text:
 |
 52011PC0709
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo patvirtinama trečioji daugiametė ES sveikatos srities veiksmų 2014–2020 m. programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ /* KOM/2011/0709 galutinis - 2011/0339 (COD) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.
 PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Sveikata nėra vien tik vertybė pati
 savaime, ji yra ir ekonomikos augimo variklis. Tik sveiki gyventojai gali
 panaudoti visas savo ekonomines galimybes. Sveikatos sektoriaus pažanga
 priklauso nuo inovacijų ir labai kvalifikuotos darbo jėgos. Vykdant su
 sveikata susijusius mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą
 galima panaudoti 0,3 proc. BVP. Sveikatos sektorius yra vienas didžiausių
 ES: jame sukuriama apie 10 proc. ES bendro vidaus produkto, dirba vienas iš
 dešimties darbuotojų, tretinio lygio išsilavinimą turinčių
 darbuotojų dalis yra didesnė nei vidurkis.
 Taigi sveikata yra svarbi strategijos „Europa
 2020“ dalis. 2011 m. birželio 29 d. komunikate „Strategijos „Europa 2020“
 biudžetas“[1]
 Komisija pabrėžė, kad „sveikatingumo skatinimas yra neatsiejama
 strategijos „Europa 2020“ pažangaus ir integracinio augimo tikslų dalis.
 Kai piliečiai yra sveiki ir aktyvūs ilgesnį laiką, daromas
 teigiamas poveikis našumui ir konkurencingumui. Inovacijos sveikatos
 priežiūros srityje padeda spręsti tvarumo uždavinį šiame
 sektoriuje atsižvelgiant į demografinius pokyčius.“, o sveikatos
 skirtumų mažinimo veiksmas yra svarbus siekiant „integracinio augimo“
 tikslo.
 Pasiūlyta trečioji ES sveikatos
 srities veiksmų 2014–2020 m. programa „Sveikata ekonomikos augimui
 skatinti“, kuria dar labiau nei ankstesnėse programose stiprinamas ir
 akcentuojamas ryšys tarp ekonomikos augimo ir sveikų gyventojų.
 Programoje numatomi veiksmai su aiškia papildoma nauda ES atsižvelgiant į
 strategijos „Europa 2020“ tikslus ir dabartinius politikos prioritetus.
 Finansinė krizė dar aiškiau
 parodė būtinumą gerinti sveikatos sistemų ekonominį
 efektyvumą. Valstybės narės spaudžiamos rasti tinkamą
 visuotinio prieinamumo prie kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų
 užtikrinimo ir biudžeto apribojimų laikymosi pusiausvyrą. Šiomis
 aplinkybėmis labai svarbi parama valstybių narių pastangoms
 gerinti jų sveikatos sistemų tvarumą, kad būtų
 užtikrintas jų gebėjimas dabar ir ateityje teikti kokybiškas
 sveikatos priežiūros paslaugas visiems savo piliečiams. Programa
 „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ prisidedama prie inovatyvių
 sprendimų paieškos ir taikymo gerinant sveikatos sistemų kokybę,
 efektyvumą ir tvarumą, akcentuojant žmogiškąjį
 kapitalą ir keitimąsi gerąja patirtimi.
 Pagrindiniai
 tikslai, nustatyti dokumente „Europa 2020. Pažangaus, tvaraus ir integracinio
 augimo strategija“[2],
 grindžiami sveikatos priežiūros inovacijų plėtra, kaip numatyta
 prioritetinėse iniciatyvose, pavyzdžiui, „Inovacijų Sąjunga“ ir
 „Skaitmeninė darbotvarkė“. Tačiau
 inovacijos nėra vien tik technologija ir nauji produktai. Tai yra ir
 sveikatos priežiūros organizavimo ir struktūros, išteklių
 naudojimo ir sistemų finansavimo inovacijos.
 Sveikatos srities
 inovacijos gali padėti sumažinti sveikatos priežiūros išlaidas ir
 pagerinti jos kokybę. Daugelio
 pasiūlytų programos „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“
 sričių, kaip antai sveikatos technologijų vertinimas, medicinos
 prietaisai, klinikiniai tyrimai ir vaistai, taip pat Europos inovacijų
 partnerystė aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje, veiksmų tikslas
 yra stiprinti technologinių inovacijų ir jų įsisavinimo bei
 komercializacijos ryšį; kartu gerinti sveikatos priežiūros
 saugumą, kokybę ir efektyvumą. Kitos iniciatyvos skirtos
 skatinti e. sveikatos sprendimų diegimą ir sąveikumą,
 pavyzdžiui, gerinti tarpvalstybinį pacientų registrų
 naudojimą.
 Įgyvendinant
 programą bus toliau remiamas geresnis prognozavimas, sveikatos
 priežiūros specialistų poreikių planavimas ir mokymas, o tai
 prisidės prie organizacinių inovacijų ir integracinio augimo.
 Tai atitinka strategijos „Europa 2020“ prioritetinę naujų
 įgūdžių ir darbo vietų kūrimo iniciatyvą ir jos
 pagrindinius prioritetus – lankstumą ir saugumą, tinkamų
 šiandienos ir rytdienos darbams įgūdžių suteikimą žmonėms,
 darbo sąlygų ir darbo vietų kūrimo gerinimą. Kadangi
 visuomenė sensta, o sveikatos priežiūros paslaugų paklausa
 didėja, naujų darbo vietų kūrimo galimybės sveikatos
 sektoriuje yra didelės.
 Sveikatos problemos yra viena pagrindinių
 nėjimo į darbą ir ankstyvo išėjimo į pensiją
 priežasčių. Kai piliečiai yra sveiki ir aktyvūs
 ilgesnį laiką, daromas teigiamas poveikis našumui ir
 konkurencingumui. Sveikų gyvenimo metų skaičiaus didėjimas yra
 būtina prielaida, jeigu Europa nori, kad 20-64 metų amžiaus gyventojų
 užimtumo lygis būtų 75 proc. ir būtų išvengta ankstyvo
 išėjimo į pensiją dėl ligų. Be to, vyresnių nei
 65 metų amžiaus žmonių išlaikymas sveikais ir aktyviais žmonėmis
 gali turėti teigiamo poveikio jų dalyvavimui darbo rinkoje ir
 padėti reikšmingai sutaupyti sveikatos priežiūros biudžeto
 lėšų.
 Pagrindiniai programos „Sveikata ekonomikos
 augimui skatinti“ tikslai yra dirbti su valstybėmis narėmis skatinant
 sveikatos priežiūros inovacijas, didinant sveikatos sistemų
 tvarumą, gerinant ES piliečių sveikatą ir saugant juos nuo
 tarpvalstybinių grėsmių sveikatai.
 Joje suformuluoti keturi konkretūs
 tikslai, kad stiprinant sveikatą būtų sudarytos geros ekonominio
 augimo prielaidos:
 (1)
 parengti bendras priemones ir mechanizmus ES
 lygmeniu, kad būtų galima spręsti žmogiškųjų ir
 finansinių išteklių trūkumo problemą, sudaryti daugiau
 galimybių įsisavinti sveikatos priežiūros inovacijas ir taip prisidėti
 prie inovatyvių ir tvarių sveikatos sistemų formavimo;
 (2)
 gerinti prieigą prie medicininių
 žinių ir informacijos, susijusių su specialiomis būklėmis,
 ir už nacionalinių sienų ribų ir parengti sveikatos
 priežiūros kokybei ir pacientų saugai gerinti skirtus bendrus
 sprendimus ir gaires, kad ES piliečiams būtų labiau prieinama
 geresnė ir saugesnė sveikatos priežiūra;
 (3)
 nustatyti, skleisti ir skatinti ekonomiškai
 efektyvių prevencijos priemonių kovojant su pagrindiniais rizikos
 veiksniais, t. y. rūkymu, piktnaudžiavimu alkoholiu ir nutukimu, taip pat
 ŽIV/AIDS, tinkamos patvirtintos gerosios patirties diegimą,
 pagrindinį dėmesį skiriant tarptautiniam aspektui, kad
 būtų išvengta ligų ir ugdoma sveikata; bei
 (4)
 parengti bendrus geresnės parengties
 ekstremalioms sveikatai situacijoms ir koordinavimo esant tokioms situacijoms
 metodus ir įrodyti jų naudą, kad būtų galima apsaugoti
 piliečius nuo tarpvalstybinių grėsmių sveikatai.
 Pasiūlytame reglamente pateikiamos
 bendrosios programos „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ reglamentavimo
 nuostatos ir panaikinamas Sprendimas (EB) Nr. 1350/2007.
 2.
 TIKSLAI
 Pirmiau minėtos problemos turi būti pirmiausia
 sprendžiamos pačiose valstybėse narėse, imantis tiesioginių
 veiksmų nacionaliniu lygmeniu. ES sveikatos politikos tikslas, kaip
 nustatyta Sutartyje, yra papildyti ir remti tokią nacionalinę
 politiką ir skatinti valstybių narių bendradarbiavimą. Programoje
 numatytos galimybės kurti ir stiprinti valstybių narių
 bendradarbiavimo mechanizmus ir koordinavimo procesus siekiant nustatyti
 bendras priemones ir gerąją patirtį, kuriomis būtų
 kuriamos sinergijos, suteikiama ES papildomos naudos ir pasiekiama masto
 ekonomiją, o taip būtų remiama reforma sudėtingomis
 aplinkybėmis.
 2.1.
 Bendrų priemonių ir mechanizmų ES
 lygmeniu parengimas, kad būtų galima spręsti
 žmogiškųjų ir finansinių išteklių trūkumo
 problemą, sudaryti daugiau galimybių įsisavinti sveikatos priežiūros
 inovacijas ir taip prisidėti prie inovatyvių ir tvarių sveikatos
 sistemų formavimo
 Daug metų valstybės narės taiko
 biudžeto apribojimus, susijusius su jų sveikatos biudžeto tvarumu, o šis
 biudžetas kai kuriose valstybėse narėse sudaro apie 15 proc. viešojo
 sektoriaus išlaidų[3].
 Padėtį papildomai apsunkina
 gyventojų senėjimas, didėjantys lūkesčiai dėl
 kokybiškų paslaugų atsirandant naujoms, veiksmingesnėms, bet
 brangesnėms technologijoms. Šie iššūkiai padidėjo mažinant
 viešojo sektoriaus išlaidas finansinės krizės sąlygomis.
 Remiantis įrodymais[4]
 galima teigti, kad vis dėlto veiksmingos sveikatos sistemos reformos
 sudaro galimybes suvaldyti pernelyg didelį išlaidų augimą, t. y.
 užtikrinti, kad sveikatos sektoriaus išlaidos neviršytų BVP augimo.
 Programa, kuria remiamos valstybių
 narių pastangas gerinti sveikatos priežiūros efektyvumą ir
 finansinį tvarumą, siekiama skatinti reikšmingą šio sektoriaus
 išteklių perskirstymą didesnę lėšų dalį skiriant
 naujoviškiausiems ir vertingiausiems produktams bei paslaugoms, tuo pačiu
 būtų siūlomos geriausios rinkodaros galimybės ir sutaupyta
 sąnaudų ilguoju laikotarpiu. Programa taip pat siekiama remti
 inovacijas, susijusias su sveikatos priežiūros organizavimu, pavyzdžiui,
 palaikyti didesnės svarbos suteikimą bendruomenės lygmens
 sveikatos priežiūros paslaugoms ir integruotai sveikatos priežiūrai.
 Sveikatos sistemos reforma turi būti aiškus trumpalaikių
 pasiekimų didinant efektyvumą ir ilgalaikių strateginių
 veiksmų sprendžiant pagrindines su išlaidų didėjimu susijusias
 problemas derinys. Pavyzdžiui, Europos bendradarbiavimas sveikatos
 technologijų vertinimo klausimais ne tik sumažins dubliavimąsi ir
 leis kaupti tiriamąsias žinias, bet gali suteikti ir galimybių kurti
 tvarias inovacijas, susijusias su sveikatos srities produktais ir paslaugomis.
 Su sveikata susijusios investicijos naudojant
 struktūrinių fondų lėšas gali būti labai svarbios
 norint padėti valstybėms narėms reformuoti sveikatos sistemas
 nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, įgyvendinti keturis konkrečius
 šios programos tikslus, pasinaudojant gerąja patirtimi ir
 bandomųjų projektų patirtimi, įgyta įgyvendinant
 programą „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“. Bus skatinami
 bendradarbiavimas ir programos „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ bei
 struktūrinių fondų sinergija.
 Senstant visuomenei ir keičiantis šeimos
 sandarai formalios specializuotos priežiūros poreikis didėja, kadangi
 mažėja neformalios priežiūros šeimos aplinkoje galimybės.
 Sveikatos priežiūra taip pat tampa labiau specializuota, reikia intensyviau
 dirbti ir ilgiau mokytis. Dar iki 2020 m. ES trūks vieno milijono
 sveikatos priežiūros darbuotojų ir nesiimant jokių
 priemonių būtinoji pagalba nebus teikiama 15 proc. atvejų. Jeigu
 pavyktų įgyvendinti sėkmingus sprendimus, tai vis dėlto
 sudarytų reikšmingas užimtumo ir ekonominio augimo sąlygas.
 Siekiant išspręsti minėtas problemas
 programoje numatyta parengti bendras priemones ir mechanizmus ES lygmeniu, kad
 būtų padedama nacionalinėms sveikatos sistemoms teikti daugiau
 sveikatos priežiūros paslaugų turint mažiau išteklių.
 Inovatyvūs sprendimai reikalingi siekiant spręsti darbo jėgos
 trūkumo problemą ir kuo labiau padidinti sveikatos sistemų
 efektyvumą naudojant naujoviškus produktus, paslaugas, priemones ir
 modelius. Norint sėkmingai įgyvendinti tokius sprendimus reikės
 įveikti ir tokias esamas kliūtis, kaip viešieji pirkimai ir
 naudotojų pasyvumas diegiant inovacijas.
 Šiuo požiūriu minėtam tikslui
 įgyvendinti suplanuotais veiksmais siekiama, pavyzdžiui, gerinti Europos
 bendradarbiavimą sveikatos technologijų vertinimo srityje ir
 išnagrinėti e. sveikatos bei sveikatai skirtų IKT galimybes,
 įskaitant e. sveikatai skirtą tinklą ir elektroninių
 pacientų registrų bendradarbiavimą, įgyvendinant direktyvą
 dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros
 paslaugas [5]
 . Minėtais veiksmais taip pat bus siekiama spręsti sveikatos
 sektoriaus darbo jėgos trūkumo problemą ir padėti
 valstybėms narėms reformuoti jų sveikatos sistemas kaupiant ir
 gilinant politikos veiksmų techninio vertinimo tiriamąsias žinias.
 Juos vykdant bus palaikomos ir
 medicininės paskirties prietaisų saugos, kokybės ir veiksmingumo
 aukštų standartų nustatymo priemonės, kurių reikia
 įgyvendinant šios srities ES teisės aktų tikslus ar prisidedant
 prie jų įgyvendinimo, taip pat prisidedant prie pirmiau minėtos
 direktyvos nuostatų dėl e. sveikatos ir sveikatos technologijų
 vertinimo įgyvendinimo.
 Programos ir jos skirtingų tikslų
 įgyvendinimas taip pat gali padėti vykdyti konkrečius veiksmus
 pagal Europos inovacijų partnerystės aktyvaus ir sveiko senėjimo
 srityje tris temas – perspėjimo apie ligas, jų prevencijos ir
 ankstyvos diagnostikos inovacijos; ligų gydymo ir ligonių
 priežiūros bei aktyvaus senėjimo ir savarankiško gyvenimo
 sričių inovacijos.
 2.2.
 Prieigos prie medicininių žinių ir informacijos,
 susijusių su specialiomis būklėmis, plėtimas ir už
 nacionalinių sienų ribų ir sveikatos priežiūros kokybei ir
 pacientų saugai gerinti skirtų bendrų sprendimų ir
 gairių rengimas, kad ES piliečiams būtų labiau prieinama
 geresnė ir saugesnė sveikatos priežiūra
 Sveikatos priežiūros prieinamumo visiems
 piliečiams gerinimas nežiūrint jų pajamų, socialinio
 statuso, gyvenamosios vietos ir tautybės yra pagrindinis būdas
 dabartiniams dideliems sveikatos skirtumams pašalinti. Visi ES piliečiai
 neatsižvelgiant į jų padėtį turėtų turėti
 galimybę gauti saugias ir kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas.
 Tačiau tikrovėje sveikatos priežiūros prieinamumas ES vis dar
 labai skiriasi. Bloga sveikatos būklė dažnai turi didelį
 poveikį veiksmingos sveikatos priežiūros prieinamumui ir
 piliečių galimybėms gauti informaciją apie sveikatą.
 Mažas pajamas turintys, socialiai atskirti ir gyvenantys ekonominio nuosmukio
 ar nedideliuose regionuose žmonės gali patirti specifinių
 sunkumų norėdami gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Visų
 programos tikslų įgyvendinimo veiksmai turėtų padėti
 mažinti tokius sveikatos skirtumus sprendžiant su įvairiais veiksniais,
 dėl kurių šie skirtumai atsiranda ir didėja, susijusias
 problemas, taip pat papildyti pagal kitas programas vykdomus veiksmus, kuriais
 siekiama mažinti socialinius ir regioninius skirtumus ES viduje.
 Siekiant gerinti sveikatos priežiūros
 prieinamumą, visų pirma ypatingomis sąlygomis, kai nacionaliniai
 ištekliai yra nedideli, aiškios papildomos naudos duoda Europos specializuotų
 pavyzdinių centrų, prieinamų visiems piliečiams ES mastu,
 tinklo plėtra.
 Be to, norint padėti valstybėms
 narėms toliau gerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę
 ir saugą, įgyvendinant programą bus apibendrinti ir tęsiami
 šioje srityje vykdomi gerosios patirties nustatymo, keitimosi ja ir sklaidos
 veiksmai. Programos vykdymas pagerins prieigą prie medicininių
 žinių remiant Europos pavyzdinių tinklų sistemos
 kūrimą ir formavimą – bus nustatyti jų kriterijai ir
 reikalavimai ir parengti bendri sveikatos priežiūros kokybės ir
 pacientų saugos gerinimo sprendimai ir gairės ES mastu, sprendžiamos
 įvairios problemos, įskaitant atsparumą antimikrobinėms
 medžiagoms.
 Veiksmais siekiant šio tikslo bus taip pat
 remiamos priemonės, kuriomis nustatomi pagal šių sričių ES
 teisės aktus reikalaujami aukšti kraujo, organų, audinių ir
 ląstelių, farmacijos produktų saugos, kokybės ir
 veiksmingumo standartai ir įgyvendinamos pacientų teisės gauti
 sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse arba
 prisidedama prie tų sričių teisės aktų tikslų
 įgyvendinimo.
 2.3.
