II, IV och V till Marpol)
 Text i bilaga II till Marpol—den 1 januari 2007—
 resolution MEPC.118(52)
 (i dess ändrade lydelse)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (reviderad bilaga II till Marpol)
 Internationella kemikaliebulkkoden (IBC-koden) som träder i kraft genom regel 11 i bilaga II—tankfartyg som konstrueras vid datumet för eller efter den 1 juli 1986—
 resolution MEPC.119(52)
 ·Ändringar i den internationella koden för konstruktion och utrustning av fartyg som transporterar farliga kemikalier i bulk (IBC-kod)
 ·
 Resolution MEPC.225(64)
 Ändringar i kapitel 17, 18 och 19 som trädde i kraft den 1 juni 2014
 ·
 BLG.1/Circ.19
 Produkter som har klassificerats eller omklassificerats efter antagandet av den ändrade IBC-koden 2004
 ·
 BLG.1/Circ.19/Corr.1
 Produkter som har klassificerats eller omklassificerats efter antagandet av den ändrade IBC-koden 2004
 Kemikaliebulkkoden som trädde i kraft genom regel 11 i bilaga II—tankfartyg som konstruerats före den 1 juli 1986—
 resolution MEPC.144(54)
 ·Ändringar i koden för konstruktion och utrustning av fartyg som transporterar farliga kemikalier i bulk (BHC-kod)
 (c)Bilaga III—Regler till förhindrande av förorening genom skadliga ämnen som transporteras till sjöss i förpackad form
 Ändring i bilaga III till Marpol—(Ändring i bilagan om kriterier för identifiering av skadliga ämnen i förpackad form) trädde i kraft den 1 mars 2016—
 resolution MEPC.257(67)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg
 Ändringar i bilaga III—ikraftträdande den 1 januari 2016—
 resolution MEPC.246(66)
 Text i bilaga III till Marpol—den 1 januari 2014—
 resolution MEPC.193(61)
 Text i bilaga III till Marpol—den 1 januari 2010—
 resolution MEPC.156(55)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilagorna I, II, III, IV och V till Marpol som innebär att användningen av III-koden blir obligatorisk)
 (d)Bilaga IV—Regler till förhindrande av förorening genom toalettavfall från fartyg
 Ändringar i bilaga IV—den 1 september 2017—
 resolution MEPC.274(69)
 ·Ändringar i bilagan till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll som hör därtill (ändringar i bilaga IV till Marpol—Östersjöns specialområde och formulär i oljeskyddscertifikatet)
 Ändringar i bilaga IV—ikraftträdande den 1 januari 2017—
 resolution MEPC.265(68)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilagorna I, II, IV och V till Marpol som innebär att användningen av de miljörelaterade bestämmelserna i polarkoden blir bindande)
 Ändringar i bilaga IV—ikraftträdande den 1 januari 2016—
 resolution MEPC.246(66)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilagorna I, II, III, IV och V till Marpol som innebär att användningen av III-koden blir obligatorisk)
 Ändringar i bilaga IV—ikraftträdande den 1 augusti 2013—
 resolution MEPC.216(63)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (regionala avtal för mottagningsanläggningar i hamn inom ramen för bilagorna I, II, IV och V till Marpol)
 Ändringar i bilaga IV—ikraftträdande den 1 januari 2013—
 resolution MEPC.200(62)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (bestämmelser om specialområde och betecknandet av Östersjön som ett specialområde inom ramen för bilaga IV till Marpol)
 ·
 MEPC 62/24/Corr.1
 —innehåller flera korrigeringar av resolutioner MEPC.200(62)
 Ändringar i bilaga IV—ikraftträdande den 1 december 2008—
 resolution MEPC.164(56)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (mottagningsanläggningar utanför särskilda områden och utsläpp av avloppsvatten)
 Ändringar i bilaga IV—ikraftträdande den 1 augusti 2007—
 resolution MEPC.143(54)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (tillägg av regel 13 till bilaga IV till Marpol)
 Text i bilaga IV till Marpol—den 1 augusti 2005—
 resolution MEPC.115(51)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (reviderad bilaga IV till Marpol)
