type: contracts

text:
 16.7.2011
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 187/32
 SKLEP št. 1/2011 SKUPNEGA ODBORA SKUPNOSTI IN ŠVICE ZA ZRAČNI PROMET, KI JE BIL USTANOVLJEN NA PODLAGI SPORAZUMA MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ŠVICARSKO KONFEDERACIJO O ZRAČNEM PROMETU
 z dne 4. julija 2011
 o nadomestitvi Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu
 (2011/419/EU)
 ODBOR SKUPNOSTI IN ŠVICE ZA ZRAČNI PROMET JE –
 ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti člena 23(4) Sporazuma –
 SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
 Edini člen
 Priloga k Sporazumu se s 1. avgustom 2011 nadomesti s Prilogo k temu sklepu.
 V Bruslju, 4. julija 2011
 Za Skupni odbor
 Vodja delegacije Evropske unije
 Matthew BALDWIN
 Vodja švicarske delegacije
 Peter MÜLLER
 PRILOGA
 Za namene tega sporazuma velja:
 —
 na podlagi Lizbonske pogodbe, ki je začela veljati 1. decembra 2009, Evropska unija nadomesti in nasledi Evropsko skupnost,
 —
 kadar akti iz te priloge vsebujejo sklicevanje na države članice Evropske skupnosti, ki je bila nadomeščena z Evropsko unijo, ali zahtevo po povezavi s slednjo, se za namen Sporazuma razume, da se sklicevanja enako nanašajo na Švico ali na zahtevo po povezavi s Švico,
 —
 sklicevanja na uredbi Sveta (EGS) št. 2407/92 in (EGS) št. 2408/92 v členih 4, 15, 18, 27 in 35 Sporazuma se razumejo kot sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta,
 —
 brez poseganja v člen 15 tega sporazuma zajema izraz „letalski prevoznik Skupnosti“ v naslednjih direktivah in uredbah Skupnosti tudi letalskega prevoznika z licenco in glavno poslovno enoto ter registriranim sedežem, če ga ima, v Švici v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1008/2008. Vsako sklicevanje na Uredbo (EGS) št. 2407/92 se razume kot sklicevanje na Uredbo (ES) št. 1008/2008,
 —
 vsi sklici v naslednjih besedilih na člena 81 in 82 Pogodbe ali na člena 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije se razumejo kot sklici na člena 8 in 9 tega sporazuma.
 1. Liberalizacija letalstva in drugi predpisi civilnega letalstva
 Št. 1008/2008
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti
 Št. 2000/79
 Direktiva Sveta z dne 27. novembra 2000 o Evropskem sporazumu o razporejanju delovnega časa mobilnih delavcev v civilnem letalstvu, ki so ga sklenili Združenje evropskih letalskih prevoznikov (AEA), Evropska federacija delavcev v prometu (ETF), Evropsko združenje pilotov (ECA), Evropsko združenje regionalnih letalskih prevoznikov (ERA) in Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IACA)
 Št. 93/104
 Direktiva Sveta z dne 23. novembra 1993 o določenih vidikih organizacije delovnega časa, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Direktivo 2000/34/ES
 Št. 437/2003
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte
 Št. 1358/2003
 Uredba Komisije z dne 31. julija 2003 o izvajanju Uredbe (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte ter o spremembi prilog I in II k Uredbi
 Št. 785/2004
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 285/2010
 Št. 95/93
 Uredba Sveta z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (členi 1–12), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 793/2004
 Št. 2009/12
 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah (ki jo bo Švica uporabljala od 1. julija 2011)
 Št. 96/67
 Direktiva Sveta z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti
 (členi 1–9, 11–23 in 25)
 Št. 80/2009
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2299/89
 2. Predpisi o konkurenci
 Št. 3975/87
 Uredba Sveta z dne 14. decembra 1987 o postopku za uporabo pravil o konkurenci za podjetja v sektorju zračnega prevoza (člen 6(3)), kakor je bila nazadnje spremenjena z:
 —
 Uredbo Sveta (ES) št. 1/2003 (členi 1–13 in 15–45)
 Št. 1/2003
 Uredba Sveta z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (členi 1–13 in 15–45)
 (Če se ta uredba uporablja pri izvajanju tega sporazuma. Vključitev te uredbe ne vpliva na delitev nalog v skladu s tem sporazumom.)
 Uredba (EGS) št. 17/62 je bila razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1/2003, razen člena 8(3), ki se še naprej uporablja za odločbe, sprejete v skladu s členom 81(3) Pogodbe, pred datumom uporabe te uredbe do datuma izteka veljavnosti teh odločb.
 Št. 773/2004
 Uredba Komisije z dne 7. aprila 2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe ES, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006
 Št. 139/2004
 Uredba Sveta z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah)
 (členi 1–18, 19(1) in (2), 20–23)
 V skladu s členom 4(5) Uredbe o združitvah se med Evropsko skupnostjo in Švico uporablja naslednje:
 (1)
 Pri koncentraciji, kakor je opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 139/2004 in ki nima razsežnosti Skupnosti v smislu člena 1 navedene uredbe ter ki se lahko preveri po nacionalnem pravu o konkurenci vsaj treh držav članic ES in Švicarske konfederacije, lahko osebe ali podjetja iz člena 4(2) navedene uredbe pred vsako priglasitvijo pristojnim organom z utemeljeno vlogo obvestijo Komisijo ES, da bi morala koncentracijo pregledati Komisija.
 (2)
 Evropska komisija v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 139/2004 in prejšnjim odstavkom vse vloge nemudoma pošlje Švicarski konfederaciji.
 (3)
 Če Švicarska konfederacija izrazi nesoglasje v zvezi z zahtevo po predložitvi zadeve, pristojni švicarski urad za konkurenco ohrani svojo pristojnost in Švicarska konfederacija v skladu s tem odstavkom zadeve ne predloži naprej.
 Ob upoštevanju rokov iz člena 4(4) in (5), člena 9(2) in (6) ter člena 22(2) Uredbe o združitvah:
 (1)
 Evropska komisija v skladu s členom 4(4) in (5), členom 9(2) in (6) ter členom 22(2) vse zadevne dokumente nemudoma pošlje pristojnemu švicarskemu uradu za konkurenco.
 (2)
 Roki iz člena 4(4) in (5), člena 9(2) in (6) ter člena 22(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 za Švicarsko konfederacijo začnejo teči, ko pristojni švicarski urad za konkurenco prejme zadevne dokumente.
 Št. 802/2004
 Uredba Komisije z dne 7. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (členi 1–24), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006
 Št. 2006/111
 Direktiva Komisije z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij
 Št. 487/2009
 Uredba Sveta (ES) št. 487/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere kategorije sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju zračnega prevoza
 3. Varnost v letalstvu
 Št. 216/2008
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 690/2009
 —
 Uredbo (ES) št. 1108/2009
 Agencija ima tudi v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu z določbami Uredbe.
 Komisija ima tudi v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena na podlagi člena 11(2), člena 14(5), (7), člena 24(5), člena 25(1), člena 38(3)(i), člena 39(1), člena 40(3), člena 41(3), (5), člena 42(4), člena 54(1) in člena 61(3).
 Ne glede na horizontalno prilagoditev, predvideno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ v členu 65 Uredbe ali v določbah Sklepa 1999/468/ES, navedene v omenjeni določbi, ne nanašajo na Švico.
 Nobena določba v tej uredbi se ne sme razlagati tako, da bi se na Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA) prenesla pooblastila za ukrepanje v imenu Švice v skladu z mednarodnimi sporazumi za kateri koli drug namen kot za pomoč pri izvajanju njenih obveznosti v skladu z navedenimi sporazumi.
 Za namene Sporazuma velja besedilo Uredbe z naslednjimi prilagoditvami:
 (a)
 Člen 12 se spremeni:
 (i)
 v odstavku 1 se za besedo „Skupnostjo“ vstavita besedi „ali Švico“;
 (ii)
 v odstavku 2(a) se za besedo „Skupnostjo“ vstavita besedi „ali Švico“;
 (iii)
 v odstavku 2 se črtata točki (b) in (c);
 (iv)
 doda se naslednji odstavek:
 „3. Kadar koli se Skupnost pogaja s tretjo državo o sklenitvi sporazuma, v skladu s katerim lahko država članica ali Agencija izda certifikate na podlagi certifikatov, ki so jih izdali letalski organi te tretje države, si prizadeva za Švico pridobiti ponudbo za podoben sporazum z zadevno tretjo državo.
 Švica pa si po drugi strani prizadeva s tretjimi državami skleniti sporazume, ki ustrezajo sporazumom Skupnosti.“
 (b)
 V členu 29 se doda naslednji odstavek:
 „4. Z odstopanjem od člena 12(2)(a) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti lahko izvršni direktor Agencije pogodbeno zaposli švicarske državljane, ki imajo vse državljanske pravice.“
 (c)
 V členu 30 se doda naslednji odstavek:
 „Švica za Agencijo uporabi Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije iz Priloge A k tej prilogi v skladu z Dodatkom k Prilogi A.“
 (d)
 V členu 37 se doda naslednji odstavek:
 „Švica v celoti sodeluje v upravnem odboru ter ima v njem enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, razen glasovalne pravice.“
 (e)
 V členu 59 se doda naslednji odstavek:
 „12. Švica sodeluje pri finančnem prispevku iz odstavka 1(b) po naslednji formuli:
 S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
 pri čemer je:
 S
 =
 del proračuna agencije, ki ni krit s taksami in dajatvami iz odstavka 1(c) in (d),
 a
 =
 število pridruženih držav,
 b
 =
 število držav članic EU,
 c
 =
 prispevek Švice v proračun ICAO,
 C
 =
 skupni prispevek držav članic EU in pridruženih držav v proračun ICAO.“
 (f)
 V členu 61 se doda naslednji odstavek:
 „Določbe, ki se nanašajo na finančni nadzor s strani Skupnosti v Švici v zvezi z udeleženci v dejavnostih Agencije, so določene v Prilogi B k tej prilogi.“
 (g)
 Priloga II k Uredbi se razširi, tako da se vanjo vključijo naslednji zrakoplovi kot proizvodi, ki sodijo v člen 2(3)(a)(ii) Uredbe Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (1):
 A/c - [HB-IDJ] – tip CL600-2B19,
 A/c - [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – tip Gulfstream G-IV,
 A/c - [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tip Gulfstream G-V,
 A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – tip MD900.
 Št. 1108/2009
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 216/2008 v zvezi z aerodromi, upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa ter o razveljavitvi Direktive 2006/23/ES
 Št. 91/670
 Direktiva Sveta z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju licenc osebja za opravljanje funkcij v civilnem letalstvu
 (členi 1–8)
 Št. 3922/91
 Uredba Sveta z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (členi 1–3, 4(2), 5–11 in 13), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 1899/2006
 —
 Uredbo (ES) št. 1900/2006
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 8/2008
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 859/2008
 Št. 94/56
 Direktiva Sveta z dne 21. novembra 1994 o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč in incidentov v civilnem letalstvu
 (členi 1–13)
 Št. 2004/36
 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o varnosti zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti (členi 1–9 in 11–14), kakor je bila nazadnje spremenjena z:
 —
 Direktivo Komisije 2008/49/ES
 Št. 351/2008
 Uredba Komisije z dne 16. aprila 2008 o izvajanju Direktive 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede prednostne razvrstitve preverjanj na ploščadi pri zrakoplovih, ki pristajajo na letališčih Skupnosti
 Št. 768/2006
 Uredba Komisije z dne 19. maja 2006 o izvajanju Direktive 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zbiranja in izmenjave informacij o varnosti zrakoplovov, ki pristajajo na letališčih Skupnosti, in upravljanja informacijskega sistema
 Št. 2003/42
 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2003 o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu (členi 1–12)
 Št. 1321/2007
 Uredba Komisije z dne 12. novembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za vključitev informacij o dogodkih v civilnem letalstvu, izmenjanih v skladu z Direktivo 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta, v centralno podatkovno bazo
 Št. 1330/2007
 Uredba Komisije z dne 24. septembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za razširjanje informacij zainteresiranim strankam o dogodkih v civilnem letalstvu iz člena 7(2) Direktive 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta
 Št. 736/2006
 Uredba Komisije z dne 16. maja 2006 o načinih dela Evropske agencije za varnost v letalstvu pri opravljanju inšpekcijskih pregledov standardiziranja
 Št. 1702/2003
 Uredba z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 335/2007
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 381/2005
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 375/2007
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 706/2006
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 287/2008
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 1057/2008
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 1194/2009
 Za namen Sporazuma določbe Uredbe veljajo z naslednjo prilagoditvijo:
 Člen 2 se spremeni:
 v odstavkih 3, 4, 6, 8, 10, 11, 13 in 14 se datum „28. september 2003“ nadomesti z „datumom začetka veljavnosti sklepa Odbora Skupnosti in Švice za zračni promet, ki v Prilogo k Uredbi vključuje Uredbo (ES) št. 216/2008“.
 Št. 2042/2003
 Uredba Komisije z dne 20. novembra 2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 707/2006
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 376/2007