 Ekonomiškai efektyvių prevencijos
 priemonių kovojant su pagrindiniais rizikos veiksniais, t. y. rūkymu,
 piktnaudžiavimu alkoholiu ir nutukimu, taip pat ŽIV/AIDS, tinkamos patvirtintos
 gerosios patirties diegimas, pagrindinį dėmesį skiriant
 tarptautiniam aspektui, kad būtų išvengta ligų ir ugdoma
 sveikata
 Tikėtina gyvenimo trukmė
 pastaraisiais dešimtmečiais didėjo labai sparčiai: 2008 m. ES
 vyrų gyvenimo trukmė buvo 76,4 metų, o moterų – 82,4
 metų. Tačiau sveikų gyvenimo metų skaičiaus vidurkis
 didėjo žymiai lėčiau: vyrų buvo 60,9 metų, moterų
 – 62 metai.
 Tai reiškia, kad didesnė ilgesnio
 gyvenimo dalis praeina esant blogai sveikatos būklei, o tai yra vienas iš
 veiksnių, lemiančių spiralinio pobūdžio sveikatos priežiūros
 išlaidų augimą ir trukdančių dalyvauti darbo rinkoje. Bloga
 sveikatos būklė neigiamai veikia žmogiškojo kapitalo
 plėtrą, kuri yra labai svarbi žinių ekonomikos vystymui.
 Lėtinės ligos yra pagrindinė
 mirčių ir blogos gyvenimo kokybės priežastis Europoje. Dėl
 lėtinių ligų Europos Sąjungoje kasmet miršta daugiau kaip 4
 milijonai žmonių, o tai sudaro 87 proc. priešlaikinio mirtingumo
 atvejų ES. Lėtinės ligos yra ir didelė našta ekonomika,
 kadangi pirma laiko mažėja žmonių pajėgumas dirbti. Programoje
 numatytas veiksmas remti valstybių narių pastangas ilginti savo
 gyventojų sveiko ir produktyvaus gyvenimo trukmę išvengiant
 lėtinių ligų.
 Daugelio lėtinių ligų galima
 išvengti. Dažnai jomis susergama dėl rūkymo, žalingo alkoholio
 vartojimo, blogos mitybos ir nepakankamo fizinio aktyvumo. Šiuos rizikos
 faktorius papildo ir juos lemiantys socialiniai ir ekonominiai bei aplinkos
 veiksniai.
 Tai ne tik yra didelė sveikatos problema,
 bet ir svarbi ekonominė galimybė. Tinkamos investicijos lemtų ne
 tik geresnę sveikatą, bet ir ilgesnę produktyvesnio gyvenimo
 trukmę ir mažesnius darbo jėgos praradimus. Jeigu europiečiai
 bus sveikesni, jie galės ir vyresnio amžiaus būti naudingi
 ekonomikai, nes jie išliks darbuotojais, savanoriais ir vartotojais.
 Pagyvenusių žmonių patirtis bus dar reikalingesnė atsižvelgiant
 į nedidelį gimstamumą ir kvalifikuotos darbo jėgos
 trūkumą.
 Įgyvendinant programą šių
 sričių problemos bus sprendžiamos skatinant sveikatos ugdymo ir
 ekonomiškai efektyvios prevencijos gerąją patirtį įtakojant
 pagrindinius sveikatą lemiančius veiksnius, t. y. rūkymą,
 piktnaudžiavimą alkoholiu ir nutukimą, taip pat ŽIV/AIDS ir
 pagrindinį dėmesį skiriant tarptautiniams klausimams. Ją
 vykdant bus remiamas Europos bendradarbiavimas ir tinklų plėtra
 lėtinių ligų prevencijos srityje, įskaitant vėžio
 atrankinės patikros kokybės gaires. Veiksmais siekiant šio tikslo bus
 remiamos ir priemonės, kuriomis norima tiesiogiai apsaugoti
 visuomenės sveikatą nuo tabako produktų ir reklamos ir
 kurių reikia vadovaujantis šios srities ES teisės aktais arba
 kuriomis prisidedama prie minėtų teisės aktų tikslų
 įgyvendinimo.
 2.4.
 Bendrų geresnės parengties ekstremalioms
 sveikatai situacijoms ir koordinavimo esant tokioms situacijoms metodų
 parengimas ir jų naudos įrodymas, kad būtų galima apsaugoti
 piliečius nuo tarpvalstybinių grėsmių sveikatai
 Pastaraisiais
 metais ES susidūrė su keletu rimtų tarpvalstybinių
 grėsmių sveikatai, pavyzdžiui, pandeminiu gripu ar SŪRS. ES kompetencija parengties rimtoms
 tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai ir reagavimo į jas
 klausimais yra nurodyta Lisabonos sutartyje. Pagal savo pobūdį tokios
 grėsmės sveikatai plinta už nacionalinių sienų ribų ir
 negali būti veiksmingai sprendžiamos kurios nors vienos valstybės narės
 ar vien tik Sąjungos lygmeniu. ES turi būti gerai pasirengusi šioms
 grėsmėms, kurios gali turėti didelį poveikį ne tik
 piliečių sveikatai ir gyvybei, bet ir ekonomikai.
 Šio tikslo siekiant planuojami veiksmai
 padės parengti bendrus pasirengimo galimoms ekstremalioms sveikatai
 situacijoms metodus, koordinuoti reagavimą į tokias ekstremalias
 sveikatai situacijas Europos lygmeniu ir remti nacionalinių parengties
 sveikatos krizėms ir jų valdymo pajėgumų kūrimą
 atsižvelgiant į tarptautines iniciatyvas. Siekiama remti parengties,
 įskaitant parengtį pandeminiam gripui, planavimą, šalinti
 valstybių narių rizikos vertinimo gebėjimų spragas ir remti
 reagavimo į grėsmes sveikatai gebėjimų stiprinimą
 valstybėse narėse bei stiprinti tokius gebėjimus pasauliniu
 lygiu, kad būtų galima reaguoti į grėsmes sveikatai.
 Veiksmais taip pat bus remiamos
 priemonės, skirtos saugoti žmonių sveikatą ir ją stiprinti
 užkrečiamųjų ligų, rimtų tarpvalstybinių
 sveikatos problemų atvejais, didelių tarpvalstybinių grėsmių
 sveikatai stebėsenos, ankstyvo jų perspėjimo ir įveikimo
 priemonės, kaip reikalaujama šių sričių ES teisės
 aktuose ar prisidedant prie šių teisės aktų tikslų
 įgyvendinimo.
 Įgyvendinant visus keturis pirmiau
 minėtus programos tikslus bus remiami informacijos ir žinių apie
 sveikatą srities veiksmai, kuriais prisidedama prie įrodymais
 pagrįsto sprendimų priėmimo, įskaitant su sveikata
 susijusių duomenų rinkimą ir analizę bei plačią
 programos įgyvendinimo rezultatų sklaidą. Įgyvendinant šią
 programą bus remiama ir mokslinių komitetų, sudarytų pagal
 Komisijos sprendimą 2008/721/EB, veikla.
 3.
 KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR
 POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 3.1.
 Konsultacijos ir ekspertų patarimai
 Visų pirma konsultuotasi su
 valstybių narių atstovais, nacionaliniais kontaktiniais centrais,
 Tarybos visuomenės sveikatos aukšto lygio darbo grupe ir neformaliai su
 sveikatos ministrų taryba. Papildomų ekspertų patarimų buvo
 pateikta per ES sveikatos politikos forumą, sveikatos priežiūros
 specialistų ir pacientų asociacijas. Kitos programa suinteresuotosios
 šalys, visų pirma paramos gavėjai, išreiškė savo nuomonę
 neseniai atliktuose programos vertinimuose.
 Visi įvairių konsultacijų
 dalyviai aiškiai parėmė sveikatos programą. Kai kurios
 valstybės narės laikėsi požiūrio, kad programa
 turėtų būti kryptingesnė, ekonomiškai efektyvesnė ir grindžiama
 veiksmais, kurių papildoma nauda ES būtų įrodyta, o
 kitų nuomone toliau turėtų remiami nustatyti tikslai ir platus
 veiksmų spektras.
 Valstybių narių institucijų
 paskirti nacionaliniai kontaktiniai centrai nurodė, kad programa
 galėtų padėti formuoti nacionalinę politiką: a)
 pristatant gerąją patirtį, b) dalijantis ir keičiantis
 praktine patirtimi, tiriamosiomis ir kitomis žiniomis ir c) remiant
 svarbių nacionalinės politikos požiūriu sveikatos problemų
 sprendimus. ES sveikatos politikos forume tvirtinta, kad pagrindinis
 dėmesys turėtų būti skiriamas sveikatą lemiantiems
 veiksniams ir pacientams. Taip pat rekomenduota programoje nagrinėti
 socialinių sveikatą lemiančių veiksnių reikšmę.
 Be to, valstybės narės ir
 suinteresuotosios šalys akcentavo visų ES valstybių narių
 aktyvesnio dalyvavimo įgyvendinant programą būtinumą ir
 pabrėžė, kad programa turėtų būti glaudžiau susijusi
 su Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, strategija „Europa 2020“
 ir esamais teisės aktais.
 3.2.
 Poveikio vertinimas
 Poveikio vertinimo ataskaitoje analizuotos
 įvairios programos įgyvendinimo alternatyvos. Joje nurodyta
 pasirinkta alternatyva, kuriai teikiamas prioritetas ekonominės naudos
 požiūriu ir kuri atitinka geros struktūros programą, tikslai konkretūs,
 išmatuojami, pasiekiami, aktualūs ir apribotos trukmės (SMART),
 prioritetiniai veiksmai nustatyti, būtų gaunama papildoma nauda ES ir
 užtikrinta geresnė rezultatų stebėsena bei poveikis.
 Įgyvendinant programą dėmesys bus sutelktas į:
 ·
 paramą diegiant sveikatos sistemų
 kokybės, efektyvumo ir tvarumo gerinimo inovatyvius sprendimus ir
 užtikrinant geresnės bei saugesnės sveikatos priežiūros
 prieinamumą;
 ·
 sveikatos ugdymą ir ligų prevenciją
 ES lygmeniu padedant valstybėms narėms ir papildant jų pastangas
 ilginti savo piliečių sveiko gyvenimo trukmę;
 ·
 paramą tarpvalstybinių grėsmių
 sveikatai problemų sprendimų paieškai;
 ·
 paramą veiksmams, kuriuos reikia
 įgyvendinti pagal galiojančius ES teisinius įsipareigojimus.
 Šios alternatyvos
 įgyvendinimo metinis biudžetas yra maždaug 57 milijonai eurų (2011 m.
 kainomis), o tai atitinka 2011 m. komunikate „Strategijos „Europa 2020“
 biudžetas“ pasiūlytas biudžeto lėšas programai „Sveikata ekonomikos
 augimui skatinti“.
 3.3.
 Papildoma nauda Europai
 Kaip nurodyta Sutarties dėl Europos
 Sąjungos veikimo 168 straipsnyje ES veiksmai turi papildyti
 nacionalinę politiką ir skatinti valstybių narių
 bendradarbiavimą. Programos veiksmais turėtų būti
 prisidėta tik tais atvejais, kai valstybės narės negali to atlikti
 atskirai arba kai koordinavimas yra geriausias būdas judėti į
 priekį.
 Programoje numatyti veiksmai tose srityse,
 kuriose ES gautų akivaizdžios papildomos naudos remiantis šiais
 kriterijais: valstybių narių skatinimas keistis gerąja
 patirtimi; žinių mainams ar savitarpio mokymuisi skirtų tinklų
 rėmimas; tarpvalstybinių grėsmių sveikatai problemų
 sprendimas siekiant mažinti jų riziką ir pasekmes; tam tikrų su
 vidaus rinka susijusių klausimų sprendimas, kai ES turi didelius
 įgaliojimus užtikrinti kokybiškus sprendimus visose valstybėse
 narėse; inovacijų sveikatos srityje galimybių atskleidimas;
 veiksmai , kuriais galima formuoti lyginamosios analizės sistemą;
 masto ekonomijos gerinimas vengiant išteklių švaistymo dėl veiklos
 dubliavimo ir finansinių išteklių naudojimo optimizavimas.
 3.4.
 Programos efektyvumo didinimas
 Programa sukurta atsižvelgiant į pirmos
 2003–2008 m. visuomenės sveikatos programos ir antros 2008–2013 m.
 sveikatos programos rezultatus, į atliktų šių programų
 įvairių vertinimų ir auditų išvadas bei rekomendacijas.
 Nauja programa siekiama sutelkti
 dėmesį į mažesnį skaičių veiksmų, kurių
 papildoma nauda ES įrodyta, jais gaunama konkrečių
 rezultatų ir reaguojama į nustatytus poreikius ar spragas. Programa
 siekiama tobulinti valstybių narių bendradarbiavimo sveikatos srityje
 būdus ir sudaryti galimybes padėti įgyvendinti nacionalinės
 sveikatos politikos reformas.
 Veikla septynerių metų laikotarpiu
 ir metiniai darbų planai turėtų būti grindžiami nedidelio
 veiksmų skaičiaus per metus daugiamečiu programavimu. Be to,
 atsižvelgiant į ankstesnę patirtį ir įvairių
 vertinimų rezultatus programoje numatomi nauji dalykai:
 ·
 pažangos rodikliai programos tikslų
 įgyvendinimui ir poveikiui matuoti ir stebėti;
 ·
 ES teikiama papildoma nauda yra pagrindinis
 veiksnys nustatant metinių darbo planų prioritetus;
 ·
 geresnė projektų rezultatų sklaida
 ir informacijos apie juos perdavimas politikos formuotojams;
 ·
 paskatos valstybėms narėms, kurių
 bendros nacionalinės pajamos mažesnės, aktyviau dalyvauti programoje.
 Tai reiškia ir didesnį šioms valstybėms narėms skiriamą
 bendro finansavimo įnašą.
 Paprastinimas
 Finansinio reglamento peržiūra sudarys
 galimybes palengvinti dalyvavimą ES programose, pavyzdžiui, paprastinant
 taisykles, mažinant dalyvavimo išlaidas, spartinant lėšų skyrimo
 procedūras ir nustatant „vieno langelio“ principą, kad paramos
 gavėjams būtų lengviau gauti ES lėšų. Programos
 įgyvendinimas bus grindžiamas visomis pakeisto ES finansinio reglamento
 nuostatomis, visų pirma toliau paprastinant ataskaitų teikimo
 reikalavimus, įskaitant platesnį ataskaitų teikimo internetu
 naudojimą.
 Naujos programos projekte numatytas jos
 įgyvendinimo ir valdymo paprastinimas:
 1. Sąjungos bendro finansavimo
 įnašas, skiriamas subsidijoms veiksmams finansuoti, bendrai su
 valstybių narių ar trečiųjų šalių
 kompetentingomis institucijomis ar jų įgaliotomis
 nevyriausybinėmis organizacijomis finansuojamiems veiksmams ir veiklos
 subsidijoms, bus suderintas skiriant 60 proc. reikalavimus
 atitinkančių išlaidų ir iki 80 proc. išlaidų ypatingo
 naudingumo atvejais.
 2. Ilgalaikis strateginių veiksmų programavimas
 padės sumažinti jų bendrą skaičių per metus ir
 išvengti pakartotinio darbo teikiant paraiškas, jas vertinant, derantis ir
 sudarant sutartis. Be to, tai leis daugiau dėmesio skirti
 prioritetinėms sritims ir geriau panaudoti žmogiškuosius ir finansinius
 išteklius. Finansavimo procesas bus toliau paprastinamas visų pirma
 naudojant bendrąsias veiklos subsidijų sutartis ir nagrinėjant
 galimybę skirti vienkartines išmokas, kai tik įmanoma, kad
 būtų galima sumažinti administracinę naštą.
 3. Nauji stebėsenos ir vertinimo
 rodikliai grindžiami efektyvia programos rezultatų sklaida ir sudarys
 galimybes stebėti, kaip į minėtus rezultatus atsižvelgiama
 valstybėse narėse padedant nacionalinių kontaktinių centrų
 tinklui. Todėl tikimasi paprastesnio požiūrio į programos
 išdavas: jeigu rezultatais naudojasi galutiniai vartotojai, turėtų
 pagerėti programos matomumas ir poveikis.
 4. Pagal 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos
 reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų
 įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo
 užduotys, įstatus, Komisija įgaliojo Sveikatos ir vartotojų
 reikalų vykdomąją agentūrą vykdyti Bendrijos sveikatos
 srities veiksmų programos įgyvendinimo valdymo užduotis nuo 2005 m.
 Komisija, remdamasi ekonominio efektyvumo analize, gali pavesti esamai
 vykdomajai įstaigai įgyvendinti programą „Sveikata ekonomikos
 augimui skatinti“.
 4.
 TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 ES veiksmai grindžiami Sutarties 168
 straipsnyje nustatytais tikslais ir subsidiarumo principu. Sąjungos
 veiksmais papildoma nacionalinė politika ir valstybių narių
 „veiksmai“. Sąjunga taip pat gali „remti jų veiksmus“.
 168 straipsnio 2
 dalyje rašoma, kad „Komisija, palaikydama glaudų ryšį su
 valstybėmis narėmis, gali imtis bet kokios naudingos iniciatyvos
 tokiam koordinavimui remti, ypač iniciatyvų, kuriomis siekiama
 nustatyti gaires ir rodiklius, organizuoti keitimąsi geriausia patirtimi
 ir rengti reikiamus elementus periodinei stebėsenai ir vertinimui.“; o
 trečioje pastraipoje teigiama, kad „Sąjunga ir valstybės
 narės skatina bendradarbiavimą visuomenės sveikatos srityje su
 trečiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautinėmis
 organizacijomis.“
 Remiantis šiuo
 pagrindu Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnio 5
 dalyje Europos Parlamentas ir Taryba įgaliojami patvirtinti
 skatinamąsias priemones, skirtas žmonių sveikatai saugoti ir gerinti.
 5.
 POVEIKIS BIUDŽETUI
 Finansiniai įsipareigojimai
 įgyvendinti programą nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31
 d. sieks 446 milijonus eurų (galiojančiomis kainomis). Tai atitinka
 2011 m. birželio mėn. komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“
 pasiūlytus biudžeto asignavimus sveikatos programai.