 (e)Bilaga V—Regler till förhindrande av förorening genom fast avfall från fartyg
 Text i bilaga V till Marpol
 —den 31 december 1988
 Ändringar i bilaga V—ikraftträdande den 1 mars 2018—
 resolution MEPC.277(70)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilaga V till Marpol—ämnen som är skadliga för den marina miljön och formulär i avfallsdagbok)
 Ändringar i bilaga V—ikraftträdande den 1 januari 2017—
 resolution MEPC.265(68)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilagorna I, II, IV och V till Marpol som innebär att användningen av de miljörelaterade bestämmelserna i polarkoden blir bindande)
 Ändringar i bilaga V—ikraftträdande den 1 januari 2016—
 resolution MEPC.246(66)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilagorna I, II, III, IV och V till Marpol som innebär att användningen av III-koden blir obligatorisk)
 Ändringar i bilaga V—ikraftträdande den 1 augusti 2013—
 resolution MEPC.216(63)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (regionala avtal för mottagningsanläggningar i hamn inom ramen för bilagorna I, II, IV och V till Marpol)
 Ändringar i bilaga V—ikraftträdande den 1 januari 2013—
 resolution MEPC.201(62)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (reviderad bilaga V till Marpol)
 ·
 MEPC 62/24/Corr.1
 —innehåller flera korrigeringar av resolutioner MEPC.201(62)
 Ändringar i bilaga V till Marpol—ikraftträdande den 1 augusti 2005—
 resolution MEPC.116(51)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i tillägget till bilaga V till Marpol)
 Ändringar i bilaga V till Marpol—ikraftträdande den 1 mars 2002—
 resolution MEPC.89(45)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilaga V till Marpol)
 Ändringar i bilaga V till Marpol—ikraftträdande den 1 januari 1997—
 resolution MEPC.65(37)
 ·Ändringar i bilagan till 1978 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i regel 2 och ny regel 9 i bilaga V)
 (f)Bilaga VI—Regler till förhindrande av luftföroreningar från fartyg
 Ändringar i bilaga VI—ikraftträdande den 1 januari 2019—
 resolution MEPC.286(71)
 ·Ändringar i bilagan till 1997 års protokoll för att ändra 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll som hör därtill (för att ge effekt åt kvävekontrollområdet och ändra leveranssedeln för bunkerbränsle)
 Ändringar i bilaga VI—ikraftträdande den 1 mars 2018—
 resolution MEPC.278(70)
 ·Ändringar i bilagan till 1997 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (ändringar i bilaga VI till Marpol—insamling av uppgifter om fartygs förbrukning av eldningsolja)
 Ändringar i bilaga VI—den 1 september 2017—
 resolution MEPC.271(69)
 ·Ändringar i bilagan till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll som hör därtill (ändringar i regel 13 i bilaga VI till Marpol—registrering av krav vad gäller operationell överensstämmelse med steg III för kvävekontrollområden)
 Ändringar i bilaga VI till Marpol—ikraftträdande den 1 mars 2016—
 resolution MEPC.258(67)
 ·Ändringar i bilagan till 1997 års protokoll för att ändra 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll som hör därtill (ändringar i regler 2 och 13 och tillägget till oljeskyddscertifikatet)
 Ändringar i bilaga VI—ikraftträdande den 1 januari 2016—
 resolution MEPC.247(66)
 ·Ändringar i bilagan till 1997 års protokoll för att ändra 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll som hör därtill (för att göra användningen av III-koden obligatorisk)
 Ändringar i bilaga VI—ikraftträdande den 1 mars 2015—
 resolution MEPC.251(66)
 ·Ändringar i bilagan till 1997 års protokoll för att ändra 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll som hör därtill (ändringar i regler 2, 13, 19, 20 och tillägget till oljeskyddscertifikatet inom ramen för bilaga VI till Marpol och certifiering av dubbelbränslemotorer inom ramen för den tekniska normen för NOx 2008)
 Ändringar i bilaga VI—ikraftträdande den 1 augusti 2013—