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 1056/2008
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 127/2010
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 962/2010
 Št. 104/2004
 Uredba Komisije z dne 22. januarja 2004 o predpisih glede organizacije in sestave Odbora za pritožbe Evropske agencije za varnost v letalstvu
 Št. 593/2007
 Uredba Komisije z dne 31. maja 2007 o taksah in dajatvah, ki jih obračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, kakor je bila nazadnje spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 1356/2008
 Št. 2111/2005
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES
 Št. 473/2006
 Uredba Komisije z dne 22. marca 2006 o določitvi izvedbenih pravil za seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005
 Št. 474/2006
 Uredba Komisije z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005, kakor je bila nazadnje spremenjena z:
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 390/2011 (2)
 4. Varovanje v letalstvu
 Št. 300/2008
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002
 Št. 272/2009
 Uredba Komisije z dne 2. aprila 2009 o dopolnitvi skupnih osnovnih standardov na področju varovanja v civilnem letalstvu iz Priloge k Uredbi (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, kakor je bila nazadnje spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 297/2010
 Št. 1254/2009
 Uredba Komisije (EU) z dne 18. decembra 2009 o določitvi meril, na podlagi katerih lahko države članice odstopajo od skupnih osnovnih standardov za varnost civilnega letalstva ter sprejmejo druge alternativne varnostne ukrepe
 Št. 18/2010
 Uredba Komisije (EU) z dne 8. januarja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede specifikacij za nacionalne programe za nadzor kakovosti na področju varovanja civilnega letalstva
 Št. 72/2010
 Uredba Komisije (EU) z dne 26. januarja 2010 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju varnosti civilnega letalstva
 Št. 185/2010
 Uredba Komisije (EU) z dne 4. marca 2010 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 357/2010
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 358/2010
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 573/2010
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 983/2010
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 334/2011
 Št. 2010/774
 Sklep Komisije (EU) z dne 13. aprila 2010 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, ki vsebujejo podatke iz točke (a) člena 18 Uredbe (ES) št. 300/2008, kakor je bil spremenjen s:
 —
 Sklepom Komisije 2010/2604/EU
 —
 Sklepom Komisije 2010/3572/EU
 —
 Sklepom Komisije 2010/9139/EU
 5. Upravljanje zračnega prometa
 Št. 549/2004
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 1070/2009
 Komisija ima v Švici pooblastila po členih 6, 8, 10, 11 in 12.
 Člen 10 se spremeni:
 v odstavku 2 se izraz „na ravni Skupnosti“ nadomesti z izrazom „na ravni Skupnosti, vključno s Švico“.
 Ne glede na horizontalno prilagoditev, navedeno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ v členu 5 Uredbe (ES) št. 549/2004 ali v določbah Sklepa 1999/468/ES, navedene v navedeni določbi, ne nanašajo na Švico.
 Št. 550/2004
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 1070/2009
 Komisija ima v Švici pooblastila po členih 9a, 9b, 15a, 16 in 17.
 Za namene Sporazuma določbe Uredbe veljajo z naslednjo prilagoditvijo:
 (a)
 Člen 3 se spremeni:
 v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.
 (b)
 Člen 7 se spremeni:
 v odstavkih 1 in 6 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.
 (c)
 Člen 8 se spremeni:
 v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.
 (d)
 Člen 10 se spremeni:
 v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.
 (e)
 Člen 16(3) se nadomesti z naslednjim:
 „3. Komisija o svoji odločitvi obvesti države članice in izvajalca služb, če ga pravno zadeva.“
 Št. 551/2004
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 1070/2009
 Komisija ima v Švici pooblastila po členih 3a, 6 in 10.
 Št. 552/2004
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 1070/2009
 Komisija uživa v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu s členi 4, 7 in 10(3).
 Za namene Sporazuma določbe Uredbe veljajo z naslednjo prilagoditvijo:
 (a)
 Člen 5 se spremeni:
 v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.
 (b)
 Člen 7 se spremeni:
 v odstavku 4 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.
 (c)
 Priloga III se spremeni:
 v drugi in zadnji alinei oddelka 3 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.
 Št. 2096/2005
 Uredba Komisije z dne 20. decembra 2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 1315/2007
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 482/2008
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 668/2008
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 691/2010
 Komisija uživa v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu s členom 9.
 Št. 2150/2005
 Uredba Komisije z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora
 Št. 1033/2006
 Uredba Komisije z dne 4. julija 2006 o določitvi zahtev glede postopkov za načrte leta v fazi pred letom za enotno evropsko nebo, kakor je bila nazadnje spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 929/2010
 Št. 1032/2006
 Uredba Komisije z dne 6. julija 2006 o zahtevah za avtomatske sisteme za izmenjavo podatkov o letih za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja, kakor je bila nazadnje spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (ES) št. 30/2009
 Št. 1794/2006
 Uredba Komisije z dne 6. decembra 2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (ki jo bo Švica uporabljala od začetka veljavnosti zadevne švicarske zakonodaje, vendar najpozneje od 1. januarja 2012), kakor je bila nazadnje spremenjena z:
 —
 Uredbo Komisije (EU) št. 1191/2010
 Št. 2006/23
 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o licenci kontrolorja zračnega prometa Skupnosti
 Št. 730/2006
 Uredba Komisije z dne 11. maja 2006 o razvrstitvi zračnega prostora in dostopu letov, upravljanih v skladu s pravili vizualnega letenja, nad nivo letenja 195
 Št. 219/2007
 Uredba Sveta z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR), kakor je bila nazadnje spremenjena z:
 —
 Uredbo Sveta (ES) št. 1361/2008
 Št. 633/2007
 Uredba Komisije z dne 7. junija 2007 o zahtevah za uporabo protokola prenosa sporočila o letu, ki se uporablja za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja
 Št. 1265/2007
 Uredba Komisije z dne 26. oktobra 2007 o zahtevah glede razmika med zvočnimi kanali zrak-zemlja za enotno evropsko nebo
 Št. 29/2009
 Uredba Komisije z dne 16. januarja 2009 o zahtevah glede storitev podatkovnih zvez za enotno evropsko nebo
 Št. 262/2009
 Uredba Komisije z dne 30. marca 2009 o določitvi zahtev za usklajeno dodelitev in uporabo spraševalnih kod Mode S za enotno evropsko nebo
 Št. 73/2010
 Uredba Komisije z dne 26. januarja 2010 o zahtevah glede kakovosti letalskih podatkov in letalskih informacij za enotno evropsko nebo
 Št. 255/2010
 Uredba Komisije z dne 25. marca 2010 o določitvi skupnih pravil za upravljanje pretoka zračnega prometa
 Št. 691/2010
 Uredba Komisije z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa
 Korektivni ukrepi, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 14(3) Uredbe, so za Švico obvezni, potem ko se sprejmejo s sklepom Skupnega odbora.
 Št. 2010/5134
 Sklep Komisije z dne 29. julija 2010 o imenovanju organa za oceno uspešnosti enotnega evropskega neba
 Št. 2010/5110
 Sklep Komisije z dne 12. avgusta 2010 o imenovanju koordinatorja sistema funkcionalnih blokov zračnega prostora v okviru skupnega evropskega neba
 Št. 2011/121
 Sklep Komisije 2011/121/EU z dne 21. februarja 2011 o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti in mejnih vrednosti opozarjanja za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa med letoma 2012 in 2014
 6. Okolje in hrup
 No 2002/30
 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti (členi 1–12 in 14–18)
 (Uporabljajo se spremembe Priloge I, ki izhajajo iz točke 2 oddelka G (Zračni promet) poglavja 8 (Prometna politika) Priloge II k Aktu o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija.)
 Št. 89/629
 Direktiva Sveta z dne 4. decembra 1989 o omejevanju hrupa civilnih podzvočnih reaktivnih letal
 (členi 1–8)
 Št. 2006/93/ES
 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o reguliranju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988)
 7. Varstvo potrošnikov
 Št. 90/314
 Direktiva Sveta z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih
 (členi 1–10)
 Št. 93/13
 Direktiva Sveta z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah
 (členi 1–11)
 Št. 2027/97
 Uredba Sveta z dne 9. oktobra 1997 o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč (členi 1–8), kakor je bila spremenjena z:
 —
 Uredbo (ES) št. 889/2002
 Št. 261/2004
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91
 (členi 1–18)
 Št. 1107/2006
 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu
 8. Razno
 Št. 2003/96
 Direktiva Sveta z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije
 (člen 14(1)(b) in člen 14(2))
 9. Priloge
 A
 :
 Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije
 B
 :
 Določbe o finančnem nadzoru s strani Evropske unije v zvezi s švicarskimi udeleženci v dejavnostih Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA)
 (1) UL L 243, 27.9.2003, str. 6.
 (2) Ta uredba se uporablja v Švici, dokler velja v EU.
 PRILOGA A
 PROTOKOL O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE
 VISOKE POGODBENICE SO SE –
 OB UPOŠTEVANJU, da skladno s členom 343 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 191 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (ESAE), Evropska unija in ESAE na ozemljih držav članic uživata privilegije in imunitete, ki jih potrebujeta za opravljanje svojih nalog –
 DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o Evropski skupnosti za atomsko energijo:
 POGLAVJE I
 NEPREMIČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE EVROPSKE UNIJE
 Člen 1
 Prostori in stavbe Unije so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zaseči, zapleniti ali razlastiti. Nepremičnine in premoženje Unije ne morejo biti predmet upravnega ali pravnega prisilnega ukrepa brez dovoljenja Sodišča.
 Člen 2
 Arhivi Unije so nedotakljivi.
 Člen 3
 Unija, njena sredstva, prihodki in drugo premoženje so oproščeni vseh neposrednih davkov.
 Vlade držav članic vsakokrat, ko je mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vračilo zneskov posrednih davkov ali davkov na promet, ki so vključeni v ceno nepremičnine ali premičnine, če Unija za svoje službene potrebe izvede večje nakupe, katerih cena vključuje tovrstne davke. Vendar uporaba teh ukrepov ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence v Uniji.
 Ne odobri se oprostitev za davke in dajatve, ki so le plačilo za zagotavljanje javnih storitev.
 Člen 4
 Unija je oproščena vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene službeni uporabi; tako uvoženih predmetov se na ozemlju države, v katero so bili uvoženi, ne sme odplačno ali neodplačno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te države.
 Unija je oproščena tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.
 POGLAVJE II
 SPORAZUMEVANJE IN PREPUSTNICE
 Člen 5
 Pri uradnem sporazumevanju in prenosu vseh svojih dokumentov uživajo institucije Unije na ozemlju vsake države članice tako obravnavanje, kakršno ta država daje diplomatskim predstavništvom.
 Uradnega dopisovanja in drugega uradnega sporazumevanja institucij Unije se ne sme cenzurirati.
 Člen 6
 Članom in uslužbencem institucij Unije lahko predsedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki jo bo določil Svet z navadno večino, in ki jih organi držav članic priznajo kot veljavne potne dokumente. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslužbencem pod pogoji, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Unije.
 Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni dokumenti na ozemlju tretjih držav.
 POGLAVJE III
 ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA
 Člen 7
 Prosto gibanje članov Evropskega parlamenta do kraja zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj se ne sme upravno ali kako drugače omejevati.
 Člani Evropskega parlamenta uživajo pri carinskem in deviznem nadzoru:
 (a)
 enake olajšave, kot jih njihove vlade priznajo visokim uradnikom, ki potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge;
 (b)
 enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi.
 Člen 8
 Zoper člana Evropskega parlamenta se ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti.
 Člen 9
 Med zasedanjem Evropskega parlamenta njegovi člani uživajo:
 (a)
 na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;
 (b)
 na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom.
 Za člane velja imuniteta tudi, ko potujejo na kraj zasedanja Evropskega parlamenta in nazaj.
 Kadar je član zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče in Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu.
 POGLAVJE IV
 PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKE UNIJE
 Člen 10
 Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Unije, njihovi svetovalci in tehnični strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in med tem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo običajne privilegije, imunitete in olajšave.
 Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Unije.
 POGLAVJE V
 URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKE UNIJE
 Člen 11
 Na ozemlju vsake države članice in ne glede na njihovo državljanstvo, uradniki in drugi uslužbenci Unije:
 (a)
 uživajo, ob upoštevanju določb Pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Unije in na pristojnost Sodišča v sporih med Unijo in njenimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije;
 (b)
 zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev;
 (c)
 glede monetarnih ali deviznih predpisov uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij;
 (d)
 imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzamejo dolžnost v zadevni državi, ter pravico, da jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uveljavljajo to pravico, šteje za potrebne;
 (e)
 imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali državi njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne.
 Člen 12
 Uradniki in drugi uslužbenci Unije so dolžni plačevati davek v korist Unije od plač, mezd in prejemkov, ki jih prejemajo od Unije, v skladu s pogoji in postopki, ki jih določita Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi institucijami.
 Oproščeni so nacionalnih davkov od plač, mezd in prejemkov, ki jih plačujejo Uniji.
 Člen 13
 Pri izvajanju davka od dohodka, od premoženja in od dediščin ter pri uporabi konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja, sklenjenih med državami članicami Unije, se za uradnike in druge uslužbence Unije, ki imajo izključno zaradi opravljanja svojih dolžnosti v službi Unije prebivališče na ozemlju države članice, ki ni država njihovega davčnega domicila v času, ko nastopijo službo pri Uniji, šteje tako v državi njihovega dejanskega prebivališča kot v državi njihovega davčnega domicila, da so obdržali domicil v slednji državi, če je ta država članica Unije. Ta določba se uporablja tudi za zakonca, kolikor ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti, in za vzdrževane otroke, za katere skrbijo osebe iz tega člena.
 Premičnine oseb iz prejšnjega odstavka, ki so na ozemlju države bivanja, so v tej državi oproščene davka od dediščin; pri odmeri tega davka se ob upoštevanju pravic tretjih držav in ob morebitni uporabi določb mednarodnih konvencij o dvojnem obdavčevanju šteje, da so take premičnine na ozemlju države davčnega domicila.
 Pri uporabi določb tega člena se ne upošteva domicil, pridobljen izključno zaradi opravljanja dolžnosti v službi drugih mednarodnih organizacij.
 Člen 14
 Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi institucijami določita sistem socialnovarnostnih dajatev za uradnike in druge uslužbence Unije.
 Člen 15
 Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z drugimi zadevnimi institucijami določita kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Unije, za katere se v celoti ali delno uporabljajo določbe člena 11, drugega odstavka člena 12 in člena 13.
 Vladam držav članic se redno sporočajo imena, službeni položaji in naslovi uradnikov in drugih uslužbencev, vključenih v take kategorije.
 POGLAVJE VI
 PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKI UNIJI
 Člen 16
 Država članica, na ozemlju katere ima Unija sedež, priznava predstavništvom tretjih držav, ki so akreditirane pri Uniji, običajne diplomatske imunitete.
 POGLAVJE VII
 SPLOŠNE DOLOČBE
 Člen 17
 Uradnikom in drugim uslužbencem Unije se priznajo privilegiji, imunitete in olajšave izključno v interesu Unije.
 Vsaka institucija Unije mora uradniku ali drugemu uslužbencu odvzeti priznano imuniteto, kadar meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Unije.
 Člen 18
 Institucije Unije sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih držav članic pri uporabi tega protokola.
 Člen 19
 Členi 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za člane Komisije.
 Člen 20
 Členi 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in pomožne poročevalce Sodišča Evropske unije, ne da bi to posegalo v določbe člena 3 Protokola o statutu Sodišča Evropske unije, ki se nanaša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev pred sodnimi postopki.
 Člen 21
 Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, za člane njenih organov, njene zaposlene in za predstavnike držav članic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne da bi to posegalo v določbe protokola o statutu banke.
 Poleg tega je Evropska investicijska banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Ob njenem prenehanju delovanja ali likvidaciji prav tako ni nikakršnih dajatev. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, pa tudi niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.
 Člen 22
 Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, za člane njenih organov in zaposlene, brez poseganja v določbe Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.
 Poleg tega je Evropska centralna banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.
 Dodatek k Prilogi A
 POSTOPKI ZA UPORABO PROTOKOLA O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE V ŠVICI
 1. Razširitev uporabe na Švico
 Kadar koli Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol) vsebuje sklicevanja na države članice, se razume, da se ta sklicevanja enako uporabljajo za Švico, razen kadar naslednje določbe določajo drugače:
 2. Izvzetje Agencije iz posredne obdavčitve (vključno z DDV)
 Blago in storitve, ki se izvažajo iz Švice, niso zavezani švicarskemu davku na dodano vrednost (DDV). Če gre za blago in storitve, dobavljene Agenciji v Švici za njeno službeno rabo, se oprostitev DDV v skladu z drugim odstavkom člena 3 Protokola izvede z vračilom. Oprostitev plačila DDV se odobri, če dejanska skupna nakupna cena blaga in storitev, navedenih v računu ali enakovrednem dokumentu, znaša vsaj 100 švicarskih frankov (vključno z davkom).
 Vračilo DDV se odobri ob predložitvi švicarskih obrazcev, predvidenih za ta namen, Glavnemu oddelku za DDV Zvezne davčne uprave. Zahtevki za vračilo se morajo praviloma obravnavati v treh mesecih po njihovi vložitvi skupaj s potrebnimi dokazili.
 3. Postopki uporabe pravil za osebje Agencije
 Kar zadeva drugi odstavek člena 12 Protokola, Švica po načelih svojega nacionalnega prava in v smislu člena 2 Uredbe (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 (1) oprosti uradnike in druge uslužbence Agencije zveznih, kantonskih in občinskih davkov na plače, mezde in prejemke, ki jim jih izplačuje Evropska unija in ki so zavezani notranjemu davku v korist slednje.
 Za uporabo člena 13 Protokola se Švica ne šteje za državo članico v smislu točke 1 zgoraj.
 Uradniki in drugi uslužbenci Agencije ter njihovi družinski člani, ki so vključeni v sistem socialnega zavarovanja za uradnike in druge uslužbence Evropske unije, se niso dolžni vključiti v švicarski sistem socialnega zavarovanja.
 Sodišče Evropske unije ima izključno pristojnost za vse zadeve, ki se nanašajo na odnose med Agencijo ali Komisijo in njunim osebjem, v zvezi z uporabo Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (2) in drugih določb prava Evropske unije, ki opredeljujejo pogoje dela.
 (1) Uredba Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 z dne 25. marca 1969 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti (UL L 74, 27.3.1969, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1749/2002 (UL L 264, 2.10.2002, str. 13).
 (2) Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uslužbence Komisije (pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) (UL L 56, 4.3.1968, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2104/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 7).
 PRILOGA B
 FINANČNI NADZOR ŠVICARSKIH UDELEŽENCEV PRI DEJAVNOSTIH V OKVIRU EVROPSKEGA SPORAZUMA O ZRAČNEM PROMETU
 Člen 1
 Neposredno sporazumevanje
 Agencija in Komisija neposredno komunicirata z vsemi fizičnimi ali pravnimi osebami s sedežem v Švici, ki sodelujejo pri dejavnostih Agencije kot pogodbeniki, udeleženci programov Agencije, prejemniki plačil iz proračuna Agencije ali Skupnosti ali kot podizvajalci. Te osebe lahko Komisiji in Agenciji neposredno pošljejo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, ki jih morajo sporočiti na podlagi predpisov, navedenih v tem sklepu, in na podlagi pogodb ali sporazumov, sklenjenih v skladu z navedenimi predpisi, ter odločitev, sprejetih v skladu z navedenimi predpisi.
 Člen 2
 Pregledi
 1. V skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), in finančno uredbo, sprejeto na upravnem odboru Agencije 26. marca 2003, v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (2) ter z drugimi predpisi, navedenimi v tem sklepu, lahko sklenjene pogodbe ali sporazumi ter odločitve, sprejete z upravičenci s sedežem v Švici, predvidijo možnost znanstvenih, finančnih, tehnoloških ali drugih revizij, ki jih lahko pri njih ali pri njihovih podizvajalcih kadar koli opravijo uradniki Agencije in Komisije ali druge osebe s pooblastilom Agencije in Komisije.
 2. Uradniki Agencije in Komisije ter druge osebe, ki jih pooblastita Agencija in Komisija, morajo imeti ustrezen dostop do lokacij, del in dokumentov ter vseh informacij, tudi v elektronski obliki, ki jih potrebujejo za izvajanje takih revizij. Ta pravica dostopa se izrecno navede v pogodbah ali sporazumih, sklenjenih za izvajanje predpisov, na katere se sklicuje ta sklep.
 3. Evropsko računsko sodišče ima enake pravice kot Komisija.
 4. Revizije se lahko opravijo v petih letih po izteku veljavnosti tega sklepa ali v skladu s pogoji, navedenimi v sklenjenih pogodbah ali sporazumih ter v sprejetih odločitvah.
 5. Švicarska zvezna finančna inšpekcija se vnaprej obvesti o revizijah, opravljenih na švicarskem ozemlju. To obveščanje ni pravni pogoj za izvedbo teh revizij.
 Člen 3
 Pregledi na kraju samem
 1. Po tem sklepu je Komisija (OLAF) pooblaščena za izvajanje kontrol in inšpekcijskih pregledov na kraju samem na švicarskem ozemlju v skladu s pogoji iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (3).
 2. Preverjanja in preglede na kraju samem pripravlja in izvaja Komisija v tesnem sodelovanju s Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo ali drugimi pristojnimi švicarskimi organi, ki jih določi Švicarska zvezna finančna inšpekcija in ki jih je treba pravočasno obvestiti o predmetu, namenu in pravni podlagi preverjanj in pregledov, tako da lahko zagotovijo vso potrebno pomoč. V ta namen lahko uradniki pristojnih švicarskih organov sodelujejo pri preverjanjih in pregledih na kraju samem.
 3. Komisija in pristojni švicarski organi lahko skupaj opravljajo preverjanja in preglede na kraju samem, če to želijo zadevni pristojni švicarski organi.
 4. Če udeleženci programa nasprotujejo preverjanju ali pregledu na kraju samem, švicarski organi v skladu z nacionalnimi pravili zagotovijo inšpektorjem Komisije vso potrebno pomoč, da lahko ti opravijo svojo nalogo preverjanja in pregleda na kraju samem.
 5. Komisija Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo v najkrajšem možnem času obvesti o vsakem dejstvu ali sumu v zvezi z nepravilnostjo, ki jo je odkrila med preverjanjem ali pregledom na kraju samem. Komisija mora navedeni organ v vsakem primeru obvestiti o rezultatih takih preverjanj in pregledov.
 Člen 4
 Obveščanje in posvetovanje
 1. Za pravilno izvajanje te priloge si pristojni švicarski organi in organi Skupnosti redno izmenjujejo informacije in se, na zahtevo ene od pogodbenic, posvetujejo.
 2. Pristojni švicarski organi nemudoma obvestijo Agencijo in Komisijo, če naletijo na kakršno koli dejstvo ali sum glede nepravilnosti v zvezi s sklepanjem in izvajanjem pogodb ali sporazumov, sprejetih pri uporabi predpisov, navedenih v tem sklepu.
 Člen 5
 Zaupnost
 Informacije v kakršni koli obliki, sporočene ali pridobljene v skladu s to prilogo, so poslovna skrivnost in so varovane tako, kot za podobne informacije določajo švicarsko nacionalno pravo in ustrezne določbe, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti. Take informacije se ne smejo sporočati drugim osebam kot tistim v institucijah Skupnosti, državah članicah ali v Švici, ki jih morajo poznati zaradi svoje funkcije, niti se ne smejo uporabljati v drug namen kot za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov pogodbenic.
 Člen 6
 Upravni ukrepi in kazni
 Brez poseganja v izvajanje švicarskega kazenskega prava lahko Agencija ali Komisija predpiše upravne ukrepe in sankcije v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 ter z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (4).
 Člen 7
 Izterjava in izvršba
 Odločitve, ki jih Agencija ali Komisija sprejme znotraj področja uporabe tega sklepa in ki vsebujejo finančne obveznosti za tiste osebe, ki niso države, se izvršujejo v Švici.
 Nalog za izvršbo mora izdati organ, ki ga imenuje švicarska vlada in ki mora o tem obvestiti Agencijo ali Komisijo, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overitve verodostojnosti akta. Izvršba poteka v skladu s poslovnikom Švice. Zakonitost odločbe o izvršbi nadzira Sodišče Evropske unije.
 Sodbe Sodišča Evropske unije na podlagi arbitražne klavzule so izvršljive pod istimi pogoji.
 (1) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
 (2) UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
 (3) UL L 292, 15.11.1996, str. 2.
 (4) UL L 312, 23.12.1995, str. 1.


