type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 22.11.2007
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 L 304/45
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 64/2007
 tal-15 ta' Ġunju 2007
 li temenda l-Protokoll 31 għall-Ftehim dwar iż-ŻEE, dwar il-kooperazzjoni f'oqsma speċifiċi barra l-erba' libertajiet
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat mill-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn 'l quddiem imsejjaħ “il-Ftehim”, u b'mod partikolari l-Artikolu 86 u 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Il-Protokoll 31 għall-Ftehim ġie emendat mid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 107/2005 tat-8 ta' Lulju 2005 (1).
 (2)
 Huwa kunsiljabbli li l-koperazzjoni tal-Partijiet Kontraenti tal-Ftehim tiġi estiża sabiex tinkludi d-Deċiżjoni Nru 1719/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta' Novembru 2006 li tistabbilixxi l-programm Żgħażagħ fl-Azzjoni għall-perijodu 2007-2013 (2).
 (3)
 Huwa kunsiljabbli li l-koperazzjoni tal-Partijiet Kontraenti tal-Ftehim tiġi estiża sabiex tinkludi d-Deċiżjoni Nru 1720/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta' Novembru 2006 li tistabbilixxi programm ta' azzjoni fil-qasam tat-tagħlim tul il-ħajja (3).
 (4)
 Huwa għalhekk meħtieġ li l-Protokoll 31 għall-Ftehim jiġi emendat sabiex din l-estensjoni tal-koperazzjoni sseħħ mill-1 ta' Jannar 2007,
 IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:
 Artikolu 1
 L-Artikolu 4 tal-Protokoll 31 għall-Ftehim għandu jiġi emendat kif ġej:
 (1)
 Il-paragrafu li ġej għandu jiddaħħal wara l-paragrafu 2k:
 “2l. L-Istati ta' l-EFTA għandhom, b'effett mill-1 ta' Jannar 2007, jipparteċipaw f'dawn il-programmi:
 —
 32006 D 1719: Deċiżjoni Nru 1719/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta' Novembru 2006 li tistabbilixxi l-programm Żgħażagħ fl-Azzjoni għall-perijodu 2007-2013 (ĠU L 327, 24.11.2006, p. 30),
 —
 32006 D 1720: Deċiżjoni Nru 1720/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta' Novembru 2006 li tistabbilixxi programm ta' azzjoni fil-qasam tat-tagħlim tul il-ħajja (ĠU L 327, 24.11.2006, p. 45).”
 (2)
 It-test tal-paragrafu 3 għandu jiġi sostitwit b'dan li ġej:
 “L-Istati ta' l-EFTA għandhom jikkontribwixxu finanzjarjament skond l-Artikolu 82(1)(a) tal-Ftehim għall-programmi u azzjonijiet imsemmija fil-paragrafi 1, 2, 2a, 2b, 2c, 2d, 2e, 2f, 2g, 2h, 2i, 2j, 2k u 2l.”
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara l-aħħar notifika lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim (*).
 Għandha tapplika mill-1 ta’ Jannar 2007.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima ŻEE u fis-Suppliment ŻEE tal-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, 15 ta’ Ġunju 2007.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Alan SEATTER
 Il-President
 (1) ĠU L 306, 24.11.2005, p. 45.
 (2) ĠU L 327, 24.11.2006, p. 30.
 (3) ĠU L 327, 24.11.2006, p. 45.
 (*) Ebda rekwiżit kostituzzjonali m'huwa indikat.


type: legislation

text:
 17.8.2021
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 294/1
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1367
 z dne 6. avgusta 2021
 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) ter zlasti člena 57(4) in člena 58(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi.
 (2)
 Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.
 (3)
 Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice.
 (4)
 Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece.
 (5)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene razpredelnice.
 Člen 2
 V skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 se je na zavezujoče tarifne informacije, ki niso v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati še tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.
 Člen 3
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 6. avgusta 2021
 Za Komisijo
 Gerassimos THOMAS
 generalni direktor
 Generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo
 (1) UL L 269, 10.10.2013, str. 1.