 2011/0339 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo patvirtinama trečioji
 daugiametė ES sveikatos srities veiksmų 2014–2020 m. programa
 „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“
 (Tekstas svarbus EEE)
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
 SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl
 Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 168 straipsnio 5 dalį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos
 pasiūlymą,
 įstatymo galią turinčio
 teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
 atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
 socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],
 atsižvelgdami į Regionų komiteto
 nuomonę[7],
 laikydamiesi įprastos
 teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 1) pagal Sutarties 168 straipsnį
 reglamentuojant ir įgyvendinant visų sričių Sąjungos
 politiką ir veiklą turėtų būti užtikrintas aukštas
 sveikatos apsaugos lygis. Sąjunga papildo ir remia nacionalinę
 sveikatos politiką, skatina valstybių narių
 bendradarbiavimą ir jų programų geresnį koordinavimą,
 visiškai pripažindama nacionalinių institucijų atsakomybę už
 jų sveikatos politikos formavimą ir sveikatos paslaugų ir
 sveikatos priežiūros organizavimą ir teikimą;
 2) reikalingos nuolatinės pastangos
 siekiant įgyvendinti Sutarties 168 straipsnio reikalavimus. Sveikatos
 ugdymas ES lygmeniu yra strategijos „Europa 2020. Pažangaus, tvaraus ir
 integracinio augimo strategija“[8]
 neatsiejama dalis. Jeigu žmonės bus sveiki ir aktyvūs ilgesnį
 laiką, tai turės bendrą teigiamą poveikį sveikatai ir
 našumui bei konkurencingumui, o našta nacionaliniams biudžetams bus
 mažesnė. Inovacijos sveikatos srityje padeda spręsti tvarumo
 problemą šiame sektoriuje atsižvelgiant į demografinius
 pokyčius, o sveikatos skirtumų mažinimo veiksmas yra svarbus siekiant
 „integracinio augimo“ tikslo. Šiomis aplinkybėmis yra tikslinga
 patvirtinti programą „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ –
 trečiąją ES sveikatos srities veiksmų 2014–2020 m. programą
 (toliau – Programa);
 3) ankstesnės Bendrijos visuomenės
 sveikatos (2003–2008 m.) ir sveikatos srities (2008–2013 m.) veiksmų
 programos, patvirtintos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais Nr.
 1786/2002/EB[9]
 ir 1350/2007/EB[10],
 buvo teigiamai įvertintos, kadangi buvo svarbių pasiekimų ir patobulinimų.
 Nauja programa turėtų būti sukurta remiantis ankstesnių
 programų pasiekimais. Joje taip pat turėtų būti
 atsižvelgiama į atliktų išorės auditų ir vertinimų
 rekomendacijas, visų pirma į Europos Audito Rūmų
 rekomendacijas[11],
 pagal kurias „laikotarpiui po 2013 m. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija
 turėtų persvarstyti ES visuomenės sveikatos veiksmų
 mastą ir požiūrį į ES finansavimą šioje srityje. Tai
 galėtų būti padaryta atsižvelgiant į turimas biudžeto
 lėšas ir tai, kad egzistuoja kiti bendradarbiavimo mechanizmai (...),
 leidžiantys palengvinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija
 tarp suinteresuotųjų šalių visoje Europoje“;
 4) atsižvelgiant į strategiją
 „Europa 2020“ Programoje pagrindinis dėmesys turėtų būti
 skiriamas aiškiai apibrėžtiems tikslams ir veiksmams, kurie turi
 aiškią įrodytą ES teikiamą papildomą naudą, ir
 paramos sutelkimui, skiriant ją mažesniam priemonių skaičiui
 prioritetinėse srityse. Programa turi būti pagrįsta subsidiarumo
 principu, teikiant pirmenybę sritims, kuriose valstybės narės
 negali ekonomiškai efektyviai veikti vienos, kur yra akivaizdžių
 spręstinų tarpvalstybinių ar vidaus rinkos problemų ar
 būtų pasiekti dideli pranašumai ir geresnis efektyvumas
 bendradarbiaujant ES lygmeniu;
 5) programoje turi būti numatyti veiksmai
 tose srityse, kur ES gautų akivaizdžios papildomos naudos remiantis šiais
 kriterijais: valstybių narių skatinimas keistis gerąja
 patirtimi; žinių mainams ar savitarpio mokymuisi skirtų tinklų
 rėmimas; tarpvalstybinių grėsmių sveikatai problemų sprendimas
 siekiant mažinti jų riziką ir pasekmes; tam tikrų su vidaus
 rinka susijusių klausimų sprendimas, kai ES turi didelius
 teisinius įgaliojimus užtikrinti kokybiškus sprendimus visose
 valstybėse narėse; inovacijų sveikatos srityje galimybių
 atskleidimas; veiksmai, kurie galėtų padėti suformuoti
 lyginamosios analizės sistemą, kad būtų galima užtikrinti
 informacija paremtą sprendimų priėmimą Europos lygmeniu;
 masto ekonomijos gerinimas vengiant išteklių švaistymo dėl veiklos
 dubliavimo ir optimizuojant finansinių išteklių naudojimą;
 6) 2009 m. Pasaulio sveikatos organizacijos
 (PSO) pranešime apie Europos sveikatos būklę minimas poreikis didinti
 investicijas į visuomenės sveikatą ir sveikatos sistemas. Šiuo
 požiūriu valstybės narės skatinamos sveikatos stiprinimui
 suteikti prioritetą savo nacionalinėse programose ir pasinaudoti tuo,
 kad daugiau žinoma apie ES lėšų skyrimo sveikatos sričiai
 galimybes. Todėl Programa turėtų padėti įdiegti jos
 rezultatus į nacionalinę sveikatos politiką;
 7) sveikatos srities inovacijos – produktai ir
 paslaugos, sveikatos priežiūros paslaugų organizavimas ir teikimas
 gali padėti gerinti pacientų sveikatos priežiūros kokybę ir
 reaguoti į nepatenkintus poreikius, taip pat gerinti sveikatos priežiūros
 ekonominį efektyvumą ir tvarumą. Todėl Programa
 turėtų padėti sveikatos priežiūros sektoriui geriau
 įsisavinti inovacijas;
 8) programa turėtų prisidėti
 sprendžiant sveikatos skirtumų problemą – bus vykdomi pagal
 skirtingus tikslus numatyti veiksmai ir skatinamas bei gerinamas pasikeitimas
 tų skirtumų šalinimo gerąja patirtimi;
 9)
 turėtų būti stiprinama paciento padėtis, kad būtų
 galima pasiekti geresnius ir saugesnius sveikatos priežiūros rezultatus.
 Pacientai turi turėti galimybes aktyviai kontroliuoti savo sveikatą
 ir sveikatos priežiūrą. Turėtų būti pagerintas
 sveikatos priežiūros veiklos ir sistemų skaidrumas ir informacijos
 prieinamumas pacientams. Sveikatos priežiūros įstaigos
 turėtų gauti informaciją iš pacientų ir jų
 nuomonę apie suteiktas paslaugas. Parama valstybėms narėms, pacientų
 organizacijoms ir suinteresuotosioms šalims yra labai svarbi ir
 turėtų būti koordinuojama ES lygmeniu, kad būtų galima
 veiksmingai padėti pacientams, visų pirma sergantiems retosiomis
 ligomis gauti tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas;
 10) senstant visuomenei tinkamai nukreiptos
 investicijos į sveikatos ugdymą ir ligų prevenciją gali
 padidinti „sveikų gyvenimo metų“ skaičių ir taip sudaryti
 galimybes pagyvenusiems žmonėms toliau dirbti esant vyresnio amžiaus.
 Dėl lėtinių ligų ES įvyksta daugiau kaip 80 proc.
 priešlaikinių mirčių. Nustatant ir skleidžiant patvirtintą
 tinkamą gerąją patirtį taikant ekonomiškai efektyvias
 prevencines priemones kovoje su pagrindiniais rizikos veiksniais, t y.
 rūkymu, piktnaudžiavimu alkoholiu ir nutukimu, taip pat ŽIV/AIDS, ir
 skatinant ją diegti Programa padės išvengti ligų ir ugdyti
 sveikatą, atsižvelgiant ir į socialinius bei aplinkos veiksnius;
 11) siekiant sumažinti tarpvalstybinių
 grėsmių, pradedant cheminių incidentų sukeltu masiniu
 užterštumu ir baigiant pandemijomis, pavyzdžiui, neseniai sukeltomis E. coli,.
 H1N1 štamo gripo viruso ar SŪRS (sunkus ūmus respiracinis sindromas),
 pasekmes visuomenės sveikatai Programa turėtų padėti kurti
 ir išlaikyti stabilius mechanizmus ir priemones nustatyti, vertinti ir valdyti
 dideles tarpvalstybines grėsmes sveikatai. Dėl šių
 grėsmių pobūdžio Programa turėtų padėti remti
 koordinuojamas visuomenės sveikatos priemones ES lygmeniu, kad
 būtų galima spręsti įvairias problemas, stiprinti
 parengtį ir reagavimo į grėsmes planavimą, kurti tvarų
 ir patikimą rizikos vertinimą ir stiprią rizikos bei krizių
 valdymo sistemą. Šiomis aplinkybėmis svarbu, kad kovojant su
 užkrečiamosiomis ligomis būtų pasinaudota programos sąsajomis
 su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro[12] darbų programa ir veikla,
 remiama pagal Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų
 programas. Turėtų būti imamasi specialių priemonių
 užtikrinti Programos ir pagal kitas Bendrijos programas ir priemones, kuriomis
 visų pirma kovojama su gripu, ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir kitomis
 tarptautinėmis grėsmėmis sveikatai trečiosiose šalyse,
 vykdomos sveikatos srities veiklos pasauliniu mastu derėjimą ir
 sinergiją. Pagal šią programą vykdomi veiksmai gali būti
 susiję ir su kitomis tarpvalstybinėmis grėsmėmis sveikatai,
 sukeltomis biologinių ir cheminių incidentų, aplinkos ir klimato
 kaitos. Kaip nurodyta Komisijos komunikate „2020 m. strategijos biudžetas“,
 Komisija įsipareigojo klimato kaitos klausimą įtraukti į
 bendrai Sąjungos finansuojamas programas ir bent 20 proc. Sąjungos
 biudžeto skirti su klimato kaita susijusiems tikslams. Programos „Sveikata
 ekonomikos augimui skatinti“ finansavimas pagal 4 tikslą iš esmės
 prisidės prie minėto tikslo įgyvendinimo sprendžiant su klimato
 kaita susijusių grėsmių sveikatai keliamas problemas. Komisija
 teiks informaciją apie su klimato kaita susijusias išlaidas pagal
 Programą „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“.
 12) pagal Sutarties 114 straipsnį aukštas
 sveikatos apsaugos lygis turėtų būti užtikrintas Sąjungos
 teisės aktais, priimtais kuriant vidaus rinką ir užtikrinant jos
 veikimą. Siekiant šio tikslo Programoje turėtų būti
 numatytos specialios priemonės, kuriomis būtų remiami ES
 teisės aktams dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių
 vaistų, medicinos prietaisų, audinių ir ląstelių,
 kraujo, žmonių organų, užkrečiamųjų ligų ir
 kitų grėsmių sveikatai, pacientų teisių gauti
 tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas ir tabako produktų bei
 reklamos įgyvendinti arba prie jų įgyvendinimo prisidėti
 reikalingi veiksmai;
 13) Programa turėtų padėti priimti
 įrodymais grindžiamus sprendimus tobulinant sveikatos srities informacijos
 ir žinių sistemą. Pastarąją sudarytų, inter alia,
 sveikatos duomenų rinkimas ir analizė, parama moksliniams komitetams[13] ir dalyvavimas plačiai
 skleidžiant Programos įgyvendinimo rezultatus;
 14) Programoje daugiausia dėmesio
 turėtų būti skiriama bendradarbiavimui su nacionalinėmis
 sveikatos kompetentingomis institucijomis ir paskatoms aktyviai dalyvauti
 visoms valstybėms narėms. Visų pirma, turėtų būti
 aktyviai skatinamas valstybių narių, kurių bendros
 nacionalinės pajamos mažesnės nei 90 proc. Sąjungos vidurkio,
 dalyvavimas;
 15)
 nevyriausybinės organizacijos ir sveikatos srities suinteresuotosios
 šalys, visų pirma pacientų organizacijos ir sveikatos priežiūros
 specialistų asociacijos, gali atlikti svarbų vaidmenį teikiant
 Komisijai programai įgyvendinti reikalingą informaciją ir
 patarimus. Atlikdamos šį vaidmenį jos gali reikalauti paramos
 Programos lėšomis, kad galėtų veikti. Todėl programa
 turėtų būti prieinama reprezentatyvioms NVO ir visuomenės
 sveikatos srityje dirbančioms pacientų organizacijoms, kurios atlieka
 svarbų vaidmenį užtikrinant pilietinį dialogą ES lygmeniu,
 pavyzdžiui, jos dalyvauja konsultacinėse grupėse ir tokiu būdu
 prisideda prie konkrečių programos tikslų įgyvendinimo;
 16) vykdant programą turėtų
 būti skatinamos sinergijos kartu vengiant šios ir kitų susijusių
 Sąjungos programų ir veiksmų dubliavimo. Turėtų
 būti naudojamos ir kitų Sąjungos fondų bei programų
 galimybės, visų pirma dabartinės ir būsimos Sąjungos
 pagrindinės mokslinių tyrimų ir inovacijų programos ir
 jų rezultatų, struktūrinių fondų, socialinių
 pokyčių ir inovacijų programos, Europos solidarumo fondo,
 Europos darbuotojų sveikatos strategijos, konkurencingumo ir
 inovacijų programos, pagrindinės aplinkos ir klimato srities
 veiksmų programos, Sąjungos vartotojų politikos srities
 veiksmų 2014–2020 m. programos[14],
 2014–2020 m. teisingumo programos, „Kasdienį gyvenimą
 palengvinančios bendrosios programos“, programos „Švietimas Europoje“ ir
 Sąjungos statistikos programos atitinkamos priemonės;
 17) Sutarties 168
 straipsnyje nurodyta, kad Sąjunga ir valstybės narės skatina
 bendradarbiavimą visuomenės sveikatos srityje su trečiosiomis
 šalimis ir šioje srityje kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis.
 Todėl programa turėtų būti atvira trečiųjų
 šalių, ypač narystės siekiančių šalių, šalių
 kandidačių ir galimų kandidačių, gaunančių
 paramą iš pasirengimo narystei strategijos lėšų, ELPA/EEE
 šalių, kaimyninių šalių ir šalių, kurioms taikoma Europos
 kaimynystės politika (ENP), ir kitų šalių dalyvavimui pagal
 sąlygas, nustatytas atitinkamose dvišalėse ar daugiašalėse
 sutartyse;
 18) reikėtų
 pagerinti atitinkamus ryšius su programoje nedalyvaujančiomis
 trečiosiomis šalimis, kad būtų galima padėti siekti programos
 tikslų, atsižvelgiant į visus susijusius tų šalių ir
 Sąjungos susitarimus. Tuo tikslu ES gali būti organizuojami sveikatos
 srities renginiai arba trečiosios valstybės, papildydamos pagal
 šią programą finansuojamus veiksmus, gali imtis bendrus interesus atitinkančios
 veiklos, tačiau finansinė parama pagal šią programą
 nebūtų teikiama;
 19) siekiant kuo efektyvesnių ir kuo
 racionalesnių veiksmų Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu,
 įgyvendinant Programą turėtų būti plėtojamas
 bendradarbiavimas su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis,
 pavyzdžiui, Jungtinėmis Tautomis ir jų specializuotomis
 agentūromis, visų pirma Pasaulio sveikatos organizacija, taip pat su
 Europos Taryba ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija;
 20) programa turėtų būti vykdoma
 septynerių metų laikotarpiu siekiant suvienodinti jos ir
 daugiametės finansinės programos trukmę, kaip nurodyta Tarybos
 reglamento, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė 2014–2020 m.
 programa, [1straipsnio] nuostatose. Šiuo reglamentu visam programos
 trukmės laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris yra svarbiausias
 orientacinis dydis biudžeto institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo
 procedūros metu, kaip apibrėžta XX/YY/201Z Europos Parlamento,
 Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės
 drausmės ir patikimo finansų valdymo [nuoroda] 17 punkte;
 21) pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos
 reglamento (EB, Euratomas) dėl finansinio reglamento, taikomo Europos
 Bendrijų bendrajam biudžetui[15],
 49 straipsnį šiuo reglamentu suteikiamas programos „Sveikata ekonomikos
 augimui skatinti“ vykdymo ir įgyvendinimo teisinis pagrindas;
 22) kad būtų užtikrintos šio
 reglamento vienodas įgyvendinimo sąlygas tvirtinant metines
 darbų programas, Komisijai turėtų būti suteikti
 įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų
 būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių
 narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais
 kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[16];
 23) Programa turėtų būti
 įgyvendinama laikantis skaidrumo principo ir pagrįstai suderinus
 skirtingus jos tikslus. Pagal programos konkrečius tikslus numatyti
 atitinkami veiksmai, suteikiantys aiškios papildomos naudos ES, turėtų
 būti būti atrinkti ir finansuojami Programos lėšomis.
 Metinėse darbų programose turėtų būti nustatyti
 visų pirma laikantis finansinio reglamento pagrindiniai galimiems paramos
 gavėjams taikomi atrankos kriterijai siekiant užtikrinti, kad paramos
 gavėjai turėtų finansinių ir veiklos pajėgumų
 imtis pagal Programą finansuojamos veiklos ir prireikus pateikti savo
 nepriklausomumo būtinus įrodymus;
 24) Programos vertė ir poveikis
 turėtų būti reguliariai stebimi ir vertinami. Vertinant
 Programą turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad jos
 tikslams įvykdyti gali prireikti daugiau laiko, nei trunka pati programa;
 25) nacionalinių institucijų
 bendradarbiavimas yra būtinas dalijantis informacija su galimais
 pareiškėjais, kad būtų užtikrintas lygiateisis dalyvavimas Programoje,
 ir žiniomis, įgytomis bendradarbiaujant pagal programą, su
 įvairiomis nacionalinėmis sveikatos srities suinteresuotosiomis
 šalimis. Be to, jų dalyvavimas nustatant Programos daromą
 poveikį nacionaliniu lygmeniu yra labai svarbus. Todėl valstybės
 narės turėtų paskirti nacionalinius kontaktinius centrus, kad
 galėtų remti pirmiau minėtą veiklą;
 26) Europos Sąjungos finansiniai
 interesai turėtų būti saugomi viso išlaidų finansavimo
 ciklo metu taikant proporcingas pažeidimų prevencijos, aptikimo ir tyrimo,
 prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai
 panaudotų lėšų atgavimo priemones ir prireikus baudas;
 27) turėtų būti užtikrintas
 perėjimas nuo ankstesnės prie naujos programos, visų pirma
 tęsiant daugiametes jos valdymo priemones, pavyzdžiui, techninės
 pagalbos ir administracinės paramos finansavimą. Nuo 2021 m. sausio 1
 d. techninei ir administracinei pagalbai skirti asignavimai prireikus
 turėtų apimti išlaidas, susijusias su iki 2020 m. pabaigos dar
 neužbaigtų įgyvendinti veiksmų valdymu;
 28) šiuo reglamentu pakeičiamas
 Sprendimas Nr. 1350/2007/EB. Todėl tas sprendimas turėtų
 būti panaikintas,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 I
 Skyrius
 Bendrosios nuostatos
 1 straipsnis
 Programos
 patvirtinimas
 Šiuo reglamentu patvirtinama trečioji
 daugiametė Sąjungos sveikatos srities veiksmų nuo 2014 m. sausio
 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. programa, vadinama „Sveikata ekonomikos augimui
 skatinti“ (toliau – Programa).