 resolution MEPC.217(63)
 ·Ändringar i bilagan till 1997 års protokoll för att ändra 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll som hör därtill (regionala avtal för mottagningsanläggningar i hamn inom ramen för bilaga VI till Marpol och certifiering av dieselmotorer för fartyg utrustade med system för selektiv katalytisk reduktion inom ramen för den tekniska normen för NOx 2008)
 Ändringar i bilaga VI—ikraftträdande den 1 januari 2013—
 resolution MEPC.203(62)
 ·Ändringar i bilagan till 1997 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (medtagande av regler om fartygens energieffektivitet)
 ·
 MEPC 62/24/Corr.1
 —innehåller flera korrigeringar av resolutioner MEPC.203(62)
 Ändringar i bilaga VI—ikraftträdande den 1 januari 2013—
 resolution MEPC.202(62)
 ·Ändringar i bilagan till 1997 års protokoll till 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (betecknande av Karibiska havet som utsläppskontrollområde)
 ·
 MEPC 62/24/Corr.1
 —innehåller flera korrigeringar av resolutioner MEPC.202(62)
 Ändringar i bilaga VI—ikraftträdande den 1 februari 2012—
 resolution MEPC.194(61)
 ·Ändringar i bilagan till 1997 års protokoll för att ändra 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll som hör därtill (reviderat formulär i tillägget till oljeskyddscertifikatet)
 Ändringar i bilaga VI—ikraftträdande den 1 augusti 2011—
 resolution MEPC.190(60)
 ·Ändringar i bilagan till 1997 års protokoll för att ändra 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll som hör därtill (nordamerikanska utsläppskontrollområdet)
 Text i bilaga VI till Marpol—den 1 juli 2010—
 resolution MEPC.176(58)
 ·Ändringar i bilagan till 1997 års protokoll för att ändra 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, i dess ändrade lydelse i 1978 års protokoll som hör därtill (reviderad bilaga VI till Marpol)
 (1)
 Norge är inte medlem av Europeiska unionen. Norge bidrar på grundval av motsvarande nationell lagstiftning och EU-lagstiftning som de är bundna till som medlem av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).
 (2)
 Kommissionens rapport om genomförande och uppfyllande av kraven för svavel vad gäller marina bränslen i direktiv (EU) 2016/802, COM(2018) 188 final, 16.4.2018.
 (3)
 Norge är inte medlem av Europeiska unionen. Norge bidrar på grundval av motsvarande nationell lagstiftning och EU-lagstiftning som de är bundna till som medlem av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).
 (4)
 Norge är inte medlem av Europeiska unionen. Norge bidrar på grundval av motsvarande nationell lagstiftning och EU-lagstiftning som de är bundna till som medlem av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).


type: other

text:
niklas -uutiset - Sivu 1 - Uutisvirta.fi
 Tänään on 23.10.2019 14:30 ja nimipäiviään viettävät: Severi, Severin ja Sren. Käytämme EVÄSTEITÄ | MOBIILIVERSIO M.UUTISVIRTA.FI
 Hae blogeista sanalle niklas
 Warkauden Lehti - 22.10.2019 06:00
 Lauri Vilhunen haki tuntumaa SM-kisoja varten – "Jos mitaleille pääsisi. On näistä kisoista muutama voittokin tullut"
 Varkauden Uimareiden Lauri Vilhunen paineli 50 metrin rintauinnin lauantaina kotialtaassaan aikaan 30,79. Tällä irtosi 16-vuotiaiden ja sitä vanhempien sarjassa selvä voitto. Toiseksi sijoittui jyväskyläläisen Plaanin Niklas Laine ajalla 34,02. 50 metrin vapaauinnissa Vilhunen kauhoi ajan 26,33, jolla...
 Iltasanomat - 20.10.2019 18:01
 Turkulainen - 19.10.2019 20:25
 Viljasato oli tänä kesänä kohtuullisen hyvä; kauraa tuli lähes neljännes enemmän kuin viime vuonna ja myös vehnä tuotti hyvää satoa. Helsingin Myllyn toimitusjohtaja Niklas Kumlin on syystäkin iloinen, sillä takana on kaksi heikkoa kotimaisen sadon vuotta. – Toisaalta taas jopa saman tilan eri lohkoilla sato saattoi vaihdella paljonkin. Järvenpään Nummenkylässä, Vaasassa ja Närpiössä toimiva yritys kehittää, markkinoi ja myy erilaisia viljatuotteita kuluttajille...