type: wikipedia

text:
Gypothamnium pinifolium Phil., 1860 è una specie di piante angiosperme dicotiledoni della famiglia delle Asteraceae. È l'unica specie del genere Gypothamnium Phil., 1860.
 Descrizione
 Questa specie ha un habitus erbaceo perenne arbustivo. La ramificazione delle piante è moderata; gli steli sono glabri. Queste piante sono prive di lattice.
 Le foglie lungo il caule sono disposte in modo spiralato e ascendente. Le foglie sono semplici e intere con lamine lineari-filiformi; talvolta sono carnose. Le foglie sono persistenti.
 Le infiorescenze sono composte da capolini terminali e solitari, mediamente grandi. I capolini di tipo radiato ed eterogami sono formati da un involucro a forma di coppa composto da brattee (o squame) all'interno delle quali un ricettacolo fa da base ai fiori di due tipi (più o meno): tubulosi (centrali del disco) e ligulati (periferici del raggio). Le brattee, simili a foglie e glabre, disposte su alcune serie in modo embricato sono di vario tipo e consistenza. Il ricettacolo a forma piatta è nudo (senza pagliette).
 I fiori sono tetraciclici (a cinque verticilli: calice – corolla – androceo – gineceo) e in genere pentameri (ogni verticillo ha 5 elementi). I fiori sono eteromorfi (o dimorfici con forme diverse): quelli periferici sono femminili e uniseriali e fertili; quelli interni del disco sono numerosi ed ermafroditi.
 Formula fiorale:
 */x K , [C (5), A (5)], G 2 (infero), achenio
 Calice: i sepali del calice sono ridotti ad una coroncina di squame.
 Corolla: il colore delle corolle è porpora o rosa-porpora. Le corolle dei fiori del raggio (quelli periferici - fiori zigomorfi) sono bilabiate con tre denti sul labbro esterno e 2 profondi lobi attorcigliati su quello interno. Le corolle dei fiori del disco (quelli più interni - fiori actinomorfi) hanno 5 profondi lobi contorti.
 Androceo: l'androceo è formato da 5 stami con filamenti liberi e antere saldate in un manicotto circondante lo stilo. Le antere in genere hanno una forma sagittata con appendici apicali troncate. Le teche sono calcarate (provviste di speroni) e provviste di code. Il polline normalmente è tricolporato (subprolato) a forma sferica (l'esina può essere microechinata).
 Gineceo: il gineceo ha un ovario uniloculare infero formato da due carpelli. Lo stilo è unico e con due stigmi. Gli apici degli stigmi sono arrotondati e sono ricoperti da piccole papille (sulla parte abassiale). L'ovulo è unico e anatropo.
 I frutti sono degli acheni con pappo. La forma degli acheni è più o meno spiraleggiante (raramente è compressa); le pareti possono essere costate e sono sericee (o pelose). Il carpoforo (o carpopodium) è uno stretto anello o corto cilindro oppure è assente. Il pappo (raramente è assente) è formato da setole disposte su 2 - 4 serie, sono barbate o piumose del tutto o a volte sono subpiumose solo apicalmente (quelle interne sono piatte), ed è direttamente inserito nel pericarpo o connato in un anello parenchimatico posto sulla parte apicale dell'achenio.
 Biologia
 Impollinazione: l'impollinazione avviene tramite insetti (impollinazione entomogama tramite farfalle diurne e notturne).
 Riproduzione: la fecondazione avviene fondamentalmente tramite l'impollinazione dei fiori (vedi sopra).
 Dispersione: i semi (gli acheni) cadendo a terra sono successivamente dispersi soprattutto da insetti tipo formiche (disseminazione mirmecoria). In questo tipo di piante avviene anche un altro tipo di dispersione: zoocoria. Infatti gli uncini delle brattee dell'involucro si agganciano ai peli degli animali di passaggio disperdendo così anche su lunghe distanze i semi della pianta.
 Distribuzione e habitat
 Le specie di questa voce è distribuita in Cile.
 Sistematica
 La famiglia di appartenenza di questa voce (Asteraceae o Compositae, nomen conservandum) probabilmente originaria del Sud America, è la più numerosa del mondo vegetale, comprende oltre 23.000 specie distribuite su 1.535 generi, oppure 22.750 specie e 1.530 generi secondo altre fonti (una delle checklist più aggiornata elenca fino a 1.679 generi). La famiglia attualmente (2021) è divisa in 16 sottofamiglie.
 Filogenesi
 La sottofamiglia Mutisioideae, nell'ambito delle Asteraceae occupa una posizione "basale" (si è evoluta precocemente rispetto al resto della famiglia) ed è molto vicina alla sottofamiglia Stifftioideae. La tribù Onoserideae nell'ambito della sottofamiglia occupa una posizione "basale" (è il primo gruppo ad essersi diviso).
 Il genere Gypothamnium descritto da questa voce appartiene alla tribù Onoserideae. I caratteri distintivi per le specie di questo genere sono:
 il portamento è arbustivo con foglie lineari;
 la corolla dei fiori periferici è bilabiato-allargata (quella dei fiori centrali è tubolare con 5 profondi lobi);
 le appendici apicali delle antere sono troncate;
 i bracci dello stile sono papillosi.
 Il numero cromosomico delle specie è: 2n = 72.
 Note
 Bibliografia
 Voci correlate
 Generi di Asteraceae
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Gypothamnium pinifolium Royal Botanic Gardens KEW - Database
 Gypothamnium Royal Botanic Gardens KEW - Database
 Mutisioideae


jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0410(02)
 Beschluss Nr. 1/1999 des Assoziationsrates zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und Rumänien andererseits vom 26. Februar 1999 zur Annahme der Voraussetzungen und der Bedingungen für die Beteiligung Rumäniens an dem Gemeinschaftsprogramm zur Förderung der Energieeffizienz (SAVE II)
 Amtsblatt Nr. L 096 vom 10/04/1999 S. 0019 - 0021
 BESCHLUSS Nr. 1/1999 DES ASSOZIATIONSRATESzwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und Rumänien andererseitsvom 26. Februar 1999zur Annahme der Voraussetzungen und der Bedingungen für die Beteiligung Rumäniens an dem Gemeinschaftsprogramm zur Förderung der Energieeffizienz (SAVE II)(1999/248/EG, EGKS, Euratom)DER ASSOZIATIONSRAT -gestützt auf das Europa-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und Rumänien andererseits(1),gestützt auf das Zusatzprotokoll zum Europa-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und Rumänien andererseits über die Beteiligung Rumäniens an Gemeinschaftsprogrammen(2), insbesondere auf die Artikel 1 und 2,in Erwägung nachstehender Gründe:Gemäß Artikel 1 des genannten Zusatzprotokolls kann sich Rumänien an Rahmenprogrammen, spezifischen Programmen, Projekten und anderen Aktionen der Gemeinschaft, unter anderem im Energiesektor, beteiligen.Gemäß Artikel 2 des genannten Zusatzprotokolls sind die Voraussetzungen und Bedingungen für die Beteiligung Rumäniens an den in Artikel 1 genannten Maßnahmen vom Assoziationsrat zu beschließen -BESCHLIESST:Artikel 1Rumänien beteiligt sich an dem SAVE-II-Programm der Europäischen Gemeinschaft nach Maßgabe der Voraussetzungen und Bedingungen in den Anhängen I und II, die Bestandteil dieses Beschlusses sind.Artikel 2Dieser Beschluß gilt für die Laufzeit des SAVE-II-Programms.Artikel 3Dieser Beschluß tritt am ersten Tag des auf den Tag seiner Annahme folgenden Monats in Kraft.Geschehen zu Brüssel am 26. Februar 1999.Im Namen des AssoziationsratesDer PräsidentJ. FISCHER(1) ABl. L 357 vom 31.12.1994, S. 2.(2) ABl. L 317 vom 30.12.1995, S. 40.ANHANG IVORAUSSETZUNGEN UND BEDINGUNGEN FÜR DIE BETEILIGUNG RUMÄNIENS AN DEM MEHRJAHRESPROGRAMM DER GEMEINSCHAFT ZUR FÖRDERUNG DER ENERGIEEFFIZIENZ (SAVE II)1. Sofern in diesem Beschluß nichts anderes festgelegt ist, beteiligt sich Rumänien an allen Maßnahmen im Rahmen des Mehrjahresprogramms der Gemeinschaft zur Förderung der Energieeffizienz - SAVE II - (nachstehend "SAVE II" genannt) im Einklang mit den Zielen, Kriterien, Verfahren und Fristen nach der Entscheidung 96/737/EG des Rates vom 16. Dezember 1996 über ein Mehrjahresprogramm zur Förderung der Energieeffizienz in der Gemeinschaft - SAVE II(1), mit der ein Fünfjahresprogramm für die kostengünstige Ausarbeitung und Durchführung von Maßnahmen und Aktionen zur Förderung der Energieeffizienz in der Gemeinschaft festgelegt wurde.2. Bei der Einreichung, der Bewertung und der Auswahl von Anträgen gelten für förderungswürdige Einrichtungen, Organisationen und Einzelpersonen in Rumänien im Rahmen des in Anhang II festgelegten Finanzbeitrags Rumäniens, abzüglich der Verwaltungskosten, dieselben Voraussetzungen und Bedingungen wie für förderungswürdige Einrichtungen, Organisationen und Einzelpersonen in der Gemeinschaft.3. Zur Wahrung des Gemeinschaftscharakters von SAVE II muß an den von Rumänien vorgeschlagenen länderübergreifenden Projekten und Aktivitäten eine Mindestanzahl von Partnern aus den Mitgliedstaaten der Gemeinschaft beteiligt sein. Über diese Mindestanzahl wird im Rahmen der Durchführung von SAVE II entschieden, wobei der Art der Aktivitäten, der Anzahl der am jeweiligen Projekt beteiligten Partner sowie der Anzahl der an der Aktivität beteiligten Länder Rechnung getragen wird.4. Rumänien trägt dafür Sorge, daß die Beteiligung an SAVE II auf nationaler Ebene koordiniert und organisiert wird.5. Rumänien leistet jedes Jahr zur Deckung der Kosten seiner Beteiligung an SAVE II einen Beitrag zum Gesamthaushalt der Europäischen Gemeinschaften (siehe Anhang II).Der Assoziationsausschuß kann diesen Beitrag bei Bedarf anpassen.6. Die Mitgliedstaaten der Gemeinschaft und Rumänien treffen im Rahmen der geltenden Bestimmungen alle Maßnahmen zur Förderung der Freizügigkeit derjenigen Personen, die sich zwecks Teilnahme an unter diesen Beschluß fallenden Aktivitäten aus Rumänien in die Mitgliedstaaten der Gemeinschaft bzw. aus diesen Mitgliedstaaten nach Rumänien begeben.7. Unbeschadet der Pflichten der Kommission und des Rechnungshofes der Europäischen Gemeinschaften in bezug auf die Überwachung und die Evaluierung von SAVE II gemäß Artikel 5 der Entscheidung 96/737/EG wird die Beteiligung Rumäniens am Programm auf partnerschaftlicher Grundlage von Rumänien und der Kommission der Europäischen Gemeinschaften kontinuierlich überwacht. Rumänien unterbreitet der Kommission die notwendigen Berichte und beteiligt sich an den anderen von der Gemeinschaft in diesem Zusammenhang vorgesehenen spezifischen Maßnahmen.8. Unbeschadet der in den Artikeln 4 und 5 der Entscheidung 96/737/EG festgelegten Verfahren wird Rumänien zur Behandlung aller Fragen, die die Durchführung dieser Entscheidung betreffen, vor den ordentlichen Sitzungen des SAVE-Ausschusses zu Koordinierungssitzungen eingeladen. Die Kommission unterrichtet Rumänien über die Ergebnisse der ordentlichen Sitzungen.9. Anträge, Verträge, Berichte und sonstige Verwaltungsunterlagen im Rahmen von SAVE II sind in einer der Amtssprachen der Gemeinschaft abzufassen.(1) ABl. L 335 vom 24.12.1996, S. 50.ANHANG IIFINANZBEITRAG RUMÄNIENS ZU SAVE II1. Der Finanzbeitrag Rumäniens dient zur Deckung- von Zuschüssen oder sonstigen Finanzhilfen, die rumänischen Teilnehmern aus Programmitteln gezahlt werden,- der zusätzlichen Verwaltungskosten, die sich im Zusammenhang mit der Durchführung des Programms durch die Kommission der Europäischen Gemeinschaften aufgrund der Beteiligung Rumäniens ergeben.2. Die Zuschüsse und sonstigen Finanzhilfen, die rumänische Empfänger aus Programmitteln erhalten, dürfen insgesamt je Haushaltsjahr den Finanzbeitrag Rumäniens abzüglich der zusätzlichen Verwaltungskosten nicht überschreiten.Ist der Beitrag Rumäniens zum Gesamthaushalt der Europäischen Gemeinschaften nach Abzug der zusätzlichen Verwaltungskosten höher als die Summe der Zuschüsse und sonstigen Finanzhilfen, die rumänische Empfänger aus Programmitteln erhalten haben, so überträgt die Kommission den Saldo auf das folgende Haushaltsjahr und zieht ihn vom Beitrag für das folgende Jahr ab. Ein etwaiger Saldo zum Zeitpunkt des Auslaufens des Programms wird Rumänien erstattet.3. Der Jahresbeitrag Rumäniens beläuft sich ab 1998 auf 560106 ECU. Davon sind 38106 ECU zur Deckung der zusätzlichen Verwaltungskosten bestimmt, die sich im Zusammenhang mit der Durchführung des Programms durch die Kommission aufgrund der Beteiligung Rumäniens ergeben.4. Die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften findet Anwendung, insbesondere für die Verwaltung des Beitrags Rumäniens.Nach Inkrafttreten dieses Beschlusses und zu Beginn jedes folgenden Jahres fordert die Kommission von Rumänien Mittel in Höhe seines Kostenbeitrags gemäß diesem Beschluß an.Dieser Beitrag wird in Ecu ausgedrückt und ist auf ein Ecu-Bankkonto der Kommission einzuzahlen.Rumänien zahlt seinen jährlichen Kostenbeitrag gemäß diesem Beschluß entsprechend der Mittelanforderung binnen einer Frist von drei Monaten nach Absendung der Mittelanforderung. Treten bei der Beitragszahlung Verzögerungen ein, so muß Rumänien auf den ausstehenden Betrag vom Fälligkeitstag an Zinsen zahlen. Der Zinssatz entspricht dem um 1,5 Prozentpunkte erhöhten Satz, den der Europäische Fonds für währungspolitische Zusammenarbeit für den Monat, in den der Fälligkeitstag fällt, für seine Transaktionen in Ecu(1) anwendet.5. Die in Absatz 3 genannten zusätzlichen Verwaltungskosten gehen zu Lasten des rumänischen Staatshaushalts.6. Rumänien bezahlt 104400 ECU (1998), 261000 ECU (1999) und 417600 ECU (2000) der übrigen Kosten seiner Beteiligung an SAVE II aus seinem Staatshaushalt.Vorbehaltlich der üblichen PHARE-Programmierungsverfahren werden die restlichen 417600 ECU (1998), 261000 ECU (1999) und 104400 ECU (2000) aus der jährlichen PHARE-Zuweisung für Rumänien bezahlt.(1) Der Zinssatz wird jeden Monat in der Reihe C des Amtsblatts der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht.