 2 straipsnis
 Bendrieji
 tikslai
 Bendrieji programos „Sveikata ekonomikos
 augimui skatinti“ tikslai yra dirbti su valstybėmis narėmis skatinant
 sveikatos priežiūros inovacijas, didinant sveikatos sistemų
 tvarumą, gerinant ES piliečių sveikatą ir saugant juos nuo
 tarpvalstybinių grėsmių sveikatai.
 II skyrius
 Tikslai ir veiksmai
 3 straipsnis
 Konkretūs
 tikslai ir rodikliai
 2 straipsnyje nurodytų bendrųjų
 tikslų siekiama įgyvendinant šiuos konkrečius tikslus:
 1) Parengti bendras priemones ir mechanizmus
 ES lygmeniu, kad būtų galima spręsti žmogiškųjų ir
 finansinių išteklių trūkumo problemą, sudaryti daugiau
 galimybių įsisavinti sveikatos priežiūros inovacijas ir taip
 prisidėti prie inovatyvių ir tvarių sveikatos sistemų
 formavimo;
 Šio tikslo įgyvendinimas bus matuojamas
 visų pirma valstybių narių, naudojančių parengtas
 priemones ir mechanizmus bei besinaudojančių patarimais,
 skaičiaus augimu.
 2) Gerinti prieigą prie medicininių
 žinių ir informacijos, susijusių su specialiomis būklėmis,
 ir už nacionalinių sienų ribų ir parengti sveikatos
 priežiūros kokybei ir pacientų saugai gerinti skirtus bendrus
 sprendimus ir gaires, kad ES piliečiams būtų labiau prieinama
 geresnė ir saugesnė sveikatos priežiūra;
 Šio tikslo įgyvendinimas bus matuojamas
 sveikatos priežiūros specialistų, besinaudojančių Europos
 specializuotų pavyzdinių centrų tinklų (kaip nurodyta
 Direktyvoje 2011/24/ES dėl pacientų teisių į
 tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo, toliau –
 Europos pavyzdiniai tinklai) sukauptomis tiriamosiomis žiniomis, skaičiaus
 augimu; šiais tinklais besinaudojančių pacientų skaičiaus
 augimu; valstybių narių, besinaudojančių parengtomis
 gairėmis, skaičiaus augimu;
 3) Nustatyti, skleisti ir skatinti
 ekonomiškų efektyvių prevencijos priemonių, taikomų
 kovojant su pagrindiniais rizikos veiksniais, t. y. rūkymu,
 piktnaudžiavimu alkoholiu ir nutukimu, taip pat ŽIV/AIDS, tinkamos patvirtintos
 gerosios patirties diegimą, pagrindinį dėmesį skiriant
 tarptautiniam aspektui, kad būtų išvengta ligų ir ugdoma
 sveikata.
 Šio tikslo įgyvendinimas bus matuojamas
 visų pirma valstybių narių, taikančių sveikatos ugdymo
 ir ligų prevencijos priemones, besinaudojančių tinkama
 patvirtinta gerąja patirtimi, skaičiaus augimu;
 4) Parengti bendrus geresnės parengties
 ekstremalioms situacijoms ir koordinavimo esant tokioms situacijoms metodus ir
 įrodyti jų naudą, kad būtų galima apsaugoti
 piliečius nuo tarpvalstybinių grėsmių sveikatai.
 Šio tikslo įgyvendinimas bus matuojamas
 visų pirma valstybių narių, kurios parengtus bendrus metodus
 naudoja projektuodamos jų parengties planus, skaičiaus augimu.
 4 straipsnis
 Tinkami
 veiksmai
 3 straipsnyje nurodytų tikslų
 siekiama vykdant toliau nurodytus veiksmus ir laikantis šio reglamento 11
 straipsnyje nurodytoje darbų programoje nustatytų prioritetų:
 1) Pagalba kuriant naujoviškas ir tvarias
 sveikatos sistemas.
 –
 1.1. ES bendradarbiavimo sveikatos technologijų
 vertinimo srityje plėtra įgyvendinant Direktyvą
 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos
 priežiūros paslaugas įgyvendinimo;
 –
 1.2. Sveikatos srities inovacijų ir e.
 sveikatos skatinimas gerinant e. sveikatos priemonių sąveikumą;
 –
 1.3. ES sveikatos sektoriaus darbo jėgos
 tvarumo stiprinimas skatinant efektyvų prognozavimą ir
 planavimą, kuriant veiksmingas įdarbinimo ir skatinimo pasilikti
 dirbti strategijas;
 –
 1.4. Tiriamųjų žinių suteikimas
 padedant valstybėms narėms vykdyti sveikatos sistemos reformas;
 –
 1.5 Parama Europos inovacijų partnerystei
 aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje, bandomajam projektui pagal
 strategijos „Europa 2020“ pavyzdinę Inovacijų Sąjungos
 iniciatyvą[17];
 –
 1.6 Veiksmai, reikalingi įgyvendinant ES
 teisės aktų dėl medicinos prietaisų tikslus, taip pat
 tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas reglamentuojančių
 teisės aktų e. sveikatos ir technologijų vertinimo nuostatas ar
 prisidedant prie jų įgyvendinimo;
 –
 1.7 Sveikatos srities žinių sistemos,
 įskaitant mokslinius komitetus, stiprinimas siekiant prisidėti prie
 įrodymais grindžiamo sprendimų priėmimo;
 2) Geresnis piliečių prieinamumas
 prie geresnės ir saugesnės sveikatos priežiūros.
 –
 2.1. Europos pavyzdinių tinklų
 akreditacija ir parama jiems;
 –
 2.2. Parama retųjų ligų srities
 priemonėms, įskaitant Europos pavyzdinių tinklų
 kūrimą (pagal 2.1 punktą), informaciją ir registrus,
 grindžiamus bendrais akreditacijos kriterijais;
 –
 2.3. Bendradarbiavimo pacientų saugos ir
 sveikatos priežiūros kokybės srityje stiprinimas gerinant
 informacijos teikimą pacientams, keičiantis gerąja patirtimi ir
 rengiant gaires; parama sergančiųjų lėtinėmis ligomis
 sveikatos priežiūros ir šių ligų mokslinių tyrimų
 veiksmams, įskaitant Europos gairių rengimą;
 –
 2.4. Racionalaus antimikrobinių
 medžiagų naudojimo medicinoje tobulinimo ir praktikos, kuri didina
 atsparumą antimikrobinėms medžiagoms, ribojimo gairių rengimas;
 –
 2.5. Veiksmai, reikalingi ES teisės
 aktų dėl audinių ir ląstelių, kraujo, organų,
 pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros
 paslaugas ir vaistų tikslams įgyvendinti arba prisidėti prie
 jų įgyvendinimo;
 –
 2.6. Sveikatos srities žinių sistemos
 stiprinimas, siekiant prisidėti prie įrodymais grindžiamo
 sprendimų priėmimo;
 Sveikatos ugdymas ir ligų prevencija.
 –
 3.1 Keitimasis gerąja patirtimi esminiais
 sveikatos klausimais, pavyzdžiui, rūkymo prevencija, kova su
 piktnaudžiavimu alkoholiu ir nutukimu;
 –
 3.2. Parama lėtinių ligų,
 įskaitant vėžį, prevencijai dalijantis žiniomis ir gerąja
 patirtimi ir plėtojant bendrus veiksmus;
 –
 3.3. Veiksmai, reikalingi ES teisės
 aktų dėl tabako produktų ir reklamos tikslams įgyvendinti
 arba prisidėti prie jų įgyvendinimo;
 –
 3.4. Sveikatos srities žinių sistemos
 stiprinimas, siekiant prisidėti prie įrodymais grindžiamo
 sprendimų priėmimo;
 Piliečių apsauga nuo tarpvalstybinių
 grėsmių sveikatai.
 –
 4.1. Parengties ir reagavimo į rimtas
 tarpvalstybines grėsmes sveikatai stiprinimas;
 –
 4.2. Rizikos vertinimo gebėjimų
 stiprinimas numatant papildomus mokslinės ekspertizės atlikimo ir
 esamų vertinimų apibendrinimo pajėgumus;
 –
 4.3. Apsaugos nuo grėsmių sveikatai
 gebėjimų stiprinimo valstybėse narėse rėmimas, inter
 alia, gerinant parengtį ir reagavimo planavimą bei
 koordinavimą, kuriant bendrus vakcinacijos metodus, rengiant bendro
 medicininių priemonių įsigijimo gaires ir mechanizmus;
 –
 4.4. Veiksmai, reikalingi ES teisės
 aktų dėl užkrečiamųjų ligų kitų
 grėsmių sveikatai tikslams įgyvendinti arba prisidėti prie
 jų įgyvendinimo;
 –
 4.5. Sveikatos srities žinių sistemos
 stiprinimas, siekiant prisidėti prie įrodymais grindžiamo
 sprendimų priėmimo.
 Išsamesnis šių veiksmų turinio
 aprašymas pateiktas I priede. Orientacinis atitinkamų teisės
 aktų sąrašas pateikiamas šio reglamento II priede.
 III skyrius
 Finansavimo nuostatos
 5 straipsnis
 Finansavimas
 1. Programos įgyvendinimo laikotarpio nuo
 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. finansinis paketas yra 446 000
 000 EUR galiojančiomis kainomis.
 6 straipsnis
 Trečiųjų
 šalių dalyvavimas
 1. Atsižvelgiant į išlaidas Programoje
 leidžiama dalyvauti trečiosioms šalims, visų pirma:
 a) narystės
 siekiančioms šalims, šalims kandidatėms ir galimoms kandidatėms,
 gaunančioms paramą pasirengimo narystei strategijos lėšomis,
 laikantis bendrųjų principų ir bendrųjų
 reikalavimų ir sąlygų dėl jų dalyvavimo Sąjungos
 programose, nustatytų atitinkamose bendrosiose sutartyse, Asociacijos
 tarybos sprendimuose ar panašiuose susitarimuose;
 b) ELPA/EEE šalims
 EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;
 c) kaimyninėms
 šalims ir šalims, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika (ENP),
 laikantis sąlygų, nustatytų atitinkamuose dvišaliuose ar
 daugiašaliuose susitarimuose;
 d) kitoms šalims
 laikantis sąlygų, nustatytų atitinkamuose dvišaliuose ar
 daugiašaliuose susitarimuose.
 7 straipsnis
 Intervencijų
 rūšys
 1. Laikantis finansinio reglamento
 Sąjungos finansiniai įnašai gali būti teikiami subsidijų ar
 viešųjų pirkimų forma arba kitomis priemonėmis,
 reikalingomis siekiant Programos tikslų.
 2. Subsidijos gali būti skiriamos
 finansuoti:
 a) aiškią
 papildomą naudą ES turinčius veiksmus, bendrai finansuojamus su
 valstybių narių už visuomenės sveikatą atsakingomis ar
 programoje pagal 6 straipsnį dalyvaujančių
 trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis arba
 nevyriausybinėmis organizacijomis, įgaliotomis šių
 kompetentingų institucijų;
 b) aiškią
 papildomą naudą ES turinčius veiksmus, bendrai finansuojamus su
 kitomis viešojo sektoriaus ar privačiomis organizacijomis, kaip nurodyta 8
 straipsnio 1 dalyje, įskaitant sveikatos srityje veikiančias
 tarptautines organizacijas, pastarųjų veiksmus prireikus finansuojant
 be kvietimo teikti pasiūlymus, tinkamai pagrindus metinėse darbų
 programose;
 c) nevyriausybinių
 organizacijų veiklą, kaip nurodyta 8 straipsnio 2 dalyje, kai
 siekiant vieno ar daugiau konkrečių Programos tikslų būtina
 finansinė parama.
 3. Sąjungos mokamos subsidijos neviršija
 šių sumų:
 a) 60 proc.
 reikalavimus atitinkančių išlaidų, susijusių su veiksmu
 įgyvendinant Programos tikslą. Ypatingo naudingumo atvejais
 Sąjungos įnašas gali būti iki 80 proc. reikalavimus
 atitinkančių išlaidų;
 b) 60 proc.
 reikalavimus atitinkančių nevyriausybinės organizacijos veiklos
 išlaidų. Ypatingo naudingumo atvejais įnašo tokioms organizacijoms
 dydis daugiausia gali būti iki 80 proc. reikalavimus
 atitinkančių išlaidų;
 c) 60 proc.
 reikalavimus atitinkančių išlaidų 2 dalies a punkte nurodytu
 atveju, išskyrus valstybes nares, kurių bendrosios nacionalinės
 pajamos vienam gyventojui yra mažesnės nei 90 proc. Sąjungos vidurkio
 ir kurioms skirto finansinio įnašo dydis daugiausia gali būti iki 80
 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų. Ypatingo naudingumo
 atvejais finansinis įnašas 2 dalies a punkte nurodytiems veiksmams gali
 daugiausia siekti iki 80 proc. reikalavimus atitinkančių visų
 valstybių narių ar Programoje dalyvaujančių
 trečiųjų šalių kompetentingų institucijų
 išlaidų.
 4. Subsidijos gali būti mokamos vienkartinių
 išmokų, standartinių vieneto įkainių ar finansavimo
 nustatyto dydžio suma forma, jei tai tinka priklausomai nuo atitinkamų
 veiksmų pobūdžio.
 8 straipsnis
 Subsidijoms
 gauti tinkami paramos gavėjai
 1. 7 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytiems
 veiksmams finansuoti skirtos subsidijos gali būti skiriamos teisiškai
 įsteigtoms organizacijoms, viešojo sektoriaus valdžios institucijoms,
 viešojo sektoriaus įstaigoms, visų pirma mokslinių tyrimų
 ir sveikatos įstaigoms, universitetams ir aukštojo mokslo įstaigoms
 bei įmonėms.
 2. Subsidijos 7 straipsnio 2 dalies c punkte
 nurodytoms organizacijoms finansuoti gali būti skiriamos tik
 įstaigoms, atitinkančioms šiuos kriterijus:
 a) jos yra
 nevyriausybinės, pelno nesiekiančios, nepriklausomos nuo pramonės,
 komercinių ir verslo ar kitų konfliktinių interesų;
 b) jos dirba
 visuomenės sveikatos srityje, atlieka svarbų vaidmenį
 diskutuojant su pilietine visuomene ES lygmeniu ir siekia bent vieno iš
 konkrečių Programos tikslų, nurodytų 3 straipsnyje;
 c) jos veikia
 Sąjungos lygmeniu bent pusėje valstybių narių ir jų
 geografinė aprėptis Sąjungos mastu yra subalansuota.
 9 straipsnis
 Administracinė
 ir techninė pagalba
 Šiai Programai
 finansuoti skirtos lėšos taip pat gali būti naudojamos padengti
 išlaidoms, susijusioms su parengiamaisiais, stebėsenos, kontrolės,
 audito ir vertinimo veiksmais, kurie yra tiesiogiai būtini Programos
 valdymui ir jos uždavinių įgyvendinimui, visų pirma tyrimais,
 susitikimais, informavimo ir ryšių veikla, įskaitant institucinius
 pranešimus apie Europos Sąjungos politikos prioritetus tiek, kiek jie
 susiję su bendrais šio reglamento tikslais, išlaidas, susijusias su
 informaciniais tinklais, skirtais daugiausia keistis informacija, bei visas
 kitas techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, kurių
 Komisija turės valdydama Programą.
 IV skyrius
 Įgyvendinimas
 10 straipsnis
 Įgyvendinimo
 metodai
 Komisija atsako už Programos
 įgyvendinimą laikantis finansiniame reglamente nustatytų valdymo
 būdų.
 11 straipsnis
 Metinės
 darbų programos
 1. Komisija įgyvendina Programą
 sudarydama metines darbų programas, kuriose nustatomi finansiniame
 reglamente nustatyti dalykai, visų pirma:
 a) prioritetai ir
 veiksmai, kurių bus imtasi, taip pat finansinių išteklių
 paskirstymas;
 b) išsamūs
 paramos gavėjų tinkamumo kriterijai pagal 8 straipsnį;
 c) Sąjungos
 finansinio įnašo procentinės dalies nustatymo kriterijai,
 įskaitant vertinimo, ar taikyti ypatingą naudingumą, ar jo
 netaikyti, kriterijus ir taikytiną bendro finansavimo dalį;
 d) pagrindiniai
 atrankos ir skyrimo kriterijai, taikomi pasiūlymams, kuriems bus skiriama
 finansinė parama, atrinkti;
 e) numatomų
 konkursų ir kvietimų teikti pasiūlymus tvarkaraštis;
 f) prireikus
 leidimas naudoti vienkartines išmokas, standartinius vieneto įkainius ar
 finansavimą nustatyto dydžio suma pagal finansinį reglamentą;
 g) tinkamai
 pagrįsti veiksmai, finansuojami bendrai su tarptautinėmis sveikatos
 srityje veikiančiomis organizacijomis neskelbiant išankstinio kvietimo
 teikti pasiūlymus.
 2. 1 dalyje nurodyta darbų programa
 priimama taikant 16 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo
 procedūrą.
 3. Įgyvendinant Programą Komisija
 kartu su valstybėmis narėmis užtikrina, kad būtų laikomasi
 visų atitinkamų teisinių nuostatų dėl asmens
 duomenų apsaugos ir prireikus taiko tokių duomenų slaptumui ir
 saugumui užtikrinti reikalingas priemones.
 12 straipsnis
 Derėjimas
 su kitomis politikos sritimis ir jų papildomumas
 Komisija bendradarbiaudama su valstybėmis
 narėmis užtikrina bendrą Programos derėjimą su kitomis
 Sąjungos politikos sritimis, priemonėmis ir veiksmais ir jų
 papildomumą.
 13 straipsnis
 Rezultatų
 stebėsena, vertinimas ir sklaida
 1. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su
 valstybėmis narėmis, stebi programos veiksmų
 įgyvendinimą atsižvelgdama į jos uždavinius ir rodiklius,
 įskaitant informaciją apie su klimatu susijusias išlaidas. Ji apie
 tai teikia ataskaitas 13 straipsnyje nurodytam komitetui ir informuoja Europos
 Parlamentą ir Tarybą.
 2. Komisijos prašymu, vengiant neproporcingai
 padidinti valstybėms narėms tenkančią administracinę
 naštą, valstybės narės pateikia visą turimą
 informaciją apie šios Programos įgyvendinimą ir poveikį.
 3. Ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio
 Komisija parengia visų priemonių įgyvendinimo (nurodant
 rezultatus ir poveikį), išteklių naudojimo efektyvumo ir gautos papildomos
 naudos Europai ataskaitą, siekdama atnaujinti, pakeisti ar sustabdyti
 priemonių vykdymą. Vertinime turi būti papildomai
 išnagrinėta paprastinimo aprėptis, vidinis ir išorinis darnumas,
 visų tikslų įgyvendinimo tęstinumo svarba, taip pat
 priemonių nauda įgyvendinant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir
 integracinio augimo prioritetus. Jame atsižvelgiama į ilgalaikio
 ankstesnės programos poveikio rezultatų vertinimą.