 Vantaan Sanomat - 19.10.2019 20:25
 Länsiväylä - 19.10.2019 20:25
 Helsingin Uutiset - 19.10.2019 20:25
 SuomiKiekko - 16.10.2019 05:00
 Konkaripuolustaja Niklas Hjalmarssonin loukkaantuminen viikonlopun NHL-kierroksella teki ison särön Arizona Coyotesin pudotuspelihaaveille. Ensiarvioiden mukaan peräti kolmen kuukauden mittaiselle sairaslomalle jäävä ruotsalainen on Coyotesin tärkein puolustava puolustaja ja oman pään luutija, minkä vuoksi seurajohto onkin tiettävästi suunnannut katseensa välittömästi siirtomarkkinoille miehen korvaamiseksi. Pittsburgh Tribune -lehti uutisoi Arizonan olevan kiinnostunut yhdestä...
 SuomiKiekko - 15.10.2019 07:30
 Vain yhden NHL-kauden ensimmäisestä neljästä ottelustaan voittanut Arizona Coyotes joutuu tulemaan pitkään toimeen ilman kokenutta ruotsalaispuolustaja Niklas Hjalmarssonia. Neljännen kautensa Arizonassa aloittanut 32-vuotias Hjalmarsson mursi pohjeluunsa blokatessaan laukausta lauantain ottelussa Colorado Avalanchea vastaan. Edessä on The Athleticin toimittaja Craig Morganin mukaan jopa kolmen kuukauden huili, mikä tarkoittaa käytännössä suurta osaa koko kaudesta. Vuosi sitten...
 SuomiKiekko - 11.10.2019 22:40
 Mestaruuksia voittanut suomalaiskiekkoilija luutii kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla, mutta miksi? ”Pelaaminen on täysin erilaista kuin harjoitteleminen”
 Jonkun kulmakarvat saattavat nousta korkealle otsalohkossa, kun silmiin sattuu suomalaispelaaja Niklas Fogströmin seura. 37-vuotias sentteri pelaa Ruotsissa Division 1 -joukkue Forshaga IF:ssä. Hockeyettan on maan kolmanneksi korkein sarjataso. Vaasalaislähtöisellä hyökkääjällä olisi käyttöä muuallakin. Hän on voittanut urallaan esimerkiksi CHL:n mestaruuden ja lisäksi kaudet 2012-18 menivät Ruotsin pääsarja SHL:ssä. Siellä hän edusti vahvoiksi tiedettyjä Luulajaa...
 Pallomeri - 08.10.2019 14:27
 Video: TPS-juniorille karmea debyytti edustuksessa – pallo nolosti omiin ensimmäisellä kosketuksella
 TPS:n 16-vuotias Niklas Pyyhtiä pääsi maanantaina tekemään debyyttinsä miesten Ykkösessä, mutta nuorukainen olisi varmasti toivonut tämän kokemuksen olevan hieman erilainen. Turkulaiset johtivat KTP:tä vastaan pelattua vierasottelua lukemin 0-1, kun 85. minuutilla Matej Hradecky vaihdettiin Pyyhtiään. Debyytti sai kuitenkin katastrofaalisen alun, sillä vaihdosta kertovat kuulutukset kaikuivat vielä kentällä, kun Pyyhtiä pelasi ensimmäisellä kosketuksellaan pallon alaspäin...
 Keskisuomalainen - 04.10.2019 21:18
 JJK varmisti voitolla sarjanousun Kakkoseen
 Iltasanomat - 04.10.2019 01:53
 Pallomeri - 03.10.2019 20:54
 Kuva: Dohan toimitsijoiden jatkuva säheltäminen jättänyt ikävän jäljen kisoihin
 Dohan MM-kisoissa on nähty käsittämätöntä leväperäisyyttä kisatoimitsijoilta. Tämä on johtanut muun muassa räikeään mittavirheeseen ja pronssitilan jakoon. Saksalainen kymmenottelija Niklas Kaul koki ikävän yllätyksen, kun pituushyppykisassa hyppy kantoi yli seitsemään metriin, mutta tilastoihin ilmestyi roimasti lyhyempi mitta. Mitaksi ilmoitettiin 632, mutta Kaulin onneksi Saksa teki asiasta protestin, joka meni läpi. Kaulin hypyn todellinen mitta oli ... The post Kuva...