text:
 11/Sv. 031
 HR
 Službeni list Europske unije
 123
 22000D1005(04)
 L 250/51
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 02.08.2000.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 68/2000
 od 2. kolovoza 2000.
 o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je prilagođen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog XIII. Sporazumu izmijenjen je Odlukom br. 3/2000 Zajedničkog odbora EGP-a od 4. veljače 2000. (1).
 (2)
 Uredbu Komisije (EZ) br. 609/2000 od 21. ožujka 2000. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 3298/94 o utvrđivanju detaljnih mjera vezano uz sustav prava na provoz (ekobodovi) vozila za prijevoz teškog tereta koja prolaze kroz Austriju (2) treba unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 U točku 26.a (Uredba Vijeća (EEZ) br. 881/92) i 26.aa (Protokol 9 uz Akt o pristupanju Austrije) Priloga XIII. Sporazumu dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32000 R 0609: Uredba Komisije (EZ) br. 609/2000 od 21. ožujka 2000. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 3298/94 o utvrđivanju detaljnih mjera vezano uz sustav prava na provoz (ekobodovi) vozila za prijevoz teškoga tereta koja prolaze kroz Austriju (SL L 73, 22.3.2000., str. 9.).”
 Članak 2.
 Tekstovi Uredbe (EZ) br. 609/2000 na islandskom i norveškom jeziku, koji će se objaviti u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 3. kolovoza 2000., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a (3).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica.
 Sastavljeno u Bruxellesu 2. kolovoza 2000.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 G. S. GUNNARSSON
 (1) Još nije objavljeno u Službenom listu.
 (2) SL L 73, 22.3.2000., str. 9.
 (3) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


type: other

text:
France, Conseil d'État, 9 / 10 ssr, 21 avril 2000, 177412
 Page d'accueil > Résultats de la recherche France, Conseil d'État, 9 / 10 ssr, 21 avril 2000, 177412
 Sens de l'arrêt : Annulation réductionType d'affaire : AdministrativeType de recours : Plein contentieux fiscalNumérotation : Numéro d'arrêt : 177412Numéro NOR : CETATEXT000007999154 Identifiant URN:LEX : urn:lex;fr;conseil.etat;arret;2000-04-21;177412 Analyses : CONTRIBUTIONS ET TAXES - IMPOTS SUR LES REVENUS ET BENEFICES - REVENUS ET BENEFICES IMPOSABLES - REGLES PARTICULIERES - BENEFICES INDUSTRIELS ET COMMERCIAUX - DETERMINATION DU BENEFICE NET - AMORTISSEMENT - CAAmortissement de biens dont le contribuable n'est pas propriétaire - Faculté - Existence - Biens affectés par l'Etat à Aéroports de Paris.19-04-02-01-04-03 En faisant figurer à l'actif de son bilan des bâtiments et ouvrages lui ayant été affectés et remis à titre de dotation par l'Etat sans transfert de propriété, Aéroports de Paris s'est conformé tant aux prescriptions du plan comptable particulier portant adaptation en ce qui le concerne du plan comptable général qu'aux dispositions de l'article 214 du décret du 29 décembre 1962 portant règlement général sur la comptabilité publique, lesquelles ne sont pas incompatibles avec celles qui président à la détermination de l'impôt sur les sociétés. Alors même qu'il n'était pas propriétaire des biens, Aéroports de Paris avait la faculté de les faire figurer à l'actif de son bilan et de procéder à leur amortissement.Texte : Vu la requête sommaire et le mémoire complémentaire, enregistrés les 8 février 1996 et 7 juin 1996 au secrétariat du Contentieux du Conseil d'Etat, présentés pour l'établissement public AEROPORTS DE PARIS, dont le siège est ... ; l'établissement public AEROPORTS DE PARIS demande au Conseil d'Etat d'annuler l'arrêt du 7 décembre 1995 par lequel la cour administrative d'appel de Paris a rejeté sa requête aux fins de réduction des cotisations supplémentaires d'impôt sur les sociétés auxquelles il a été assujetti au titre de chacune des années 1981 et 1982 ;
 - les observations de la SCP Piwnica, Molinié, avocat des AEROPORTS DE PARIS,
 - les conclusions de M. Goulard, Commissaire du gouvernement ;Sans qu'il soit besoin d'examiner les autres moyens du pourvoi ;
 Considérant qu'aux termes du 1 de l'article 39 du code général des impôts, applicable en matière d'impôt sur les sociétés en vertu du 1 de l'article 209 du même code : "Le bénéfice net est établi sous déduction de toutes charges, celles-ci comprenant ... notamment :
 ... 2° ... les amortissements réellement effectués par l'entreprise ..." ;
 Considérant qu'il ressort des pièces du dossier soumis à la cour administrative d'appel que les fractions litigieuses des suppléments d'impôt sur les sociétés auxquels l'établissement public AEROPORTS DE PARIS a été assujetti au titre de chacune des années 1981 et 1982 procèdent de la réintégration à ses bénéfices nets des exercices clos au cours de ces années des amortissements effectués dans sa comptabilité et relatifs à des bâtiments et ouvrages, inscrits à l'actif immobilisé de son bilan, qui lors de sa création, lui ont, sans transfert de propriété, été affectés et remis à titre de dotation par l'Etat pour lui permettre d'accomplir sa mission ;
 Considérant qu'en faisant figurer à l'actif immobilisé de son bilan les biens dont s'agit, et en pratiquant leur amortissement annuel, AEROPORTS DE PARIS s'est conformé, tant aux prescriptions du plan comptable particulier portant adaptation en ce qui le concerne du plan comptable général et approuvé par arrêté du ministre des finances et des affaires économiques du 16 mai 1959, qu'aux dispositions de l'article 214 du décret du 29 décembre 1962 portant règlement général sur la comptabilité publique, en vertu desquelles doivent pareillement être pris en charge dans la comptabilité des établissements publics industriels et commerciaux, et, s'ils se déprécient avec le temps, faire l'objet d'amortissements annuels, les éléments de leur patrimoine et les biens qui leur ont été affectés ; que ces règles comptables ne sont pas incompatibles avec celles qui président à la détermination de l'assiette de l'impôt sur les sociétés, et, notamment, celle énoncée au 1 précité de l'article 39 du code général des impôts ; que, par suite, en jugeant que, dès lors qu'il n'était pas propriétaire des biens en cause, AEROPORTS DE PARIS n'avait pas, au regard de la loi fiscale, la faculté de les faire figurer à l'actif de son bilan et de procéder à leur amortissement, la cour administrative d'appel a, comme le soutient l'établissement requérant, entaché l'arrêt attaqué d'une erreur de droit de nature à justifier son annulation ;
 Considérant qu'il résulte de ce qui a été dit ci-dessus qu'AEROPORTS DE PARIS est fondé à soutenir que c'est à tort que, par le jugement dont il fait appel, le tribunal administratif a rejeté sa demande en réduction des suppléments d'impôt sur les sociétés auxquels il a été assujetti au titre de chacune des années 1981 et 1982, à concurrence de droits s'élevant, respectivement, à 4 314 346 F et 283 914 F et des pénalités y afférentes ;
 Article 1er : L'arrêt de la cour administrative d'appel de Paris du 7 décembre 1995 et le jugement du tribunal administratif de Paris du 30 novembre 1993 sont annulés.
 Article 2 : Il est accordé à AEROPORTS DE PARIS réduction des suppléments d'impôt sur les sociétés auxquels il a été assujetti au titre de chacune des années 1981 et 1982, à concurrence, respectivement, de 4 314 346 F de droits et 906 012 F de pénalités, et de 283 914 F de droits et 34 070 F de pénalités.
 Article 3 : La présente décision sera notifiée à AEROPORTS DE PARIS et au ministre de l'économie des finances et de l'industrie.Références : Arrêté 1959-05-16CGI 39, 209Décret 62-1587 1962-12-29 art. 214Publications :Proposition de citation: CE, 21 avril 2000, n° 177412Mentionné aux tables du recueil LebonTélécharger au format RTFComposition du Tribunal :Président : M. FouquetRapporteur : M. FabreRapporteur public : M. GoulardOrigine de la décision Pays : FranceJuridiction : Conseil d'ÉtatFormation : 9 / 10 ssrDate de la décision : 21/04/2000Fonds documentaire : Legifrance Haut de page


type: caselaw

text:
 24.10.2016
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 392/45
 Kanne 30.8.2016 – Sicignano v. EUIPO – Inprodi (GiCapri ”a giacchett’e capri”)
 (Asia T-619/16)
 (2016/C 392/59)
 Kannekirjelmän kieli: italia
 Asianosaiset ja muut osapuolet
 Kantaja: Pasquale Sicignano (Santa Maria la Carità, Italia) (edustaja: asianajajat A. Masetti Zannini de Concina, M. Bucarelli ja G. Petrocchi)
 Vastaaja: Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)
 Muu osapuoli valituslautakunnassa: Inghirami Produzione Distrinuzione SpA (Inprodi) (Milano, Italia)
 Menettely EUIPO:ssa
 Riidanalaisen tavaramerkin hakija: Kantaja
 Riidanalainen tavaramerkki: EU-kuviomerkki, joka sisältää sanaosan ”GiCapri ’a giacchett’e capri” – Rekisteröintihakemus nro 12 512 778
 EUIPO:ssa käyty menettely: Väitemenettely
 Riidanalainen päätös: EUIPO:n viidennen valituslautakunnan 2.6.2016 asiassa R 80672015-5 tekemä päätös
 Vaatimukset
 Kantaja vaatii, että unionin yleinen tuomioistuin
 —
 kumoaa EUIPO:n viidennen valituslautakunnan 2.6.2016 asiassa R 80672015-5 tekemän päätöksen, jolla luokkiin 18, 25 ja 35 kuuluvia tavaroita koskevan yhdistelmämerkin GiCapri ”a giacchett’e capri” rekisteröintihakemus nro 12 512 778 hylättiin, ja vastaavasti hyväksyy rekisteröinnin
 —
 velvoittaa EUIPO:n korvaamaan kaikki nyt vireillä olevaa asiaa koskevat kulut ja oikeudenkäyntikulut.
 Kanneperusteet
 —
 Asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohtaa on rikottu.