 Programos „Sveikata ekonomikos augimui
 skatinti“ ilgalaikis poveikis ir rezultatų tvarumas turėtų
 būti vertinami siekiant priimti sprendimą galimai atnaujinti,
 pakeisti ar sustabdyti būsimą programą.
 4. Komisija viešai paskelbia veiksmų,
 atliktų pagal šį sprendimą, rezultatus ir užtikrina, kad jie
 būtų plačiai skleidžiami.
 14 straipsnis
 Nacionaliniai kontaktiniai centrai
 Valstybės
 narės paskiria nacionalinius kontaktinius centrus, kurie padeda Komisijai
 propaguoti programą, skleisti programos įgyvendinimo rezultatus ir
 informaciją apie poveikį atitinkamose šalyse.
 15 straipsnis
 Europos
 Sąjungos finansinių interesų apsauga
 1. Komisija tinkamomis priemonėmis
 užtikrina, kad vykdant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus
 Europos Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant
 prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir bet kuria kita neteisėta
 veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma
 pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus
 skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
 2. Komisija arba jos atstovai ir Audito
 Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų subsidijų
 gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos
 lėšų, dokumentų auditą ir auditą vietoje.
 Europos kovos su sukčiavimu įstaiga
 (OLAF) gali, laikydamasi Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytų
 procedūrų, atlikti ūkio subjektų, tiesiogiai ar
 netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus vietoje ir inspektavimą,
 siekdama nustatyti ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos
 neteisėtos veiklos atvejų, turinčių neigiamos įtakos
 Europos Sąjungos finansiniams interesams, susijusiems su subsidijos
 susitarimu ar sprendimu ar sutartimi dėl Sąjungos lėšų
 skyrimo.
 Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų,
 bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir
 tarptautinėmis organizacijomis ir subsidijų susitarimuose bei sprendimuose
 ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai,
 Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiama teisė atlikti tokį
 auditą, patikrinimus vietoje ir inspektavimą.
 V skyrius
 Procedūrinės nuostatos
 16 straipsnis
 Komiteto
 procedūros
 1. Komisijai padeda komitetas, kaip
 apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
 2. Kai daroma nuoroda į pirmą
 dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
 3. Jeigu komiteto
 nuomonė turi būti gaunama taikant rašytinę procedūrą,
 ta procedūra turi būti užbaigta negavus rezultato, jeigu per nuomonei
 priimti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba
 to prašo paprasta komiteto narių dauguma.
 VI skyrius
 Pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos
 17 straipsnis
 Pereinamojo
 laikotarpio nuostatos
 1. Iš Programai skirtų finansinių
 lėšų gali būti finansuojamos ir administracinės ir
 techninės pagalbos išlaidos, būtinos perėjimui nuo pagal
 Sprendimą Nr. 1350/2007/EB patvirtintų priemonių prie
 Programos vykdymo užtikrinti.
 2. Prireikus
 asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2020 m.
 siekiant padengti 9 straipsnyje nurodytas išlaidas tam, kad būtų
 galima vykdyti iki 2020 m. gruodžio 31 d. neužbaigtus veiksmus.
 18 straipsnis
 Panaikinimo
 nuostatos
 Sprendimas Nr. 1350/2007/EB panaikinamas nuo
 2014 m. sausio 1 d.
 19 straipsnis
 Įsigaliojimas
 Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo
 paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis
 reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
 narėse.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu Tarybos
 vardu
 Pirmininkas Pirmininkas
 I PRIEDAS
 Veiksmų
 rūšys
 1. Bendrų priemonių ir
 mechanizmų ES lygmeniu parengimas, kad būtų galima spręsti
 žmogiškųjų ir finansinių išteklių trūkumo
 problemą, sudaryti daugiau galimybių įsisavinti sveikatos
 priežiūros inovacijas ir taip prisidėti prie inovatyvių ir
 tvarių sveikatos sistemų formavimo
 1.1. Sveikatos
 technologijų vertinimas: parama Europos bendradarbiavimui sveikatos technologijų
 vertinimo srityje per Europos savanorišką sveikatos technologijų
 vertinimo tinklą, nurodytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje
 2011/24/ES[18];
 pagalba diegiant mokslinių tyrimų projektų, finansuotų
 pagal 7-ąją pagrindinę programą, rezultatus ir vykdant
 ilgalaikę veiklą pagal būsimas mokslinių tyrimų ir
 inovacijų programas 2014–2020 m. (Horizon 2020);
 1.2. Sveikatos srities inovacijos ir e.
 sveikata: pacientų registrų ir kitų e. sveikatos priemonių
 sąveikumo gerinimas; parama Europos bendradarbiavimui e. sveikatos
 srityje, visų pirma registrų ir sveikatos priežiūros
 specialistų žinių panaudojimo klausimais. Tai padės Europos
 savanoriškam e. sveikatos tinklui, nurodytam Europos Parlamento ir Tarybos
 direktyvoje 2011/24/ES;
 1.3. Sveikatos priežiūros darbuotojai:
 veiksmingo sveikatos priežiūros darbo jėgos prognozavimo ir planavimo
 plėtra numatant sveikatos priežiūros specialistų
 skaičių, praktikos aprėptį ir įgūdžius, stebint
 jų mobilumą (Sąjungos viduje) ir migraciją, parengiant
 veiksmingas įdarbinimo ir skatinimo pasilikti dirbti strategijas bei
 stiprinant gebėjimus.
 1.4. Sprendimų dėl sveikatos
 sistemos reformų priėmimas: tiriamųjų žinių kaupimo ES
 lygmeniu mechanizmo sukūrimas, pripažintos ir įrodymais grindžiamos
 konsultacijos dėl efektyvių ir rentabilių investicijų
 į visuomenės sveikatą ir sveikatos sistemas. Pagalba diegiant
 mokslinių tyrimų projektų, finansuotų pagal 7-ąją
 pagrindinę programą, rezultatus ir vykdant ilgalaikę veiklą
 pagal būsimas mokslinių tyrimų ir inovacijų programas
 2014–2020 m.(Horizon 2020);
 1.5. Parama Europos inovacijų partnerystei
 aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje pagal jos tris temas: perspėjimo
 apie ligas, jų prevencijos ir ankstyvos diagnostikos inovacijos; ligų
 gydymo ir ligonių priežiūros bei aktyvaus senėjimo ir
 savarankiško gyvenimo sričių inovacijos;
 1.6. Veiksmai, reikalingi įgyvendinant
 Sąjungos teisės aktus dėl medicinos prietaisų ir
 tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų (e. sveikatos ir
 sveikatos technologijų vertinimo) ar prisidedant prie jų įgyvendinimo.
 Prie tokių veiksmų gali būti priskiriama veikla, kuria siekiama
 užtikrinti minėtų teisės aktų įgyvendinimą,
 taikymą, stebėseną ir persvarstymą;
 1.7. Sveikatos srities žinių sistemos
 kūrimas siekiant prisidėti prie įrodymais pagrįsto
 sprendimų priėmimo, įskaitant sveikatos srities duomenų
 rinkimą ir analizę bei programos įgyvendinimo rezultatų
 plačią sklaidą ir paramą moksliniams komitetams,
 sudarytiems pagal Komisijos sprendimą 2008/721/EB.
 2. Prieigos prie medicininių
 žinių ir informacijos, susijusių su specialiomis būklėmis,
 plėtimas ir už nacionalinių sienų ribų ir sveikatos
 priežiūros kokybei ir pacientų saugai gerinti skirtų bendrų
 sprendimų ir gairių rengimas, kad ES piliečiams būtų
 labiau prieinama geresnė ir saugesnė sveikatos priežiūra
 2.1. Prieinamumas: parama Europos
 pavyzdinių tinklų sistemos kūrimui, kad būtų galima, inter
 alia, užtikrinti medicinos tiriamųjų žinių apie
 pacientus, kurių būklės susijusios su labai specializuotos
 sveikatos priežiūros poreikiu, mobilumą ir ypač išteklių ar
 žinių sutelkimą, pavyzdžiui, retųjų ligų atvejais,
 remiantis kriterijais, kurie turi būti nustatyti pagal direktyvą
 dėl pacientų teisių gauti tarpvalstybines sveikatos
 priežiūros paslaugas įgyvendinimo (Direktyva 2011/24/ES)[19];
 2.2 Retosios
 ligos: parama valstybėms narėms, pacientų organizacijoms ir
 suinteresuotosioms šalims koordinuotais veiksmais Sąjungos lygmeniu, kad
 būtų galima veiksmingai padėti retosiomis ligomis sergantiems
 pacientams. Tai apima pavyzdinių
 tinklų kūrimą (pagal 2.1 punktą), informaciją apie
 retąsias ligas ir jų registrus, grindžiamus bendrais akreditacijos
 kriterijais;
 2.3. Kokybė ir sauga: bendradarbiavimo
 pacientų saugos ir sveikatos priežiūros kokybės klausimais
 stiprinimas, inter alia, Tarybos rekomendacijos dėl
 pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra siejamų infekcijų
 prevencijos ir kontrolės įgyvendinimas; keitimasis kokybės
 užtikrinimo sistemų gerąja patirtimi; pacientų saugos ir
 sveikatos priežiūros paslaugų kokybės skatinimo gairių ir
 priemonių rengimas; pacientų prieigos prie informacijos apie
 saugą ir kokybę gerinimas, geresnis grįžtamasis ryšys ir
 sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir pacientų
 tarpusavio ryšiai; parama lėtinių ligų sveikatos priežiūros
 gerosios patirties ir žinių apie ją keitimosi veiklai, sveikatos sistemos
 reagavimo į jas ir mokslinių tyrimų veiksmams, įskaitant
 Europos gairių rengimą;
 2.4. Sauga: racionalaus antimikrobinių
 medžiagų naudojimo medicinoje gerinimas ir praktikos, kuri žinoma kaip
 skatinanti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms plitimą, ribojimas;
 atsparių ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų
 keliamos naštos mažinimas ir aprūpinimo veiksmingais antibiotikais
 užtikrinimas;
 2.5. Veiksmai, reikalingi Sąjungos
 teisės aktams dėl audinių ir ląstelių, kraujo,
 organų, vaistų ir pacientų teisių gauti tarpvalstybines
 sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinti arba prisidėti prie
 jų įgyvendinimo. Prie tokių veiksmų gali būti
 priskiriama veikla, kuria siekiama užtikrinti minėtų teisės
 aktų įgyvendinimą, taikymą, stebėseną ir
 persvarstymą;
 2.6. Sveikatos srities žinių sistemos
 kūrimas prisidedant prie įrodymais pagrįsto sprendimų
 priėmimo, įskaitant sveikatos srities duomenų rinkimą ir
 analizę bei plačią programos įgyvendinimo rezultatų
 sklaidą.
 3. Ekonomiškai efektyvių prevencijos
 priemonių kovojant su pagrindiniais rizikos veiksniais, t y. rūkymu,
 piktnaudžiavimu alkoholiu ir nutukimu, taip pat ŽIV/AIDS, tinkamos patvirtintos
 gerosios patirties nustatymas, sklaida ir diegimas, pagrindinį
 dėmesį skiriant tarptautiniam aspektui, kad būtų išvengta
 ligų ir ugdoma sveikata
 3.1. Ekonomiškai efektyvios sveikatos ugdymo
 ir ligų prevencijos priemonės: tai bus veiksmai, skirti Europos masto
 tinklams ir partnerystėms kurti, įtraukiant didelį
 įvairių asmenų skaičių į komunikacijos bei
 informuotumo gerinimo pagrindiniais sveikatos probleminiais klausimais,
 pavyzdžiui, rūkymo prevencijos, piktnaudžiavimo alkoholiu, nutukimo,
 veiklą ir daugiausia dėmesio skiriant tarptautiniam veiklos aspektui
 ir valstybėms narėms, kuriose šiais klausimais nedirbama arba dirbama
 mažai;
 3.2. Lėtinės ligos: parama Europos
 bendradarbiavimui ir tinklų kūrimui siekiant išvengti
 lėtinių ligų, įskaitant vėžį, ir gerinti
 reagavimą į jas – dalijantis žiniomis, gerąja patirtimi ir
 rengiant bendrus prevencijos veiksmus. Kova su vėžiu: jau atlikto darbo
 tęsimas; Europos vėžio informacinės sistemos su palyginamais
 duomenimis sukūrimas; parama atrankinei patikrai dėl vėžio,
 įskaitant savanoriškos akreditacijos priemones; parama Europos gairių
 dėl prevencijos esant dideliems skirtumams rengimui;
 3.3. Veiksmai, reikalingi ES teisės
 aktams dėl tabako produktų ir reklamos įgyvendinti arba
 prisidėti prie jų įgyvendinimo. Prie tokių veiksmų
 gali būti priskiriama veikla, kuria siekiama užtikrinti minėtų
 teisės aktų įgyvendinimą, taikymą, stebėseną
 ir persvarstymą;
 3.4. Sveikatos srities žinių sistemos
 kūrimas prisidedant prie įrodymais pagrįsto sprendimų
 priėmimo, įskaitant sveikatos srities duomenų rinkimą ir
 analizę bei plačią programos įgyvendinimo rezultatų
 sklaidą.
 4. Bendrų geresnės parengties
 ekstremalioms sveikatai situacijoms ir koordinavimo esant tokioms situacijoms
 metodų parengimas ir jų naudos įrodymas, kad būtų
 galima apsaugoti piliečius nuo tarpvalstybinių grėsmių
 sveikatai
 4.1. Parengtis ir reagavimas į rimtas
 tarpvalstybines grėsmes sveikatai atsižvelgiant į pasaulines
 iniciatyvas ir jas koordinuojant: patvirtintos bendrosios ir specialios
 parengties planavimo bendros priemonės, įskaitant pandeminiam gripui
 skirtas priemones, ir reguliarus parengties planų įgyvendinimo
 ataskaitų teikimas.
 4.2. Rizikos vertinimo gebėjimai: rizikos
 vertinimo gebėjimų spragų šalinimas numatant papildomus
 mokslinės ekspertizės ir esamų vertinimų apibendrinimo
 pajėgumus, kad būtų galima pagerinti suderinamumą
 Sąjungos lygmeniu;
 4.3. Parama gebėjimų reaguojant
 į grėsmes sveikatai stiprinimui valstybėse narėse: parengties
 ir reagavimo planavimas, visuomenės sveikatos sistemos reagavimo
 koordinavimas, bendri vakcinacijos metodai; rekomendacijų dėl
 apsaugos priemonių ekstremalių situacijų atvejais, informacijos
 gairių ir gerosios patirties gairių parengimas; naujos bendro medicininių
 priemonių įsigijimo tvarkos nustatymas; bendrų komunikacijos
 strategijų parengimas.
 4.4. Veiksmai, reikalingi Sąjungos
 teisės aktams dėl užkrečiamųjų ligų ir kitų
 grėsmių sveikatai, įskaitant sukeltų biologinių ir
 cheminių incidentų, aplinkos ir klimato kaitos, įgyvendinti ar
 prisidėti prie jų įgyvendinimo. Prie tokių veiksmų
 gali būti priskiriama veikla, kuria siekiama užtikrinti minėtų
 teisės aktų įgyvendinimą, taikymą, stebėseną
 ir persvarstymą;
 4.5. Sveikatos srities žinių sistemos
 kūrimas prisidedant prie įrodymais pagrįsto sprendimų
 priėmimo, įskaitant sveikatos srities duomenų rinkimą ir
 analizę bei plačią programos įgyvendinimo rezultatų
 sklaidą.
 Šis sąrašas gali būti papildytas
 papildomais panašaus tipo ir poveikio veiksmais, kuriais siekiamas 3
 straipsnyje nurodytų konkrečių tikslų.
 II PRIEDAS
 4
 straipsnyje ir I priede nurodytas orientacinis atitinkamų teisės
 aktų sąrašas
 1. Kraujas, organai, audiniai ir
 ląstelės
 1.1. 2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos direktyva 2002/98/EB,
 nustatanti žmogaus kraujo ir kraujo
 komponentų surinkimo, ištyrimo, perdirbimo, laikymo bei paskirstymo
 kokybės ir saugos standartus bei iš dalies keičianti Direktyvą
 2001/83/EB (OL L 33, 2003 2 8, p. 30).
 1.2. 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos direktyva 2010/45/ES
 dėl transplantacijai skirtų žmogaus
 organų kokybės ir saugos standartų nustatymo (OL L 207, 2010 8
 6, p. 14).
 1.3. 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos direktyva 2004/23/ES
 dėl žmogaus audinių ir
 ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo,
 konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartų
 nustatymo (OL L 102, 2004 4 7, p. 48).
 Čia išvardyti tik pagrindiniai svarbiausi
 teisės aktai; kitus su krauju, organais, audiniais ir ląstelėmis
 susijusius teisės aktus rasite:
 http://ec.europa.eu/health/blood_tissues_organs/key_documents/index_en.htm#anchor3
 2. Užkrečiamosios ligos
 2.1. 1998 m. rugsėjo 24 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2011/98/EB
 dėl užkrečiamųjų ligų
 epidemiologinės priežiūros ir kontrolės tinklo Bendrijoje
 sukūrimo (OL L 268, 1998 10 3, p. 1).
 2.2. 2004 m. balandžio 21 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 851/2004,
 steigiantis Europos ligų prevencijos ir
 kontrolės centrą (OL L 142, 2004 4 30, p. 1).
 Čia išvardyti tik pagrindiniai svarbiausi
 teisės aktai; kitus teisės aktus, susijusius su ligomis, rasite
 čia:
 http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/key_documents/index_en.htm#anchor1
 3. Tabako produktai ir reklama
 3.1. 2001 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos direktyva 2001/37/EB
 dėl valstybių narių
 įstatymų ir kitų teisės aktų, taikomų tabako
 gaminių gamybai, pateikimui ir pardavimui, suderinimo (OL L 194, 2001 7
 18, p. 26).
 3.2. 2003 m. gegužės 26 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/33/EB
 dėl valstybių narių
 įstatymų ir kitų teisės aktų,
 reglamentuojančių tabako produktų reklamą ir
 rėmimą, suderinimo (OL L 152, 2003 6 20, p. 16).
 Čia išvardyti tik pagrindiniai svarbiausi
 teisės aktai; kitus teisės aktus, susijusius su tabaku, rasite
 čia: http://ec.europa.eu/health/tobacco/law/index_en.htm
 4. Pacientų teisės į
 tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas
 4.1. 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos direktyva 2011/24/ES
 dėl pacientų teisių į
 tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (OL L 88,
 2011 4 4, p. 45).
 5. Farmacijos produktai
 5.1. 2004 m. kovo 31 d/ Europos Parlamento ir
 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004,
 nustatantis Bendrijos leidimų dėl
 žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir
 priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų
 agentūrą (OL L 136, 2004 4 30, p. 1).