 (2) Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).
 PRILOGA
 Opis blaga
 Uvrstitev (oznaka KN)
 Utemeljitev
 (1)
 (2)
 (3)
 Štirikolesno vozilo z električnim motorjem na enosmerni tok z napetostjo 24 V in močjo 800 W, ki ga poganjata dva 12-voltna akumulatorja z zmogljivostjo 45 Ah. Široko je približno 65 cm, dolgo 125 cm in visoko 129 cm (merjeno na naslonu sedeža oziroma 85 cm, ko je naslon sedeža zložen). Njegova skupna teža je približno 107 kg (108 kg skupaj z akumulatorjema). Največja obremenitev je približno 130 kg.
 Vozilo ima naslednje značilnosti:
 —
 vodoravna plošča, ki povezuje sprednje in zadnje dele; plošče ni mogoče na noben način prilagoditi potrebam uporabnika (npr. jo prepogniti ali nagniti),
 —
 dve vzmetni osi, pogon na zadnji osi in medosna razdalja 820 mm,
 —
 zmogljivost za vožnjo po klancu z nagibom do 130,
 —
 obračalni krog 210 cm,
 —
 dva kompleta napihljivih pnevmatik (zadnje pnevmatike so večje od sprednjih),
 —
 vrtljiv sedež, ki ga je mogoče konfigurirati in mu nastaviti višino, z naslonjalom in nasloni za roke ter nedrsečo površino za noge,
 —
 nastavljiva pregibna krmilna podpora z ovalnim krmilom,
 —
 sprednji in zadnji žarometi, smerna kazalca in vzvratni ogledali.
 Na krmilni podpori je tudi armaturna plošča s stikali, upravljalnikom hitrosti, gumbom za hupo, gumbom za ustavitev motorja, smernimi kazalci, stikalom za žaromete, kazalnikom stanja akumulatorjev in regulatorjem hitrosti.
 Vozilo ima dve ročki za ročno upravljanje, namenjeni pospeševanju, zaviranju in vzvratni vožnji. Krmilo se lahko nastavi tako, da ga je mogoče upravljati z eno roko.
 Ima „pameten“ regenerativni elektromagnetni zavorni sistem.
 Vozilo ima pri popolnoma napolnjenih akumulatorjih največji doseg do 45 km in največjo hitrost približno 15–16 km/h.
 Zadaj se lahko opremi z majhnimi protinagibnimi kolesi, nakupovalno košarico, držalom za sprehajalno palico itd.
 Vozilo se lahko natovori za namene prevoza. Uporablja se lahko na cestah, pločnikih, pešpoteh, poteh v parkih, kolesarskih stezah in določenih poteh za prosti čas ali na območjih za pešce (npr. nakupovalnih območjih).
 Glej sliko (*1).
 8703 10 18
 Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 8703 , 8703 10 in 8703 10 18 .
 Uvrstitev pod tarifno številko 8713 kot voziček za invalidne osebe je izključena, saj vozilo ni posebej zasnovano za prevoz invalidnih oseb (nima posebnih značilnosti, ki so v pomoč pri invalidnosti).
 Čeprav je vozilo zasnovano tako, da ga je mogoče krmiliti z eno roko in ima udoben vrtljiv sedež z naslonjalom in nedrsečo površino za noge (in se ga lahko dodatno opremi z majhnimi protinagibnimi kolesi), te značilnosti niso objektivno posebne značilnosti, ki so v pomoč pri invalidnosti (glej tudi pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature k tarifni podštevilki 8713 90 00 , pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 8713 in mnenje o uvrstitvi HS 8703.10/1).
 Poleg tega so vozila, opremljena z ločeno nastavljivo krmilno podporo, in tista, ki dosežejo največjo hitrost nad 10 km/h, izključena iz tarifne številke 8713 (glej tudi pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature k tarifni podštevilki 8713 90 00 ).