text:
 9.3.2015
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 81/3
 2014 m. lapkričio 20 d.Ustavno sodišče (Slovėnija) pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą byloje Tadej Kotnik ir kt., Jože Sedonja ir kt., Fondazione cassa di risparmio di Imola, Imola, Italijos Respublika, Andrej Pipuš ir Dušanka Pipuš, Tomaž Štrukelj, Luka Jukič, Angel Jaromil, Franc Marušič ir kt., Stajka Skrbinšek, Janez Forte ir kt., Marija Pipuš, Državni svet Republike Slovenije, Varuh človekovih pravic Republike Slovenije/Državni zbor Republike Slovenije
 (Byla C-526/14)
 (2015/C 081/04)
 Proceso kalba: slovėnų
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Ustavno sodišče
 Šalys pagrindinėje byloje
 Pareiškėjai: Tadej Kotnik ir kt., Jože Sedonja ir kt., Fondazione cassa di risparmio di Imola, Imola, Repubblica italiana, Andrej Pipuš ir Dušanka Pipuš, Tomaž Štrukelj, Luka Jukič, Angel Jaromil, Franc Marušič ir kt., Stajka Skrbinšek, Janez Forte ir kt., Marija Pipuš, Državni svet Republike Slovenije, Varuh človekovih pravic Republike Slovenije
 Atsakovė: Državni zbor Republike Slovenije
 Prejudiciniai klausimai
 1.
 a)
 Ar atsižvelgiant į tai, jog pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies b punktą Europos Sąjunga turi išimtinę kompetenciją valstybės pagalbos srityje ir į tai, kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnį Komisija yra kompetentinga priimti sprendimus valstybės pagalbos srityje, Bankų komunikatas (1), atsižvelgiant į jo konkretų teisinį poveikį, turi būti aiškinamas taip, kad jis yra privalomas valstybėms narėms, kurios, norėdamos atitaisyti didelius ekonomikos sutrikimus, ketina suteikti valstybės pagalbą kredito įstaigoms, kai ši pagalba yra nuolatinė ir negali būti paprastai atšaukta?
 b)
 Ar Bankų komunikato 40–46 punktai, pagal kuriuos galimybė suteikti valstybės pagalbą, skirtą atitaisyti didelius nacionalinės ekonomikos sutrikimus, siejama su pareiga nurašyti kapitalo, mišraus kapitalo priemones bei subordinuotąją skolą ir (arba) konvertuoti į kapitalą mišraus kapitalo ir subordinuotosios skolos instrumentus, siekiant apriboti pagalbą iki mažiausios būtinos sumos, įvertinant neatsakingo elgesio riziką, yra nesuderinami su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107, 108 ir 109 straipsniais, nes peržengiamos minėtose Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatose apibrėžtos Komisijos kompetencijos valstybės pagalbos srityje ribos?
 c)
 Jei į 2 klausimą būtų atsakyta neigiamai, ar Bankų komunikato 40–46 punktai, pagal kuriuos galimybė suteikti valstybės pagalbą siejama su pareiga nurašyti kapitalo priemones ir (arba) konvertuoti į kapitalą, kiek tai susiję su akcijomis (kapitalu), mišraus kapitalo instrumentais ir subordinuotosios skolos instrumentais, išleistais prieš Bankų komunikato paskelbimą, ir kurie jų emisijos metų galėjo būti visiškai ar iš dalies nurašyti be jokios kompensacijos tik banko bankroto atveju, yra suderinami su Sąjungos teisėje įtvirtintu teisėtų lūkesčių apsaugos principu?
 d)
 Jei į 2 klausimą būtų atsakyta neigiamai, o į 3 klausimą – teigiamai, ar Bankų komunikato 40–46 punktai, pagal kuriuos galimybė suteikti valstybės pagalbą siejama su pareiga nurašyti kapitalo priemones, mišrų kapitalą bei subordinuotąją skolą ir (arba) konvertuoti į kapitalą mišraus kapitalo ir subordinuotosios skolos instrumentus, nepradėjus ir neužbaigus kolektyvinės nemokumo procedūros, per kurią likviduojant skolininko turtą teismine tvarka subordinuotųjų finansinių instrumentų turėtojai būtų galėję būti proceso šalimis, yra suderinami su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 17 straipsnio 1 dalyje numatyta teise į nuosavybę?
 e)
 Jei į 2 klausimą būtų atsakyta neigiamai, o į 3 ir 4 klausimus – teigiamai, ar Bankų komunikato 40–46 punktai, pagal kuriuos galimybė suteikti valstybės pagalbą siejama su pareiga nurašyti kapitalo priemones, mišrų kapitalą bei subordinuotąją skolą ir (arba) konvertuoti į kapitalą mišraus kapitalo ir subordinuotosios skolos instrumentus, kai tokių priemonių taikymas reikalauja akcinės bendrovės pagrindinio kapitalo sumažinimo ir (arba) padidinimo pagal kompetentingos administracinės valdžios institucijos, o ne akcinės bendrovės visuotinio akcininkų susirinkimo sprendimą, yra nesuderinami su 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/30/ES dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 54 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, akcines bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo (2) 29, 34, 35 ir 40–42 straipsniais?
 f)
 Ar Bankų komunikatas, atsižvelgiant į jo 19 punktą, o konkrečiai į šame punkte įtvirtintą reikalavimą paisyti pagrindinių teisių, į jo 20 punktą ir į šio komunikato 43 ir 44 punktuose nustatytos mišraus kapitalo ir subordinuotosios skolos instrumentų konvertavimo ar sumažinimo pareigos patvirtinimą prieš suteikiant valstybės pagalbą, gali būti aiškinamas taip, kad ši priemonė neįpareigoja valstybių narių, kurios, norėdamos atitaisyti didelius ekonomikos sutrikimus, ketina skirti valstybės pagalbą kredito įstaigoms, pareigą atlikti minėtą konvertavimą ar sumažinimą nustatyti kaip valstybės pagalbos suteikimo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą sąlygą, arba taip, kad norint, jog valstybės pagalba būtų pripažinta leistina, pakanka, kad konvertavimas ar sumažinimas būtų proporcingi?
 2.
 Ar galima [Direktyvos 2001/24/CE] (3) 2 straipsnio septintą įtrauką aiškinti taip, kad reorganizavimo priemonės apima ir akcininkų bei subordinuotųjų kreditorių dalijimąsi našta, numatyta Bankų komunikato 40–46 punktuose (pagrindinio 1 lygio kapitalo, mišraus kapitalo ir subordinuotosios skolos instrumentų sumažinimas bei mišraus kapitalo ir subordinuotosios skolos instrumentų konvertavimas į kapitalą)?
 (1) Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (OL C 216, p. 1; toliau – Bankų komunikatas).
 (2) OL L 315, p. 74.
 (3) 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo (OL L 125, p. 15; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 6 sk., 4 t., p. 15).


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 32004L0015
 Directive 2004/15/CE du Conseil du 10 février 2004 modifiant la directive 77/388/CEE en vue de proroger la faculté d'autoriser les États membre à appliquer des taux réduits de TVA pour certains services à forte intensité de main-d'œuvre
 Journal officiel n° L 052 du 21/02/2004 p. 0061 - 0061
 Directive 2004/15/CE du Conseildu 10 février 2004modifiant la directive 77/388/CEE en vue de proroger la faculté d'autoriser les États membre à appliquer des taux réduits de TVA pour certains services à forte intensité de main-d'oeuvreLE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 93,vu la proposition de la Commission,vu l'avis du Parlement européen(1),vu l'avis du Comité économique et social européen(2),considérant ce qui suit:(1) Conformément à l'article 28, paragraphe 6, de la directive 77/388/CEE du Conseil du 17 mai 1977 en matière d'harmonisation des législations des États membres relatives aux taxes sur le chiffre d'affaires - Système commun de taxe sur la valeur ajoutée: assiette uniforme(3), les taux réduits prévus à l'article 12, paragraphe 3, point a), troisième alinéa, peuvent être également appliqués aux services à forte intensité de main-d'oeuvre, énumérés dans les catégories figurant à l'annexe K de ladite directive pendant une période maximale de quatre ans allant du 1er janvier 2000 jusqu'au 31 décembre 2003.(2) La décision 2000/185/CE du Conseil du 28 février 2000 autorisant les États membres à appliquer un taux réduit de TVA sur certains services à forte intensité de main-d'oeuvre conformément à la procédure prévue à l'article 28, paragraphe 6, de la directive 77/388/CEE(4), autorise certains États membres à appliquer un taux réduit de TVA aux services à forte intensité de main-d'oeuvre, pour lesquels ils ont introduit une demande, jusqu'au 31 décembre 2003.(3) Sur la base des rapports d'évaluation établis par les États membres ayant participé à l'expérience, la Commission a présenté son rapport d'évaluation globale le 2 juin 2003.(4) Conformément à sa communication sur la stratégie visant à améliorer le fonctionnement du système de TVA dans le cadre du marché intérieur, la Commission a adopté une proposition concernant la révision globale des taux réduits de TVA en vue de leur simplification et rationalisation.(5) Le Conseil n'ayant pas trouvé un accord sur le contenu de cette proposition il convient, en vue d'éviter toute insécurité juridique à partir du 1er janvier 2004, de donner au Conseil le temps nécessaire pour statuer sur la proposition de révision globale des taux réduits de TVA; il s'impose donc de proroger la période maximale d'application prévue pour la mesure en objet, par la directive 77/388/CEE.(6) Afin d'assurer une application continue de l'article 28, paragraphe 6, de la directive 77/388/CEE, il convient de prévoir une application rétroactive de la présente directive.(7) L'exécution de la présente directive ne comporte aucune modification des dispositions législatives des États membres.(8) Il convient de modifier la directive 77/388/CEE en conséquence,A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE:Article premierÀ l'article 28, paragraphe 6, premier alinéa, de la directive 77/388/CEE, les termes "quatre ans allant du 1er janvier 2000 au 31 décembre 2003" sont remplacés par les termes "six ans allant du 1er janvier 2000 au 31 décembre 2005".Article 2La présente directive entre en vigueur le jour de son adoption.Elle est applicable à partir du 1er janvier 2004.Article 3Les États membres sont destinataires de la présente directive.Fait à Bruxelles, le 10 février 2004.Par le ConseilLe présidentC. McCreevy(1) Avis rendu le 15 janvier 2004 (non encore paru au Journal officiel).(2) Avis rendu le 28 janvier 2004 (non encore paru au Journal officiel).(3) JO L 145 du 13.6.1977, p. 1. Directive modifiée en dernier lieu par la directive 2004/7/CE (JO L 27 du 30.1.2004, p. 44).(4) JO L 59 du 4.3.2000, p. 10. Décision modifiée par la décision 2002/954/CE (JO L 331 du 7.12.2002, p. 28).