 5.2. 1995 m. vasario 10 d. Tarybos reglamentas
 (EB) Nr. 297/95
 dėl mokesčių,
 mokėtinų Europos vaistų agentūrai (OL L 35, 1995 2 15, p.
 1).
 5.3. 2001 m. lapkričio 6 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB
 dėl Bendrijos kodekso,
 reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p.
 67).
 5.4. 1999 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento
 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 141/2000
 dėl retųjų vaistų (OL L
 18, 2000 1 22, p. 1).
 5.5. 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento
 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1901/2006
 dėl pediatrijoje naudojamų
 vaistų, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 1768/92,
 Direktyvą 2001/20/EB, Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB)
 Nr. 726/2004 (OL L 378, 2006 12 27, p. 1).
 5.6. 2007 m. lapkričio 13 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1394/2007
 dėl pažangiosios terapijos vaistinių
 preparatų, iš dalies pakeičiantis Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą
 (EB) Nr. 726/2004 (OL L 324, 2007 12 10, p. 121).
 5.7. 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento
 ir Tarybos direktyva 2001/20/EB
 dėl valstybių narių
 įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros
 klinikinės praktikos įgyvendinimu atliekant žmonėms skirtų
 vaistų klinikinius tyrimus, suderinimo (OL L 121, 2001 5 1, p. 34).
 5.8. 2001 m. lapkričio 6 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/82/EB
 dėl Bendrijos kodekso,
 reglamentuojančio veterinarinius vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 1).
 5.9. 2009 m. gegužės 6 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 470/2009,
 nustatantis Bendrijos farmakologiškai
 aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo
 gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantis
 Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantis
 Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento
 ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (OL L 152, 2009 6 16, p. 11).
 Čia išvardyti tik pagrindiniai svarbiausi
 teisės aktai; kitus teisės aktus, susijusius su farmacijos
 produktais, rasite čia:
 žmonėms skirti vaistai: http://ec.europa.eu/health/documents/eudralex/vol-1/index_en.htm
 veterinariniais vaistai: http://ec.europa.eu/health/documents/eudralex/vol-5/index_en.htm
 6. Medicinos prietaisai
 6.1. 1990 m. birželio 20 d. Europos Parlamento
 ir Tarybos direktyva 90/385/EB
 dėl valstybių narių įstatymų,
 reglamentuojančių aktyviuosius implantuojamus medicinos prietaisus,
 suderinimo (OL L 189, 1990 7 20, p. 17).
 6.2. 1993 m. birželio 14 d. Europos Parlamento
 ir Tarybos direktyva 93/42/EB
 dėl medicinos prietaisų (OL L 169,
 1993 7 12, p. 1).
 6.3. 1998 m. spalio 27 d. Europos Parlamento
 ir Tarybos direktyva 98/79/EB
 dėl in vitro diagnostikos medicinos
 prietaisų (OL L 331, 1998 12 7, p. 1).
 Čia išvardyti tik pagrindiniai svarbiausi
 teisės aktai; kitus teisės aktus, susijusius su medicinos
 prietaisais, rasite čia: http://ec.europa.eu/health/medical-devices/documents/index_en.htm
 FINANSINĖ TEISĖS AKTO
 PASIŪLYMO PAŽYMA
 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 STRUKTŪRA
 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 1.2. Atitinkama (-os)
 politikos sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje
 1.3. Pasiūlymo
 (iniciatyvos) pobūdis
 1.4. Tikslas
 (-ai)
 1.5. Pasiūlymo
 (iniciatyvos) pagrindas
 1.6. Trukmė
 ir finansinis poveikis
 1.7. Numatomas (-i)
 valdymo metodas (-ai)
 2. VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1. Priežiūros
 ir atskaitomybės taisyklės
 2.2. Valdymo
 ir kontrolės sistema
 2.3. Sukčiavimo
 ir pažeidimų prevencijos priemonės
 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO
 (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
 3.1. Atitinkama
 (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
 ir biudžeto išlaidų eilutė(-s)
 3.2. Numatomas
 poveikis išlaidoms
 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
 3.2.2. Numatomas
 poveikis veiklos asignavimams
 3.2.3. Numatomas
 poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.4. Suderinamumas
 su dabartine daugiamete finansine programa
 3.2.5. Trečiųjų
 šalių finansinis įnašas
 3.3. Numatomas poveikis pajamoms
 FINANSINĖ
 TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
 6.
 PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
 6.1.
 Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 PROGRAMA
 „SVEIKATA EKONOMIKOS AUGIMUI SKATINTI“ (2014–2020 M.)
 6.2.
 Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys)
 VGV ir VGB sistemoje
 VISUOMENĖS
 SVEIKATA
 6.3.
 Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
 įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
 parengiamuosius veiksmus[20]
 þPasiūlymas (iniciatyva) susijęs
 (-usi) su esamos priemonės pratęsimu
 ̈ Pasiūlymas /
 iniciatyva susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
 naują priemonę.
 6.4.
 Tikslai
 6.4.1.
 Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
 (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
 iniciatyva)
 Programa
 „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ būtų siekiama prisidėti
 prie dviejų pagrindinių strateginių tikslų
 įgyvendinimo:
 INOVACIJOS
 kur
 vykdant programą būtų siekiama padėti politikos
 formuotojams ir visuomenės sveikatos specialistams diegti inovatyvius
 technologinius ir organizacinius sprendimus sveikatos sistemų kokybei ir
 tvarumui gerinti ir geresnės bei saugesnės sveikatos priežiūros
 prieinamumui didinti.
 PREVENCIJA
 kur
 vykdant programą būtų siekiama ugdyti sveikatą ir
 užtikrinti ligų prevenciją ES lygmeniu, padedant valstybėms
 narėms ir papildant jų pastangas didinti savo piliečių
 sveikų gyvenimo metų skaičių.
 Įgyvendinant
 programą bus prisidedama prie bendrųjų būsimos
 visuomenės sveikatos politikos tikslų įgyvendinimo.
 6.4.2.
 Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
 VGV / VGB veikla
 1 konkretus tikslas
 Bendrų priemonių ir mechanizmų ES lygmeniu parengimas,
 kad būtų galima spręsti žmogiškųjų ir finansinių
 išteklių trūkumo problemą, sudaryti daugiau galimybių
 įsisavinti sveikatos priežiūros inovacijas ir taip prisidėti
 prie inovatyvių ir tvarių sveikatos sistemų formavimo.
 2 konkretus tikslas
 Prieigos prie medicininių žinių ir informacijos,
 susijusių su specialiomis būklėmis, plėtimas ir už
 nacionalinių sienų ribų ir sveikatos priežiūros kokybei ir
 pacientų saugai gerinti skirtų bendrų sprendimų ir
 gairių rengimas, kad ES piliečiams būtų labiau prieinama
 geresnė ir saugesnė sveikatos priežiūra
 3 konkretus tikslas
 Ekonomiškai efektyvių prevencijos priemonių kovojant su
 pagrindiniais rizikos veiksniais, t y. rūkymu, piktnaudžiavimu alkoholiu
 ir nutukimu, taip pat ŽIV/AIDS, tinkamos gerosios patirties nustatymas, sklaida
 ir diegimas, pagrindinį dėmesį skiriant tarptautiniam aspektui,
 kad būtų išvengta ligų ir ugdoma sveikata
 4 konkretus tikslas
 Bendrų geresnės parengties ekstremalioms sveikatai
 situacijoms ir koordinavimo esant tokioms situacijoms metodų parengimas ir
 jų naudos įrodymas, kad būtų galima apsaugoti
 piliečius nuo tarpvalstybinių grėsmių sveikatai
 Atitinkama VGV / VGB veikla:
 VISUOMENĖS
 SVEIKATOS POLITIKA įgyvendinant visus pirmiau minėtus konkrečius
 tikslus.
 6.4.3.
 Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis
 1 konkretus tikslas
 Bendrų priemonių ir mechanizmų ES lygmeniu parengimas,
 kad būtų galima spręsti žmogiškųjų ir finansinių
 išteklių trūkumo problemą, sudaryti daugiau galimybių
 įsisavinti sveikatos priežiūros inovacijas ir taip prisidėti
 prie inovatyvių ir tvarių sveikatos sistemų formavimo
 Poveikis programos lygmeniu:
 pasiekti
 didžiausią valstybių narių, besinaudojančių
 parengtomis priemonėmis, tvarka ir gairėmis (rekomendacijomis),
 skaičių (veikiant per jų politikos formuotojus, sveikatos
 priežiūros specialistus, sveikatos įstaigas)
 Poveikis politikos lygmeniu:
 valstybės
 narės (politikos formuotojai, sveikatos priežiūros specialistai,
 sveikatos sistemos institucijos) gauna veiksmingą paramą:
 *diegdamos
 sveikatos srities ir inovacijas savo sveikatos sistemose;
 *siekdamos tinkamo aprūpinimo sveikatos priežiūros
 specialistais valstybėse narėse;
 * siekdamos ekonomiškai efektyvaus medicinos
 technologijų naudojimo;
 * tobulindamos sprendimų priėmimą, sveikatos
 sistemų valdymą organizaciniu požiūriu ir jų veikimą.
 Paramos gavėjai:
 Valstybės
 narės per sveikatos politikos formuotojus, sveikatos priežiūros
 specialistus, sveikatos įstaigas.
 2 konkretus tikslas
 Prieigos prie medicininių žinių ir informacijos,
 susijusių su specialiomis būklėmis, plėtimas ir už
 nacionalinių sienų ribų ir sveikatos priežiūros kokybei ir
 pacientų saugai gerinti skirtų bendrų sprendimų ir
 gairių rengimas, kad ES piliečiams būtų labiau prieinama
 geresnė ir saugesnė sveikatos priežiūra
 Poveikis programos lygmeniu:
 turimas
 didžiausias sveikatos priežiūros specialistų,
 besinaudojančių veikiančių Europos pavyzdinių
 tinklų sukauptomis tiriamosiomis žiniomis, skaičius.
 turimas
 didžiausias valstybių narių, besinaudojančių parengtomis
 gairėmis, skaičius (veikiant per jų politikos formuotojus,
 sveikatos priežiūros specialistus, sveikatos įstaigas)
 Poveikis politikos lygmeniu:
 valstybėms
 narėms padedama gerinti diagnostikos ir paslaugų teikimo visiems
 pacientams, kuriems reikia labai specializuotos sveikatos priežiūros
 dėl konkrečios ligos ar ligų grupės, prieinamumą.
 valstybėms
 narėms padedama mažinti sergamumą ir mirtingumą, susijusius su
 sveikatos priežiūros kokybe, ir didinti pacientų (piliečių)
 pasitikėjimą sveikatos priežiūros sistema.
 Paramos gavėjai:
 valstybės
 narės per sveikatos politikos formuotojus, sveikatos priežiūros
 specialistus ir būtinai pacientai bei piliečiai.
 3 konkretus tikslas
 Ekonomiškai efektyvių prevencijos priemonių kovojant su
 pagrindiniais rizikos veiksniais, t y. rūkymu, piktnaudžiavimu alkoholiu
 ir nutukimu, taip pat ŽIV/AIDS, tinkamos patvirtintos gerosios patirties
 nustatymas, sklaida ir diegimas pagrindinį dėmesį skiriant
 tarptautiniam aspektui, kad būtų išvengta ligų ir ugdoma
 sveikata
 Poveikis programos lygmeniu:
 pasiekti
 didžiausią valstybių narių, besinaudojančių tinkama
 patvirtinta gerąja patirtimi, skaičių (veikiant per jų
 politikos formuotojus, sveikatos priežiūros specialistus, sveikatos
 įstaigas ir suinteresuotąsias šalis iš organizacijų,
 susijusių su gyvensena).
 Poveikis politikos lygmeniu:
 valstybėms
 narėms padedama mažinti lėtinių ligų rizikos veiksnius
 Paramos gavėjai:
 valstybės
 narės per sveikatos politikos formuotojus, sveikatos priežiūros
 specialistus, sveikatos įstaigas. NVO, prisidedančios prie sveikatos
 ugdymo, ir būtinai piliečiai.
 4 konkretus tikslas
 Bendrų geresnės parengties ekstremalioms sveikatai
 situacijoms ir koordinavimo esant tokioms situacijoms metodų parengimas ir
 jų naudos įrodymas, kad būtų galima apsaugoti
 piliečius nuo tarpvalstybinių grėsmių sveikatai
 Poveikis programos lygmeniu:
 pasiekti
 didžiausią valstybių narių, įtraukusių parengtus
 bendrus metodus rengiant jų parengties planus, skaičių (veikiant
 per jų politikos formuotojus, sveikatos priežiūros specialistus,
 sveikatos įstaigas)
 Poveikis politikos lygmeniu:
 valstybėms
 narėms padedama kurti stiprią koordinuojamų visuomenės
 sveikatos priemonių sistemą ES lygmeniu, kad būtų galima
 padėti kuo labiau sumažinti tarpvalstybinių grėsmių
 sveikatai (gali būti nuo masinio cheminių incidentų sukelto užterštumo
 iki epidemijų ar pandemijų) pasekmes visuomenės sveikatai.
 Paramos gavėjai:
 valstybės
 narės per sveikatos sistemos institucijas, sveikatos priežiūros
 specialistus, sveikatos įstaigas ir kitas su vidaus reikalais ir civiline
 sauga susijusias kompetentingas organizacijas.
 6.4.4.
 Rezultatų ir poveikio rodikliai
 1 konkretus tikslas
 Rezultatų rodiklis
 Priemonių
 ir mechanizmų, parengtų iki 2017, 2020 ir 2023 m. skaičius.
 Gairių
 (rekomendacijų, patarimų), suteiktų nuo 2015 m., o tada kasmet,
 skaičius.
 Poveikio rodikliai
 Valstybių
 narių, besinaudojančių parengtomis priemonėmis ir
 mechanizmais bei patarimais, skaičius iki 2018, 2021 ir 2024 m. (veikiant
 per jų politikos formuotojus, sveikatos priežiūros specialistus,
 sveikatos įstaigas).
 2 konkretus tikslas
 Rezultatų rodiklis
 Veikiančių
 Europos pavyzdinių tinklų skaičius iki 2017, 2020 ir 2023 m.
 Gairių,
 parengtų iki 2017, 2020 ir 2023 m., skaičius.
 Poveikio rodikliai
 Sveikatos
 priežiūros specialistų, besinaudojančių
 veikiančių Europos pavyzdinių tinklų sukauptomis
 tiriamosiomis žiniomis, skaičius iki 2018, 2021 ir 2024 m.
 Valstybių
 narių, besinaudojančių parengtomis gairėmis, skaičius
 iki 2018, 2021 ir 2024 m. (veikiant per jų politikos formuotojus,
 sveikatos priežiūros specialistus, sveikatos įstaigas).
 Pacientų,
 besinaudojančių Europos pavyzdiniais tinklais (kitoje valstybėje
 narėje nei jie gyvena), skaičius.
 3 konkretus tikslas
 Rezultatų rodikliai
 Tinkamos
 gerosios patirties nustatytų atvejų skaičius iki 2017, 2020 ir
 2023 m.
 Padidėjęs
 sveikatos priežiūros specialistų naudojimosi atrankinės
 vėžio patikros gairėmis atvejų skaičius.
 Poveikio rodiklis
 Valstybių
 narių besinaudojančių patvirtinta tinkama gerąja patirtimi
 per jų politikos formuotojus, sveikatos priežiūros specialistus,
 sveikatos įstaigas ir suinteresuotąsias šalis iš organizacijų,
 susijusių su sveikatos ugdymu ir ligų prevencija, skaičius iki
 2018, 2021 ir 2024 m.
 4 konkretus tikslas
 Rezultatų rodiklis
 Bendrų
 metodų, parengtų iki 2017, 2020 ir 2023 m., skaičius.
 Poveikio rodiklis
 Valstybių
 narių, kurios taiko parengtus bendrus metodus projektuodamos jų
 parengties planus (per jų sveikatos sistemos institucijas, sveikatos
 priežiūros specialistus ir kitas kompetentingas su vidaus reikalais ir
 civiline sauga susijusias organizacijas) skaičius iki 2018, 2021 ir 2024
 m.
 6.5.
 Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
 6.5.1.
 Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai
 Vykdant
 programą po 2013 m. „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ bus remiamas
 Komisijos veiksmų visuomenės sveikatos politikos srityje
 įgyvendinimas po 2014 m. Nauja programa bus grindžiama dabartiniu
 2008–2013 m. laikotarpiu pasiektais rezultatais, atsižvelgiant į ex
 post 2003–2007 m. programos vertinimo ir tarpinio 2008–2013 m. programos
 vertinimo rekomendacijas.
 Programa
 bus siekiama remti Komisijos, valstybių narių ir
 suinteresuotųjų šalių veiksmus numatant, koordinuojant ir
 įgyvendinant veiksmingą politiką, kurios tikslas yra
 spręsti šias ilgalaikes problemas:
 *finansinį
 Europos sveikatos sistemų tvarumą atsižvelgiant į gyventojų
 senėjimą ir dabartinę viešųjų finansų
 būklę valstybėse narėse;
 *sveikatos
 priežiūros darbo jėgos trūkumą dėl darbingo amžiaus
 gyventojų mažėjimo ir didėjančio šios darbo jėgos
 poreikio;
 *būtinumą
 gerinti pacientų saugą ir sveikatos priežiūros kokybę, nes
 daugiau kaip pusė ES piliečių bijo nukentėti nuo sveikatos
 priežiūros paslaugų;
 *stabilios
 pažangos kontroliuojant lėtines ligas, dėl kurių netenkama
 produktyviausių gyvenimo metų, ir vykdant jų prevenciją
 trūkumą;
 *sveikatos
 skirtumų visos Europos mastu didėjimą;
 *parengtį
 globalioms ir tarptautinėms grėsmėms sveikatai (gali būti
 nuo cheminių incidentų sukelto masinio užterštumo iki epidemijų
 ar pandemijų, kaip antai neseniai sukeltų E.coli, H1N1 ar
 SŪRS (sunkus ūmus respiracinis sindromas)).
 Artimuoju
 laikotarpiu pagal Programą bus įgyvendinami ir šie veiksmai:
 *parama
 įgyvendinant sveikatos srities teisės aktus ir vykdant Komisijos
 įsipareigojimus vaistų ir medicinos prietaisų srityse;
 *būtinumas
 sukurti ES patikimą, palyginamą ir prieinamą įrodymų,
 statistikos ir rodiklių sistemą.
 6.5.2.
 Papildoma ES dalyvavimo nauda
 Siūlomoje
 Programoje numatytos finansinės galimybės kurti ir stiprinti
 valstybių narių bendradarbiavimo mechanizmus ir koordinavimo procesus
 siekiant nustatyti bendras priemones ir gerąją patirtį, kurios
 gali kurti sinergijas, suteikti ES papildomos naudos ir pasiekti masto
 ekonomiją. Programa negali pakeisti valstybių narių
 veiksmų. Priešingai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos
 Sąjungos veikimo 168 straipsnyje, ES veiksmai turi papildyti nacionalinę
 politiką ir skatinti valstybių narių bendradarbiavimą.