 Vozilo se uporablja za prevoz oseb in ob predložitvi carinskim organom ga ni mogoče prepoznati kot vozilo, namenjeno zgolj invalidnim osebam (glej zadevo C-198/15 (1)), in sicer na podlagi njegovih objektivnih značilnosti in lastnosti, ki se morajo preveriti v trenutku carinjenja (glej zadevo C-286/15 (2)). Kakršna koli naknadna sprememba vozila po carinjenju se ne upošteva, prav tako se ne upošteva nobena ocena vozila, ki jo lahko opravi nacionalni organ za namene, ki niso določeni v carinski zakonodaji.
 Vozilo je posebna vrsta vozila za prevoz oseb.
 Zato ga je treba uvrstiti pod oznako KN 8703 10 18 kot motorno vozilo, konstruirano predvsem za prevoz oseb, podobno specialnim vozilom za prevoz oseb na terenih za golf.
 (*1) Slika je samo informativne narave.
 (1) Sodba Sodišča z dne 26. maja 2016, Invamed Group Ltd in drugi proti Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs (davčna in carinska uprava), C-198/15, ECLI:EU:C:2016:362.
 (2) Sodba Sodišča z dne 26. maja 2016, Latvijas propāna gaze, C-286/15, ECLI:EU:C:2016:363, točka 33.


type: caselaw

text:
 20.11.2010
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 317/13
 Talba għal deċiżjoni preliminari mressqa mil-Legfelsőbb Bírósága (Magyar Köztársaság) fit-28 ta’ Lulju 2010 — VALE Építési Kft. cégbejegyzési ügye
 (Kawża C-378/10)
 ()
 2010/C 317/25
 Lingwa tal-kawża: l-Ungeriż
 Qorti tar-rinviju
 Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: VALE Építési Kft.
 Domandi preliminari
 (1)
 L-Istat Membru ospitanti għandu jieħu inkunsiderazzjoni l-Artikoli 43 KE u 48 KE meta kumpannija stabbilita fi Stat Membru ieħor (l-Istat ta’ oriġini) titrasferixxi s-sede tagħha hemmhekk, filwaqt li kienet ġiet imħassra — għal din ir-raġuni — mir-reġistru tal-kumpanniji tal-Istat Membru ta’ oriġini, meta l-azzjonisti tal-kumpannija japprovaw l-att kostituttiv il-ġdid redatt skont id-dritt tal-Istat ospitanti u meta l-kumpannija titlob ir-reġistrazzjoni tagħha fir-reġistru tal-kumpanniji tal-Istat Membru ospitanti skont id-dritt tiegħu?
 (2)
 Jekk l-ewwel domanda kellha tiġi risposta fl-affermattiv, l-Artikoli 43 KE u 48 KE għandhom ikunu interpretati fis-sens li jipprekludu leġiżlazzjoni jew prassi ta’ Stat Membru (ospitanti) li tiċħad lil kumpannija regolament stabbilita skont id-dritt ta’ Stat Membru ieħor (ta’ oriġini) id-dritt li tittrasferixxi s-sede tagħha fl-Istat ospitanti u li hemmhekk tkompli l-attività tagħha skont id-dritt ta’ dan l-Istat?
 (3)
 Huwa importanti, sabiex tingħata risposta għat-tieni domanda, li tittieħed inkunsiderazzjoni r-raġuni li għaliha l-Istat Membru ospitanti jiċħad lill-kumpannija li tagħmel l-applikazzjoni, ir-reġistrazzjoni fir-reġistru, u iktar partikolarment
 —
 il-fatt li l-kumpannija li tagħmel l-applikazzjoni ssemmi l-kumpannija stabbilita fl-Istat Membru ta’ oriġni, u mħassra mir-reġistru tal-kumpanniji tiegħu, bħala predeċessura fid-dritt fl-att kostituttiv tagħha irċevut fl-Isat ospitanti u titlob li din il-predeċessura tkun imsemmija fir-reġistru tal-kumpanniji tal-Istat ospitanti bħala l-predeċessura proprju tagħha fid-dritt?