 Iltasanomat - 03.10.2019 12:36
 Saksalaisottelija tyrmistyi Dohan virkailijoiden leväperäisyyteen – ”Tämä on vitsi”
 Pallomeri - 02.10.2019 21:05
 Video: Mikko Mäenpää osui puolesta kentästä HPK:ta vastaan
 HPK ja JYP kohtasivat Hämeenlinnassa keskiviikon liigakierroksella. Ottelun erikoisimmasta suorituksesta vastasi vieraiden puolustaja Mikko Mäenpää. HPK eteni kamppailussa johtoon toisessa erässä Filip Krivosikin osumalla, ja kolmannessa erän alussa isännät menivät jo kahden maalin karkumatkalle Niklas Frimanin toimesta. Joona Voutilaisen haaveet nollapelistä kariutuivat kuutisen minuttia ennen loppua, kun Mikko Mäenpää onnistui yllättämään HPK-vahdin. Paino todellakin sanalla...
 YLE - 01.10.2019 22:53
 Yleisurheilun MM: 01.10.2019 22.53
 Viides kilpailupäivä. M seiväshypyn, 800 m ja 200 m finaalit ja N 400 m ja 200 m välierät sekä N keihään finaali. Selostus Kimmo Porttila ja Jussi Eskola. Doha. Qatar. Ruotsinkielinen selostus Niklas Henrichson.
 VM i friidrott i Doha, Qatar. Femte tävlingsdagen fortsätter. Refereras på svenska av Niklas Henrichson och Otto Ylöstalo.
 Kymppipaikka - 01.10.2019 19:29
 YLE - 01.10.2019 19:00
 Yleisurheilun MM: 01.10.2019 19.00
 Viides kilpailupäivä. M moukarin, 400 m, korkeushypyn ja 3000 m esteiden karsinta ja N 400 m aitojen karsinta. Selostus Kimmo Porttila ja Jussi Eskola. Doha. Qatar. Ruotsinkielinen selostus Niklas Henrichson.
 VM i friidrott i Doha, Qatar. Femte tävlingsdagen refereras på svenska av Niklas Henrichson och Otto Ylöstalo.
 YLE - 30.09.2019 22:56
 Yleisurheilun MM: 30.09.2019 22.56
 Neljäs kilpailupäivä. Lajeina mm. N korkeushypyn, 3000 m esteiden, 800 m ja M 5000 m, kiekon ja 400 m aitojen finaalit. Selostus Kimmo Porttila ja Jussi Eskola. Doha. Qatar. Ruotsinkielinen selostus Niklas Henrichson.
 VM i friidrott i Doha, Qatar. Fjärde tävlingsdagen fortsätter. Refereras på svenska av Niklas Henrichson och Otto Ylöstalo.
 Pallomeri: Liiga-vihjeet: Tappara saa vieraakseen sarjajumbo Sportin
 Jyväskylä: Petäjäveden Vehkasuon lähteen vedessä värihaittaa


type: wikipedia

text:
La chapelle de Harzy est un édifice religieux catholique classé situé à Harzy dans la commune de Bastogne en province de Luxembourg (Belgique). Construite en 1707, la chapelle est classée au patrimoine immobilier de Wallonie.
 Situation
 La chapelle est bâtie au centre du village ardennais de Harzy, sur la rive droite du ruisseau de Harzy.
 Description
 Ce sanctuaire dédié à Saint Armand et aux Saints Anges Gardiens possède une seule nef en moellons de grès blanchis. Il a été bâti en 1707, en remplacement d'un édifice du . La tour assez massive est consolidée par d’imposants contreforts. La toiture en ardoises est devancée par un clocheton octogonal à deux étageslui-même surmonté par un coq en girouette. Un petit cimetière aux croix éparses délimité par un muret en grès entoure complètement l'édifice.
 Après la Seconde Guerre mondiale, la chapelle est délaissée et le culte n’y est plus pratiqué.
 Articles connexes
 Liste du patrimoine immobilier classé de Bastogne
 Chapelle Saint-Cunibert de Bizory
 Références
 Patrimoine du XVIIIe siècle
 Patrimoine classé à Bastogne
 Harzy