 Taigi, vykdant programą galima būtų prisidėti tik tais
 atvejais, kai valstybės narės negali veikti atskirai arba kai
 koordinavimas yra geriausias kelias judėti pirmyn. Pripažinta, kad sveikatos
 problemos įvairiose valstybėse narėse skiriasi, o jų
 pajėgumas jas spręsti nebūtinai gali būti vienodas. Šiuo
 požiūriu bendradarbiavimas gali ne visuomet būti savaime suderinamas
 natūralus procesas. Todėl vykdant programą pirmiausia bus
 imamasi priemonių ten, kur įmanoma skatinti ir palaikyti šį
 koordinavimą Europos lygmeniu, tuo pačiu remiant valstybių
 narių interesus ir platesnę visuomenės sveikatos
 darbotvarkę.
 Pasiūlytos
 programos tikslai atspindi sritis, kuriose aiškiai patikrinta ir patvirtinta,
 kad vykdant programą ES teikiama papildoma nauda. Tai yra šios sritys:
 valstybių narių skatinimas keistis gerąja patirtimi; žinių
 mainams ar savitarpio mokymuisi skirtų tinklų rėmimas;
 tarpvalstybinių grėsmių sveikatai problemų sprendimas siekiant
 mažinti jų riziką ir pasekmes; tam tikrų su vidaus rinka
 susijusių klausimų sprendimas, kai ES turi didelius įgaliojimus
 užtikrinti kokybiškus sprendimus visoses valstybėse narėse;
 inovacijų sveikatos srityje galimybių atskleidimas; veiksmai, kuriais
 galima formuoti lyginamosios analizės sistemą; masto ekonomijos
 gerinimas vengiant išteklių švaistymo dėl veiklos dubliavimo ir
 finansinių išteklių naudojimo optimizavimas.
 6.5.3.
 Panašios ankstesnės patirties pamokos
 Visuomenės sveikatos 2003–2007 m. programos ex post vertinimo ir
 sveikatos 2008–2013 m. programos tarpinio vertinimo suvestinė
 Sveikatos
 programos vertinimuose pripažįstamas jos stiprus galimas poveikis
 rengiant, plėtojant ir įgyvendinant ES sveikatos politiką.
 Nors
 sveikatos programa yra palyginti nedidelės apimties, ji yra veiksminga
 kuriant ir palaikant profesionalią visuomenės sveikatos
 bendruomenę Europos lygmeniu, kuri keičiasi žiniomis ir patirtimi. Ji
 turi reikšmingą poveikį visuomenės sveikatos specialistų
 atliekamam darbui visoje ES, siekiant tam tikro, nors ir nuosaikaus, pasaulinio
 rezonanso, kuris yra svarbus bendram pripažinimui. Tiesą sakant,
 dabartinės kuklios, tačiau pastebimos valstybių narių
 pastangos rinkti duomenis ir jais keistis nebūtų įmanomos be
 sveikatos programos paramos.
 Parama
 sveikatos programos lėšomis leido plėtoti veiklą, pavyzdžiui,
 susijusią su sveikatą lemiančiais veiksniais ir palyginamais
 sveikatos duomenimis, naujose valstybėse narėse, kuriose sunki
 ekonominė padėtis ir biudžetiniai apribojimai būtų
 neleidę to laikyti prioritetu.
 Vykdant
 dabartinę sveikatos programą atkreiptas dėmesys į svarbias
 problemas ES lygmeniu ir nacionalinės politikos darbotvarkėse,
 pavyzdžiui, retąsias ligas ir atrankinės vėžio patikros gaires,
 ji turėjo poveikį politikos formavimui ir įgyvendinimui
 nacionaliniu lygmeniu.
 Valdymo
 požiūriu per pirmą penkerių metų ciklą gerokai
 patobulintas programos vykdymas, daugiausia dėl valdymo perdavimo
 Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomajai agentūrai.
 Veiksmų, kurie numatomi finansuoti, atranka sugriežtinta siekiant
 užtikrinti, kad finansavimui gauti būtų atrenkami tinkami
 pareiškėjai. Nauji finansiniai mechanizmai apskritai įvertinti
 teigiamai ir visi buvo panaudoti.
 Tačiau
 suinteresuotosios šalys ir programos komiteto nariai mano, kad tikslai yra
 pernelyg platūs ir kai kada netgi neaiškūs, o metinėse darbų
 programose pernelyg daug prioritetų. Vertinimuose rekomenduota
 persvarstyti sveikatos programos tikslus, kad jie taptų pasiekiamesni ir
 labiau orientuoti į tam tikras visuomenės sveikatos problemas,
 ypač tas, kurias valstybėms narėms vienoms sunku įgyvendinti.
 Vertinimuose
 taip pat rekomenduota sumažinti prioritetinių sričių
 skaičių metinėse darbų programose ir pagrįsti jas
 poreikiais ir ES teikiama papildoma nauda.
 Atvejų
 tyrimai rodo aiškų programos tikslų ir finansuojamų
 projektų ryšį ir kaip tie projektai gali prisidėti siekiant
 programos tikslų. Tačiau tikslų pasiekimo vertinimas yra
 sudėtingas dėl aiškių vykdymo rodiklių nebuvimo.
 Taip
 pat buvo rekomenduota nustatyti aiškius vykdymo rodiklius, norint palengvinti
 tolesnius veiksmus ir pasiekimų vertinimą, ir patarta, kad pažanga
 gali būti matuojama tikslų įgyvendinimo požiūriu. Siekiant
 užtikrinti efektyvų sveikatos programos įgyvendinimą
 rekomenduota parengti ilgalaikių programos siekinių įgyvendinimo
 planą. Siejant su kitomis politikos įgyvendinimo priemonėmis
 galėtų būti nustatyti atitinkami politikos veiksmai, parinkti
 finansiniai mechanizmai ir užtikrintas atitinkamas išteklių paskirstymas
 pagal tikslus ir prioritetus.
 Sveikatos
 programos rezultatų sklaida matoma kaip dar viena tiesiogiai su pagrindimo
 logika susijusi sritis, kuri galėtų būti patobulinta: su
 sveikatos politikos formavimu ES ir nacionaliniu bei regioniniu lygmenimis
 susijusių finansuotų veiksmų rezultatai nėra pakankamai
 žinomi ir nėra pripažinti nacionalinių suinteresuotųjų
 šalių ir politikos formuotojų. Tačiau tai yra svarbu norint
 užtikrinti rezultatų tvarumą ir padėti stebėti pagal
 programą vykdomų veiksmų poveikį.
 Taigi
 abiejuose vertinimuose rekomenduojama, kad reikia dėti daugiau
 pastangų skleidžiant gautus rezultatus įvairiais kanalais.
 Audito Rūmų rekomendacijų suvestinė
 Šios
 rekomendacijos atitinka pirmiau apibendrintų vertinimų išvadas, juose
 nurodyti šie dalykai:
 *bet
 kuri vėlesnė programa turėtų turėti geriau
 suformuluotus programos tikslus, kurie atitiktų jos biudžeto galimybes;
 * priemonę
 pagrindžianti logika turėtų būti aiškiai išdėstyta,
 turėtų būti nustatyti SMART tikslai politikos ir programos
 lygmeniu, nurodant jų sąsajas ir rodiklius įgyvendinimui
 matuoti;
 *
 reikalingas apibendrinimas, kad būtų galima įvertinti jau
 vykdytus projektus ir jų rezultatus, nustatyti esamą
 dubliavimąsi ir likusias spragas;
 * metinių
 veiksmų sričių skaičius turėtų būti
 gerokai sumažintas, o dėmesys sutelktas į strateginius prioritetus;
 *
 Komisija turėtų šalinti projektų rengimo ir įgyvendinimo
 trūkumus:
 – derindama
 projekto tikslus su programos tikslais ir persvarstytais metiniais prioritetais,
 kaip rekomenduota;
 –
 subsidijų susitarimuose turėtų būti nustatyta ne tik,
 kurių veiksmų imtis, bet ir numatomi planuojami šių veiksmų
 rezultatai, tikslinės grupės ir kaip rezultatai bus tvariai
 panaudojami užbaigus projektą;
 – nustatydama
 kiekybinius tikslus ir vykdymo rodiklius, kai tik įmanoma, kad
 būtų galima geriau stebėti pažangą įgyvendinant
 tikslus;
 – vertindama
 projektus ex post, kad būtų galima tobulinti
 būsimų projektų (ir galimų būsimų programų)
 planavimą įvertinus patirtį;
 *
 Komisija turėtų visiškai išnaudoti tinklų finansavimo pagal
 esamą sveikatos programą (2008–2013 m.) galimybes (t. y. veiklos
 subsidijas), kadangi jos yra tinkamesnės tokiai veiklai finansuoti, ir
 paslaugų sutartis, pagal kurias vykdoma politikai
 plėtoti reikalinga veikla. Tačiau tam reikia nustatyti griežtesnes
 sąlygas specifikacijose, o ne kvietime teikti pasiūlymus.
 *
 Audito Rūmai taip pat rekomenduoja, kad „laikotarpiui po 2013 m.
 Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų persvarstyti ES
 visuomenės sveikatos veiksmų mastą ir požiūrį į
 ES finansavimą šioje srityje. Tai galėtų būti padaryta
 atsižvelgiant į turimas biudžeto lėšas ir į tai, kad egzistuoja
 kiti bendradarbiavimo mechanizmai (pavyzdžiui, atviras koordinavimo metodas),
 leidžiantys palengvinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija
 tarp suinteresuotųjų šalių visoje Europoje.“
 6.5.4.
 Derėjimas ir galima sąveika su kitomis
 atitinkamomis priemonėmis
 Vykdant
 programą turėtų būti skatinamos sinergijos kartu vengiant
 šios ir kitų susijusių Sąjungos programų ir veiksmų
 dubliavimosi. Atitinkamai bus naudojamasi kitų Sąjungos fondų ir
 programų teikiamomis galimybėmis, visų pirma:
 *
 dabartinių ir būsimų Sąjungos pagrindinių
 mokslinių tyrimų ir inovacijų programų ir jų
 rezultatų,
 *
 struktūrinių fondų,
 *
 socialinių pokyčių ir inovacijų programos,
 *
 Europos solidarumo fondo,
 *
 Europos darbuotojų sveikatos strategijos,
 *konkurencingumo
 ir inovacijų programos,
 *
 pagrindinės aplinkos ir klimato srities veiksmų programos (LIFE),
 *
 Sąjungos veiksmų programos vartotojų politikos srityje
 (2014–2020 m.),
 *
 teisingumo programos (2014–2020 m.),
 *
 Sąjungos statistikos programos ir pagal ją vykdomos atitinkamos
 veiklos,
 *kasdienį
 gyvenimą palengvinančios bendros programos,
 *
 programos „Švietimas Europoje“.
 6.6.
 Trukmė ir finansinis poveikis
 ý Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 ribota
 –
 ý Pasiūlymas / Iniciatyva galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31
 –
 ý Finansinis poveikis nuo 2014 iki 2023 m. tik mokėjimų
 asignavimams
 ̈ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 neribota
 –
 Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
 iki MMMM,
 –
 po to – visavertis taikymas.
 6.7.
 Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[21]
 ý Komisijos vykdomas tiesioginis
 centralizuotas valdymas
 ý Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
 –
 ý vykdomosioms įstaigoms
 –
 ̈ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[22]
 –
 ̈ nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar
 įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugas
 –
 ̈ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
 vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę
 dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte,
 apibrėžtame finansinio reglamento 49 straipsnyje
 ̈ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
 ̈ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
 ý Jungtinis valdymas kartu su
 tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
 Pastabos
 Sveikatos ir
 vartotojų reikalų vykdomoji agentūra (EAHC) Pagal 2002 m.
 gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį
 vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos
 programų valdymo užduotys, įstatus[23],
 Komisija įgaliojo[24]
 Sveikatos ir vartotojų vykdomąją agentūrą vykdyti
 Bendrijos sveikatos srities veiksmų programos įgyvendinimo valdymo
 užduotis 2008–2013 m. Todėl Komisija gali nuspręsti patikėti
 vykdomajai įstaigai ir 2014–2020 m. programos „Sveikata ekonominiam
 augimui skatinti“ valdymo įgyvendinimo užduotis.
 Jungtinis
 valdymas su tarptautinėmis organizacijomis :
 Numatyta
 plėtoti bendradarbiavimą su atitinkamomis tarptautinėmis
 organizacijomis – Jungtinėmis Tautomis ir jos specializuotomis
 agentūromis, visų pirma PSO, Europos Taryba ir Ekonominio
 bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, siekiant įgyvendinti
 Programą pagerinant veiksmų, susijusių su sveikata,
 efektyvumą Sąjungos ir tarptautiniu lygiu, atsižvelgiant į
 įvairių organizacijų specifinius pajėgumus ir
 vaidmenį.
 7.
 VALDYMO PRIEMONĖS
 7.1.
 Priežiūros ir atskaitomybės
 taisyklės
 Programa
 bus kasmet stebima siekiant įvertinti pažangą, padarytą, palyginti
 su rezultatais ir poveikio rodikliais, siekiant konkrečių
 tikslų, taip pat siekiant sudaryti galimybes prireikus koreguoti politikos
 ir finansavimo prioritetus.
 Taip
 pat turės būti atliekamas Programos laikotarpio vidurio ir ex post
 vertinimas. Laikotarpio vidurio vertinimu bus siekiama įvertinti
 pažangą įgyvendinant programos tikslus, nustatyti ar ištekliai
 naudoti efektyviai ir įvertinti Europai teikiamą papildomą
 naudą.
 Dabartinės
 2008–2013 m. programos ex post vertinime, kurį numatyta
 pateikti iki 2015 m. pabaigos, bus taip pat pateikti 2014–2020 m. programai
 įgyvendinti naudingi dalykai.
 Į metines darbų programas, taip pat į visų
 lygmenų vertinimus ir metines, laikotarpio vidurio ir ex post
 vertinimo ataskaitas bus įrašyta speciali informacija apie su klimatu
 siejamų išlaidų sumą, apskaičiuotą pagal Rio
 rodikliais grindžiamą metodiką, kaip nurodyta 2011 m.
 daugiametės finansinės programos komunikate.
 7.2.
 Valdymo ir kontrolės sistema
 7.2.1.
 Nustatyta rizika
 Biudžeto
 vykdymas susijęs su subsidijų skyrimu ir paslaugų sutartimis.
 Paslaugų
 sutartys bus sudarytos dėl tyrimų, duomenų rinkimo, vertinimo,
 mokymo, informavimo kampanijų, IT ir ryšių paslaugų,
 patalpų bei įrangos priežiūros ir pan. Rangovai yra daugiausia
 sveikatos įstaigos, laboratorijos, konsultacinės firmos ir kitos
 privačios bendrovės, kurių dauguma MVĮ. Kasmet
 sutarčių sudarymui numatyta skirti vidutiniškai apie 14 milijonų
 EUR ir planuojama sudaryti apie 30 sutarčių per metus.
 Subsidijos
 daugiausia bus skiriamos paremti nevyriausybinių organizacijų,
 nacionalinių agentūrų, universitetų ir pan. veiklą.
 Subsidijuojamų projektų vykdymo laikotarpis paprastai yra nuo
 vienerių iki trejų metų. Kasmet subsidijoms numatyta skirti
 vidutiniškai apie 37 milijonus EUR ir planuojama suteikti apie 50
 subsidijų per metus.
 Pagrindiniai
 pavojai:
 *
 prasta atrinktų projektų kokybė ir blogas techninis projekto
 įgyvendinimas, mažinantis programos poveikį dėl netinkamų
 atrankos procedūrų, patirties trūkumo ar nepakankamos
 stebėsenos;
 *
 neefektyvus ar neekonomiškas paskirtų lėšų naudojimas
 subsidijoms (atitinkančių reikalavimus faktinių išlaidų
 kompensavimo sudėtingumas ir ribotos galimybės patikrinti pagal
 dokumentus reikalavimus atitinkančias išlaidas) ir pirkimams (kartais
 nedidelis ūkinės veiklos vykdytojų, turinčių reikiamų
 specializuotų žinių, skaičius lemia nepakankamas
 siūlomų kainų palyginimo galimybes);
 *
 pavojus Komisijos reputacijai, jei nustatomas sukčiavimas ar nusikalstama
 veikla; trečiųjų šalių vidaus kontrolės sistemos gali
 padėti užkirsti kelią tik iš dalies dėl labai didelio
 įvairių rangovų ir paramos gavėjų skaičiaus,
 kurių kiekvienas turi savo kontrolės sistemą, dažnai nelabai
 didelę.
 7.2.2.
 Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)
 Biudžetas
 bus vykdomas centralizuoto tiesioginio valdymo būdu, nors dalis programos
 įgyvendinimo uždavinių gali būti deleguota esamai vykdomajai
 įstaigai EAHC. Ši agentūra turi savo vidaus kontrolės
 sistemą, yra prižiūrima Sveikatos ir vartotojų reikalų GD
 ir audituojama Komisijos vidaus auditorių ir Audito Rūmų.
 Sveikatos
 ir vartotojų reikalų GD ir EAHC turi patvirtintas vidaus
 procedūras, kuriomis užkertamas kelias pirmiau minėtiems pavojams.
 Vidaus procedūros visiškai atitinka finansinį reglamentą, jose
 atsižvelgiama į ekonominį efektyvumą. Pagal šią
 sistemą Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinis direktoratas
 toliau nagrinėja galimybes sustiprinti kontrolės sistemos
 valdymą ir dar labiau ją supaprastinti. Toliau pateikiami
 pagrindiniai kontrolės sistemos bruožai.
 Projektų atrankos proceso charakteristikos: kiekvienas kvietimas teikti pasiūlymus ir (arba) konkursas
 grindžiamas metine darbų programa, priimta Komisijos. Kiekviename kvietime
 skelbiami pasiūlymų ir (arba) paraiškų atmetimo, atrankos ir
 skyrimo kriterijai. Pagal šiuos kriterijus vertinimo komitetas, galimai
 padedamas išorės ekspertų, vertina kiekvieną pasiūlymą
 (paraišką) laikydamasis nepriklausomumo, skaidrumo, proporcingumo,
 lygybės ir nediskriminavimo principų. Dėl atrinktų
 pasiūlymų konsultuojamasi su kitomis tarnybomis Komisijos viduje, kad
 būtų išvengta dvigubo finansavimo.
 Išorinės komunikacijos strategija: Sveikatos
 ir vartotojų reikalų GD gerai parengė komunikacijos
 strategiją, kuria siekiama užtikrinti, kad rangovai ir (arba) paramos
 gavėjai visiškai suprastų sutarčių reikalavimus ir
 nuostatas. Naudojamos šios priemonės: programos svetainė EUROPA
 portale, „dažnai užduodamų klausimų“ rubrika, pagalbos tarnyba,
 išsamios instrukcijos ir informaciniai susitikimai su paramos gavėjais
 (rangovais).