 —
 il-kwistjoni dwar jekk, f’każ ta’ tibdil internazzjonali intra-Komunitarju, l-Istat ospitanti għandux l-obbligu li jieħu inkunsiderazzjoni, meta jeżamina applikazzjoni għal reġistrazzjoni ta’ kumpannija, l-att tal-Istat Membru ta’ oriġini li bih il-fatt tat-trasferiment tas-sede ġie mniżżel fir-reġistru tal-kumpanniji ta’ dan l-Istat Membru, u, jekk huwa għandu jieħu dan inkunsiderazzjoni, sa fejn?
 (4)
 L-Istat Membru ospitanti jista’ jeżamina applikazzjoni għal reġistrazzjoni introdotta f’dan l-Istat minn kumpannija li twettaq tibdil internazzjonali intra-Komunitarju billi japplika r-regoli tad-dritt nazzjonali tiegħu dwar it-tibdil tal-kumpanniji fuq livell nazzjonali, jiġifieri billi jeħtieġ mill-kumpannija li hija tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha li d-dritt nazzjonali tiegħu jimponi f’każ ta’ tibdil nazzjonali (pereżempju, il-preparazzjoni ta’ karta tal-bilanċ u ta’ inventarju tal-attivi) jew l-Artikoli 43 KE u 48 KE jobbligaw lil dan l-Istat jagħmel distinzjoni bejn tibdil internazzjonali intra-Komunitarju u tibdil fuq livell nazzjonali u, jekk dan huwa l-każ, sa fejn?


text:
 20.7.2013
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 207/8
 Odwołanie od postanowienia Sądu (czwarta izba) wydanego w dniu 29 stycznia 2013 r. w sprawie T-273/00 Unindustria i in. przeciwko Komisji Europejskiej, wniesione w dniu 15 kwietnia 2013 r. przez Confindustria Venezia, dawniej Unione degli Industriali della Provincia di Venezia (Unindustria) i in.
 (Sprawa C-191/13 P)
 2013/C 207/13
 Język postępowania: włoski
 Strony
 Wnoszący odwołanie: Confindustria Venezia, dawniej Unione degli industriali della provincia di Venezia (Unindustria) i in. (przedstawiciele: A. Vianello, A. Bortoluzzi i A. Veronese, avvocati)
 Druga strona postępowania: Komisja Europejska, Siram Spa, Bortoli Ettore Srl, Arsenale Venezia Spa, Republika Włoska
 Żądania wnoszącego odwołanie
 —
 uchylenie lub zmiana postanowienia Sądu (czwarta izba) wydanego w sprawie T-273/00 i obciążenie Komisji kosztami postępowania
 Zarzuty i główne argumenty
 Wnoszący odwołanie podnoszą w jego uzasadnieniu niezgodne z prawem zastosowanie zasad wyrażonych przez Trybunał w wyroku w sprawie „Comitato Venezia vuole vivere”, po pierwsze, w odniesieniu do obowiązku uzasadnienia spoczywającego na Komisji w przypadku decyzji dotyczących pomocy państwa, a po drugie, w odniesieniu do ciężaru dowodu odnośnie do przesłanek art. 107 ust. 1 TFUE.
 W postanowieniu zaskarżonym niniejszym odwołaniem Sąd nie dostosował się do orzeczenia Trybunału w wyroku w sprawie „Comitato Venezia vuole vivere” z dnia 9 czerwca 2011 r., zgodnie z którym decyzja Komisji musi „zawierać w sobie wszystkie elementy istotne do jej wykonania przez władze krajowe”. Chociaż decyzja nie zawierała wszystkich elementów istotnych do jej wykonania przez władze krajowe, Sąd nie stwierdził żadnych nieprawidłowości metody przyjętej przez Komisję w spornej decyzji, co w konsekwencji naruszyło prawo.