text:
Imwieled fl-1417 f'Obwalden fl-Iżvizzera. Minkejja li kien iħossu msejjaħ għall-ħajja ta' eremita, f'żogħżitu huwa kellu jaċċetta numru ta' karigi ċivili u militari. Ta' 28 sena, iżżewweġ lil Dorothea Wyss u kellhom għaxar ulied.
 Meta għalaq 50 sena, bil-kunsens ta' martu huwa beda jgħix ta' eremit f'Alsazia. Il-ħajja qaddisa tiegħu u s-sawm iebes li kien jagħmel ġibdu l-kurżità tan-nies tal-post. Għalhekk telaq lejn Ranft, wied imwarrab qrib Flue.
 Kien joħroġ minnu biss għall-quddiesa u meta pajjiżu kellu bżonnu: fl-1473 quddiem it-theddida Awstrijaka, u fl-1481 u fl-1482 meta kien hemm periklu serju ta' gwerra ċivili: u rnexxielu jġib ir-rikonċiljazzjoni bejn il-partijiet tant li bdew isejħulu "Missier il-Patrija".
 Edifikati mix-xhieda tiegħu ta' talb u penitenza (għamlu xahar jissindikawh), in-nies tal-post bnewlu eremitaġġ u kappella, ikkonsagrata fl-1469.
 San Nikola ta' Flue miet nhar il-21 ta' Marzu 1487. Ġie ddikjarat beatu fl-1669, u qaddis minn Papa Piju XII fl-1947 li ddikjarah ukoll Qaddis Patrun tal-Iżvizzera: "«Bħalma l-qaddis eremit qiegħed il-paċi, saħħaħ u poġġa fuq sisien sodi art twelidu, jalla llum ukoll il-Mulej jagħti qawwa lill-umanità biex bl-eżempju mdawwal tiegħu u l-isforzi tiegħu biex tinstab soluzzjoni għall-problemi, tasal għall-paċi bbażata fuq prinċipji sodi.»
 Twieldu fl-1417
 Mietu fl-1487
 Qaddisin Kattoliċi


text:
Eurovision jista' jirreferi għas-segwenti:
 Attività, jew "organizzazzjoni-fi-ħdan-organizzazzjoni", fil-European Broadcasting Union (EBU), li topera l-Eurovision Network, network internazzjonali ta' distribuzzjoni televiżiva
 (bħala abbrevjazzjoni) Il-Festival tal-Eurovision, kompetizzjoni mużikali annwali organizzata mill-Eurovision
 F'ċerti kuntesti, tista' tiġi mqassra biex tirreferi għal:
 Il-Festival tal-Eurovision taż-Żfin, kompetizzjoni annwali taż-żfin organizzata mill-Eurovision
 Il-Festival tal-Eurovision tat-Tfal, kompetizzjoni annwali għat-tfal bejn l-10 u l-15-il sena minn ċerti membri tal-Eurovision
 "Euro-Vision", kanzunetta tal-Belġju fil-Festival tal-Eurovision 1980


text:
 6.5.2006
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 108/6
 Pourvoi formé le 27 février 2006 par Fabbrica Italiana Accumulatori Motocarri Montecchio SpA (FIAMM) et Fabbrica Italiana Accumulatori Motocarri Montecchio Technologies Inc (FIAMM Technologies) contre l'arrêt rendu le 14 décembre 2005 dans l'affaire T-69/00, Fabbrica Italiana Accumulatori Motocarri Montecchio SpA (FIAMM) et Fabbrica Italiana Accumulatori Motocarri Montecchio Technologies Inc (FIAMM Technologies)/Conseil de l'Union européenne et Commission des Communautés européennes
 (Affaire C-120/06 P)
 (2006/C 108/10)
 Langue de procédure: l'italien
 Parties
 Parties requérantes: Fabbrica Italiana Accumulatori Motocarri Montecchio SpA (FIAMM) et Fabbrica Italiana Accumulatori Motocarri Montecchio Technologies Inc (FIAMM Technologies) [représentants: I. Van Bael, F. Di Gianni et A. Cevese, avocats]
 Autres parties à la procédure: Conseil de l'Union européenne et Commission des Communautés européennes
 Conclusions des parties requérantes
 —
 en estimant que l'état du dossier le permet, statuer sur le fond, en reconnaissant à la requérante le droit à la réparation des dommages résultant de la responsabilité encourue par les défendeurs du fait d'un acte illicite ou d'un acte licite;
 —
 en tout cas, condamner les défendeurs aux dépens tant de la présente procédure que de la procédure en première instance;
 —
 à titre subsidiaire, accorder un dédommagement équitable à la requérante à la suite de la durée déraisonnable de la procédure devant le Tribunal;
 —
 adopter les autres mesures et dispositions qui s'avéreraient nécessaires en équité.
 Moyens et principaux arguments
 La requérante soutient que l'arrêt attaqué est entaché d'un vice en ce qu'il est totalement dénué de motivation quant à l'un des principaux arguments avancés, à savoir que, dans les circonstances de fait spécifiques caractérisant le cas de l'espèce, elle dispose du droit d'invoquer la décision adoptée par l'Organe d'appel de l'Organisation mondiale du commerce pour prouver, aux fins du recours en indemnité, l'illégitimité du comportement de la Communauté.


text:
 28.4.2007
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 95/28
 Pritožba, ki jo je 27. februarja 2007 vložila Fédération nationale des syndicats d'exploitants agricoles (FNSEA), Fédération nationale bovine (FNB), Fédération nationale des producteurs de lait (FNPL) in Jeunes agriculteurs (JA) zoper sodbo Sodišča prve stopnje (prvi senat) z dne 13. decembra 2006 v združenih zadevah T-217/03 in T-245/03, FNCBV in drugi proti Komisiji
 (Zadeva C-110/07 P)
 (2007/C 95/51)
 Jezik postopka: francoščina
 Stranke
 Tožeče stranke: Fédération nationale des syndicats d'exploitants agricoles (FNSEA), Fédération nationale bovine (FNB), Fédération nationale des producteurs de lait (FNPL), Jeunes agriculteurs (JA) (zastopnika: V. Ledoux in B. Néouze, avocats)
 Druge stranke v postopku: Fédération nationale de la coopération bétail et viande (FNCBV), Komisija Evropskih skupnosti, Francoska republika
 Predlogi tožečih strank
 —
 Naj se razveljavi sodba Sodišča prve stopnje z dne 13. decembra 2006;
 —
 naj se ugotovi, da ni podlage za to, da se naloži globe zvezam-pritožnicam;
 —
 podredno, naj se zniža navedene globe;
 —
 Evropski komisiji naj se naloži stroške v zvezi z začasnimi odredbami, postopkom pred Sodiščem prve stopnje in postopkom pred Sodiščem.
 Pritožbeni razlogi in bistvene trditve
 Pritožnice se v utemeljitev svoje pritožbe sklicujejo na štiri pritožbene razloge. V okviru prvega pritožbenega razloga pritožnice zatrjujejo, da je Sodišče prve stopnje izkrivilo dokaze, ki so bili predloženi v njegovo presojo tako, da naj ne bi upoštevalo dveh bistvenih dokumentov, ki dokazujeta, da sporazum z dne 24. oktobra 2001 ni bil podaljšan po 30. novembru istega leta. V okviru drugega pritožbenega razloga trdijo, da je Sodišče prve stopnje kršilo pravo Skupnosti in ustaljeno sodno prakso Sodišča s tem, ko je razsodilo, da Komisija ni kršila pravic obrambe s tem, da v obvestilu o ugotovitvah o možnih kršitvah ni navedla, da bo izračunala višino glob upoštevaje seštevek prometa članov zvez-pritožnic. V okviru tretjega pritožbenega razloga se sklicujejo na kršitev člena 15(2) Uredbe 17/62, ker naj bi Sodišče prve stopnje — za to da naložene globe zvezam-pritožnicam ne bi presegale dovoljene meje, ki je določena v tem členu, v višini 10 % prometa — upoštevalo seštevek prometa članov teh zvez, ne da bi bili s tem v zvezi izpolnjeni objektivni in natančni pogoji, ki jih je izoblikovala sodna praksa. Na koncu, v okviru četrtega pritožbenega razloga pritožnice zatrjujejo kršitev načela „ne bis in idem“in načela sorazmernosti, ker naj bi Sodišče prve stopnje naložilo vsaki zvezi različno globo, pri kateri je upoštevan seštevek prometa njihovih skupnih članov. Kot trdijo te stranke, bi lahko v tem primeru eni sami zvezi naložili sankcijo upoštevaje finančno zmožnost vseh skupnih članov zvez-pritožnic.


text:
Baltava bija pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga Preču—Ērgļi starp Līčupes un Roplaiņu pieturām. Tas atradās Ogres novada Mazozolu pagastā 2,3 km uz ziemeļiem no Ogresmuižas, 88 km attālumā no Rīgas.
 Baltavas pieturas punkts tika atklāts līdz ar dzelzceļa līnijas Rīga—Ērgļi posma Suntaži—Ērgļi atklāšanu 1937. gadā. Tas tika slēgts līdz ar dzelzceļa līnijas slēgšanu 2009. gadā. 2018. gadā pieturā bija saglabājies tikai soliņš un perona apmale.
 Atsauces
 Mazozolu pagasts
 Bijušās dzelzceļa stacijas Latvijā