 * Kontrolė prieš įgyvendinant projektus ir jų
 įgyvendinimo metu:
 –
 Sveikatos ir vartotojų reikalų GD ir EAHC planuoja naudoti Komisijos
 rekomenduotus pavyzdinius subsidijų susitarimus ir paslaugų sutartis.
 Juose numatyta keletas kontrolinių nuostatų, pavyzdžiui, audito
 sertifikatai, finansinės garantijos, auditai vietoje ir OLAF atliekami tikrinimai.
 Išlaidų atitikimą reikalavimams reglamentuojančios
 taisyklės bus supaprastintos, pavyzdžiui, tam tikram išlaidų
 kategorijų skaičiui taikant vienkartines išmokas. Tai taip pat
 padės geriau organizuoti patikrinimus ir kontrolę. Tikimasi, kad
 partnerystės sutartys pagerins darbinius ryšius su paramos gavėjais
 ir atitikimo reikalavimams taisyklių išmanymą.
 –
 Visi darbuotojai pasirašo gero administracinio elgesio kodeksą.
 Darbuotojai, kurie dalyvauja atrankos procedūroje ar subsidijų susitarimų
 ir (arba) sutarčių valdyme, pasirašo ir interesų konflikto
 nebuvimo deklaraciją. Personalas reguliariai mokomas ir naudojasi tinklais
 pasikeisti gerąja patirtimi.
 –
 Techninis projekto įgyvendinimas tikrinamas reguliariai pagal dokumentus
 remiantis rangovo techninės pažangos ataskaitomis; be to, numatyti
 rangovų susirinkimai ir vizitai vietoje konkrečiais atvejais.
 –
 Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinio direktorato ir EAHC
 finansinės procedūros taikomos naudojant Komisijos IT priemones, o
 pareigos aiškiai atskiriamos: visi finansiniai sandoriai, susiję su
 sutartimis ir (arba) susitarimais dėl subsidijų tikrinami dviejų
 nepriklausomų asmenų prieš juos pasirašant už veiklą
 atsakingiems leidimus suteikiantiems pareigūnams. Veiklos inicijavimas ir
 patikra atliekami dviejų skirtingų politikos sričių
 darbuotojų. Mokėjimai atliekami remiantis keliais iš anksto
 apibrėžtais patvirtinamaisiais dokumentais, pavyzdžiui, patvirtintomis
 techninėmis ataskaitomis ir patikrintais prašymais apmokėti išlaidas
 bei sąskaitomis faktūromis. Tam tikrų sandorių atvejais
 centrinis finansų padalinys atlieka antro lygmens ex ante
 dokumentų tikrinimą; kiekvienu konkrečiu atveju, įskaitant ex
 ante tikrinimą, gali būti atliekamas finansinis patikrinimas
 vietoje prieš galutinį mokėjimą.
 * Patikrinimai projekto pabaigoje
 Sveikatos
 ir vartotojų reikalų GD ir EAHC turi centrines audito grupes, kurios
 tikrina vietoje prašymų apmokėti išlaidas atitikimą
 reikalavimams. Šių patikrinimų tikslas yra išvengti esminių
 klaidų, susijusių su finansinių sandorių teisėtumu ir
 tvarkingumu, jas aptikti ir pataisyti. Siekiant didelio kontrolės poveikio
 rangovų, kurie bus audituojami, atliekant atranką numatoma: a)
 derinti rizika grindžiamą atranką su atsitiktine atranka ir b)
 kreipti dėmesį į veiklos aspektus, jei tik įmanoma, audito
 vietoje metu.
 * Patikrinimų išlaidos ir nauda
 Programos
 valdymo ir kontrolės priemonės planuojamos remiantis ankstesne
 patirtimi: per paskutinius trejus metus patvirtinta vidaus kontrolės
 sistema užtikrino, kad vidutinės liekamosios paklaidos dydis
 būtų mažesnis nei 2 proc. ir būtų laikomasi finansiniame
 reglamente nustatytų subsidijų ir pirkimų procedūrų.
 Tai yra pagrindiniai du ankstesnės ir naujosios visuomenės sveikatos
 programų kontrolės tikslai.
 Pagrindiniai
 naujos programos planavimo ypatumai labai nesiskiria nuo ankstesnės,
 todėl su programos įgyvendinimu siejami pavojai laikomi gana
 stabiliais. Taigi planuojama tęsti nustatytas valdymo ir kontrolės
 priemones; nepaisant to, jos bus toliau paprastinamos kiek bus įmanoma ir
 kai tik bus galima pagal naują finansinį reglamentą.
 Bendros
 finansinėje pažymoje numatytos valdymo išlaidos (3.2.3 punktas) yra 45,4
 milijonai EUR, skirti valdyti 446 milijonų EUR sumą nuo 2014 iki 2020
 m.; o valdymo išlaidų ir valdomų lėšų santykis, kuris
 turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į politikos
 sritį, kuri nėra tiek orientuota į išlaidas, kiek kitos ES
 politikos sritys, yra apie 10,2 proc.
 Derinant
 subsidijas ir pirkimus, rizika grindžiamą ex ante ir ex
 post tikrinimą, taip pat dokumentų patikrinimus ir auditus
 vietoje kontrolės tikslai bus pasiekiami esant pagrįstam išlaidų
 lygiui. Pasiektos vidutinės mažesnės nei 2 proc. liekamosios
 paklaidos ir atitikties finansinio reglamento nuostatoms nauda laikoma pakankamai
 svarbiu pasiekimu pagrindžiant pasirinktas valdymo ir kontrolės priemones.
 7.3.
 Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
 priemonės
 Nurodyti dabartines ar
 numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
 Be
 visų kontrolės reguliavimo mechanizmų taikymo, Sveikatos ir
 vartotojų reikalų GD derins kovos su sukčiavimu strategiją
 su naująja Komisijos kovos su sukčiavimu strategija, priimta 2011 m.
 birželio 24 d., siekdamas užtikrinti, inter alia, kad visos jo
 vidinės kovos su sukčiavimu priemonės būtų visiškai
 suderintos su minėta Komisijos strategija ir kad sukčiavimo rizikos
 valdymo sistema būtų nukreipta sukčiavimo rizikos sritims
 nustatyti ir į tai adekvačiai reaguoti. Prireikus bus sukurtos
 tinklų naudotojų grupės ir atitinkamos IT priemonės su
 visuomenės sveikatos programa susijusiems sukčiavimo atvejams
 analizuoti, visų pirma šios priemonės:
 –
 su sveikatos programos įgyvendinimu susijusiuose sprendimuose,
 susitarimuose ir sutartyse Komisijai, įskaitant OLAF, ir Audito
 Rūmams bus aiškiai suteikta teisė atlikti auditus, patikrinimus
 vietoje ir inspektavimą;
 –
 kvietimo teikti pasiūlymus ir (arba) konkurso vertinimo etapo metu
 siūlytojai ir konkurso dalyviai būtų tikrinami pagal paskelbtus
 atmetimo kriterijus remiantis deklaracijomis ir Ankstyvo perspėjimo
 sistema (EWS);
 –
 išlaidų atitikimą reikalavimams reglamentuojančios
 taisyklės bus supaprastintos pagal finansinio reglamento nuostatas;
 –
 visiems darbuotojams, susijusiems su sutarčių valdymu, auditoriams ir
 kontrolieriams, kurie tikrins paramos gavėjų deklaracijas vietoje,
 bus organizuojami mokymai su sukčiavimu ir pažeidimais susijusiais
 klausimais.
 8.
 NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS
 POVEIKIS
 8.1.
 Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
 programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
 (-s)
 · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
 Pagal daugiametės finansinės programos
 išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris || DA / NDA ([25]) || ELPA[26] šalių || šalių kandidačių[27] || trečiųjų šalių || Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3: 3. saugumas ir pilietybė || 17 03 06 ES veiksmai sveikatos srityje || Dif. || TAIP || TAIP || NE || NE
 3: 3. saugumas ir pilietybė || 17 01 04 Europos Sąjungos sveikatos srities veiksmų programa – administravimo išlaidos || NDIF || TAIP || TAIP || NE || NE
 Neprašoma
 naujų biudžeto eilučių.
 8.2.
 Numatomas poveikis išlaidoms
 8.2.1.
 Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
 Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)
 einamosiomis kainomis
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Numeris 3 || Saugumas ir pilietybė
 GD: Sveikatos ir vartotojų reikalų || || || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || Vėlesni metai || IŠ VISO
 Veiklos asignavimai || || || || || || || || ||
 17 03 06 || Įsipareigojimai || (1) || 54,465 || 56,281 || 57,188 || 58,096 || 59,004 || 60,819 || 59,004 || || 404,857
 Mokėjimai || (2) || 5,000 || 16,000 || 32,000 || 49,000 || 54,000 || 57,000 || 57,000 || 134,857 || 404,857
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[28] ||
 17 01 04 || || (3) || 5,535 || 5,719 || 5,812 || 5,904 || 5,996 || 6,181 || 5,996 || || 41,143
 VISO asignavimų, skirtų Sveikatos ir vartotojų reikalų GD || Įsipareigojimai || =1+1a+3 || 60,000 || 62,000 || 63,000 || 64,000 || 65,000 || 67,000 || 65,000 || || 446,000
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 10,535 || 21,719 || 37,812 || 54,904 || 59,996 || 63,181 || 62,996 || 134,857 || 446,000
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 54,465 || 56,281 || 57,188 || 58,096 || 59,004 || 60,819 || 59,004 || || 404,857
 Mokėjimai || (5) || 5,000 || 16,000 || 32,000 || 49,000 || 54,000 || 57,000 || 57,000 || 134,857 || 404,857
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 5,535 || 5,719 || 5,812 || 5,904 || 5,996 || 6,181 || 5,996 || || 41,143
 IŠ VISO asignavimų pagal 3 kategoriją Saugumas ir piliečiai || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 60,000 || 62,000 || 63,000 || 64,000 || 65,000 || 67,000 || 65,000 || || 446,000
 Mokėjimai || =5+ 6 || 10,535 || 21,719 || 37,812 || 54,904 || 59,996 || 63,181 || 62,996 || 134,857 || 446,000
 Komisija gali numatyti programos „Sveikata
 ekonomikos augimui skatinti" įgyvendinimo perdavimą vykdomajai
 įstaigai. Numatomų išlaidų sumos ir galimas padalijimas turi
 būti patikslinti pagal galutinai atlikto perdavimo laipsnį.
 .
 Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)
 einamosiomis kainomis
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
 || || || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO
 GD: Sveikatos ir vartotojų reikalų ||
  Sveikatos ir vartotojų reikalų GD žmogiškieji ištekliai (17 01 01) || 1,088 || 1,110 || 1,132 || 1,155 || 1,178 || 1,202 || 1,226 || 8,091
 GD: Sveikatos ir vartotojų reikalų ||
  Kitos administracinės išlaidos (17 01 02 01) || 2,125 || 2,168 || 2,211 || 2,255 || 2,300 || 2,346 || 2,300 || 15,705
 IŠ VISO Sveikatos ir vartotojų reikalų GD || Asignavimai || 3,213 || 3,278 || 3,343 || 3,410 || 3,478 || 3,548 || 3,526 || 23,796
 IŠ VISO asignavimų pagal 5 daugiametės finansinės programos IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 3,213 || 3,278 || 3,343 || 3,410 || 3,478 || 3,548 || 3,526 || 23,796
 || || || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 išlaidų kategorijas || Įsipareigojimai || 63,213 || 65,278 || 66,343 || 67,410 || 68,478 || 70,548 || 68,526 || 469,796
 Mokėjimai || 13,748 || 24,997 || 41,155 || 58,314 || 63,475 || 66,729 || 66,522 || 334,939
 8.2.2.
 Numatomas poveikis veiklos asignavimams
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
 nenaudojami
 –
 ý Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami
 taip:
 –
 Įsipareigojimų
 asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis || || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS || 3 || 26,143 || 7 || 27,015 || 11 || 27,450 || 11 || 27,886 || 11 || 28,322 || 11 || 29,193 || 11 || 28,322 || 65 || 194,331
 2 KONKRETUS TIKSLAS || 2 || 11,982 || 4 || 12,382 || 6 || 12,581 || 6 || 12,871 || 6 || 12,981 || 6 || 13,380 || 6 || 12,981 || 36 || 89,069
 3 KONKRETUS TIKSLAS || 2 || 11,438 || 5 || 11,819 || 8 || 12,010 || 8 || 12,200 || 8 || 12,391 || 8 || 12,772 || 8 || 12,391 || 47 || 85,020
 4 KONKRETUS TIKSLAS || 1 || 4,902 || 3 || 5,065 || 5 || 5,147 || 5 || 5,229 || 5 || 5,310 || 5 || 5,474 || 5 || 5,310 || 29 || 36,437
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 9 || 54,174 || 19 || 55,980 || 30 || 56,882 || 30 || 57,785 || 30 || 58,688 || 30 || 60,494 || 30 || 58,688 || 178 || 404,857
 2021 ir 2022 m. laukiami rezultatai: pagal 1
 tikslą– 12; pagal 2 tikslą– 6; pagal 3 tikslą– 9; pagal 4
 tikslą– 6, taigi 32 pagal visą programą. Iš viso orientacinis
 numatomas rezultatų skaičius yra 210.
 Rezultatus sudaro:
 pagal 1 konkretų tikslą–
 parengtų priemonių ir mechanizmų skaičius;
 pagal 2 konkretų tikslą–
 veikiančių Europos pavyzdinių tinklų ir parengtų
 gairių skaičius;
 pagal 3 konkretų tikslą– ekonomiškai
 efektyvių prevencinių priemonių tinkamos gerosios patirties
 nustatytų ir paskleistų atvejų skaičius;
 pagal 4 konkretų tikslą–
 parengtų bendrų metodų (dėl tarpvalstybinių grėsmių
 sveikatai) skaičius.
 Per metus planuojamas paskirstymas yra
 vidutinis ir tik orientacinis, kadangi tai yra viso rinkinio, kuris yra
 didesnis nei skirta programai, paskirstymas. Vis dėlto visiškai
 įmanoma, kad vienais metai reikės daugiau pastangų konkrečiam
 tikslui pasiekti nei kitais. Metinis orientacinis išlaidų paskirstymas bus
 pateiktas vadovaujantis daugiamečiu strateginiu požiūriu. Galutinis
 sprendimas bus priimamas rengiant metinę darbų programą.
 8.2.3.
 Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
 asignavimams
 8.2.3.1.
 Suvestinė
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
 asignavimai nenaudojami
 –
 ý Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
 naudojami taip
 Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)
 2011 m. kainomis
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 5 daugiametės finansų programos išlaidų kategorija
 žmogiškieji ištekliai (BE 17 01 01) || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 7,182
 Kitos administracinės išlaidos (BE 17 01 02 01) || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 14,175
 Daugiametės finansinės programos 5 išlaidų kategorijos tarpinė suma || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 21,357
 Suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 išlaidų kategoriją
 Administracinės paramos programai išlaidos (BE 17 01 04) || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 37,240
 Išlaidų, neįtrauktų į daugiametės finansinės programos 5 išlaidų kategoriją, tarpinė suma || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 37,240
 IŠ VISO || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 58,597
 8.2.3.2.
 Numatomi žmogiškųjų išteklių
 poreikiai
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
 nenaudojami
 –
 ý Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
 naudojami taip:
 Etatų skaičius, išreikštas visos darbo
 dienos ekvivalentais
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 · Sveikatos ir vartotojų reikalų GD etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 17 01 01 01 Komisijos būstinėse ir jos atstovybėse valstybėse narėse (AD ir AST) || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7
 2,375 || 2,375 || 2,375 || 2,375 || 2,375 || 2,375 || 2,375
 Iš viso pareigybių Sveikatos ir vartotojų reikalų GD etatų plane || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075
 IŠ VISO || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075
 Žmogiškųjų
 išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
 priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
 prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
 gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
 procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 Vykdytinų
 užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Sveikatos ir vartotojų reikalų GD: Programos, daugiametės darbų programos, metinių darbų programų parengimas, programos įgyvendinimo priežiūra, vertinimas, auditai ir kt. Koordinavimas su vykdomąja įstaiga, jei nuspręsta dėl programos valdymo perdavimo.
 8.2.4.
 Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
 programa
 –
 ý Pasiūlymas/iniciatyva atitinka 2014–2020 m. daugiametę
 finansinę programą, kaip pasiūlyta Komisijos komunikate
 COM(2011)500.
 –
 ̈ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
 reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
 išlaidų kategorijos programavimą.
 –
 ̈ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
 taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
 programą[29]
 8.2.5.
 Trečiųjų šalių įnašai
 –
 ý Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
 šalimis finansavimo
 –
 ̈ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas
 apskaičiuojamas taip:
 8.3.
 Numatomas poveikis išlaidoms
 –
 ý Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
 įplaukoms.
 –
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
 [1] COM(2011) 500 final.
 [2] COM(2010) 2020 final.
 [3] Šaltinis – ištrauka iš Eurostato internetinės
 duomenų bazės 2011 m. liepos mėn. „Bendrosios išlaidos pagal
 funkciją „sveikata“, palyginti su visomis išlaidomis“. 2009: 14, 63 proc.;
 http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=gov_a_exp&lang=en
 .
 [4] TVF 2011 m. ir Jounard et al., 2010 m., t. y. visuomenės
 sveikatos išlaidų augimas viršija BVP augimą dėl gyventojų
 senėjimo ( šis papildomas išlaidų augimas vertinamas vidutiniškai
 kaip 1 proc. OECD šalyse).
 [5] 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/24/ES.
 [6] OL C , , p. .
 [7] OL C , , p. .
 [8] Komisijos komunikatas COM (2010) 2020 final.
 [9] OL L 271, 2002 10 9, p. 1-12.
 [10] OL L 301, 2007 11 20, p. 3–13.
 [11] 2009 m. gegužės 3 d. Europos Audito rūmų
 specialioji ataskaita Nr. 212009 „Europos Sąjungos 2003–2007 m.
 visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga priemonė
 sveikatai gerinti ?“
 [12] Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras
 buvo įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 851/2004.
 [13] Moksliniai komitetai buvo sudaryti pagal Komisijos
 sprendimą 2008/721/EB, OL nuoroda.
 [14] OL L, p.
 [15] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.
 [16] OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
 [17] COM(2010) 546 final.
 [18] OL L 88, 2011 4 4, p. 45.
 [19] OL L 88, 2011 4 4, p. 45.
 [20] Kaip nurodyta finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
 a arba b punktuose.
 [21] Išsamią informaciją apie valdymo būdus ir
 nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti biudžeto
 svetainėje: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [22] Nurodytoms finansinio reglamento 185 straipsnyje.
 [23] OL L 11, 2003 1 16, p. 1
 [24] 2008 m. rugsėjo 9 d. Komisijos sprendimas
 C (2008) 4943.
 [25] DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA –
 nediferencijuotieji asignavimai.
 [26] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
 [27] Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
 Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
 [28] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
 išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
 (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
 moksliniai tyrimai.
 [29] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.