 Zgodnie z przytoczonymi przez Trybunał w wyroku w sprawie „Comitato Venezia vuole vivere” zasadami dotyczącymi odzyskania pomocy to do państwa członkowskiego, a nie do konkretnego beneficjenta, należy wykazanie w indywidualnym przypadku wystąpienia przesłanek art. 107 ust. 1 TFUE. W niniejszym wypadku Komisja w spornej decyzji nie wyjaśniła jednak „szczegółowych zasad” takiej analizy. W konsekwencji Republika Włoska, nie dysponując w celu zwrotu elementami istotnymi do wykazania, że przyznane ulgi stanowią dla beneficjentów pomoc państwa, postanowiła — w drodze ustawy nr 228 z dnia 24 grudnia 2012 r. (art. 1 ust. 351 i nast.) — wbrew orzecznictwu wspólnotowemu odwrócić ciężar dowodu. Wykazanie, że rozpatrywane ulgi nie zakłócają konkurencji ani nie wpływają na handel między państwami członkowskimi, zdaniem ustawodawcy włoskiego nie spoczywa na państwie, lecz na przedsiębiorstwach otrzymujących pomoc w postaci zwolnienia ze składek na ubezpieczenie społeczne, a jeżeli dowód ten nie zostanie przeprowadzony, obowiązuje domniemanie, że udzielona ulga może zakłócać konkurencję i wpływać na handel między państwami członkowskimi. Wszystko to jest w oczywisty sposób sprzeczne z zasadami wyrażonymi przez Trybunał w wyroku w sprawie „Comitato Venezia vuole vivere”.


text:
N0 L 176/4 Journal officiel des Communautés européennes 10 . 7. 90
 DÉCISION N° 1 /90 DU COMITE MIXTE CEE-FINLANDE
 du 11 avril 1990
 modifiant le protocole n° 3 relatif à la définition de la notion de « produits
 originaires » et aux méthodes de coopération administrative à la suite de la
 suspension des droits de douane applicables par la Communauté à Dix et la
 Finlande aux importations d'Espagne
 LE COMITÉ MIXTE, originaires du reste de la Communauté et qu ainsi 1 iden
 tification des produits espagnols est devenue superflue,
 vu l'accord entre la Communauté économique euro
 péenne et la république de Finlande, signé à Bruxelles le
 5 octobre 1973 , DÉCIDE :
 vu le protocole n0 3 relatif à la notion de « produits origi
 naires » et aux méthodes de coopération administrative, Article premier
 ci-après dénommé « protocole n0 3 », et notamment son
 article 28, Le protocole n° 3 est modifié comme suit :
 1 ) l'article 24 et le paragraphe 2 de l'article 25 sont
 considérant que, en vertu du règlement (CEE) n0 1673/89 supprimés ;
 et de la décision 89/372/CECA du Conseil des Commu
 nautés européennes, la perception de certains droits de 2) à l'annexe V, la dernière phrase de la note (') en bas de
 douane applicables dans la Communauté à Dix aux page est remplacée par le texte suivant :
 importations espagnoles est totalement suspendue à partir « Au cas où dans une facture figurent également des
 du 1 er juillet 1989 ; produits ayant le caractère de produits originaires des
 îles Canaries ou de Ceuta et Melilla au sens de l'article
 considérant qu'il a été approuvé un troisième protocole
 additionnel à l'accord entre la Communauté économique 19 du protocole, l'exportateur est tenu de les identifier
 européenne et la république de Finlande à la suite de l'ad clairement au moyen du sigle "CCM". »
 hésion du royaume d'Espagne et de la République portu
 gaise à la Communauté, qui prévoit également la suspen Article 2
 sion des droits de douane applicables aux produits
 couverts par l'accord et importés de l'Espagne en La présente décision entre en vigueur le 1 " juillet 1989.
 Finlande ; que la Finlande applique déjà d'une manière
 autonome, depuis le l et juillet 1989, les dispositions de ce Fait à Bruxelles, le 11 avril 1990 .
 troisième protocole additionnel en attendant sa ratifica
 tion ;
 Par le comité mixte /
 considérant que, dans le cadre dudit accord, cette situation
 a pour effet d'accorder aux produits espagnols un traite Le président
 ment préférentiel identique à celui réservé aux produits R. COHEN


text:
 19.10.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 279/59
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 1006/2013 НА КОМИСИЯТА
 от 18 октомври 2013 година
 за разрешаване на L-цистин като фуражна добавка за всички животински видове
 (текст от значение за ЕИП)
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1831/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2003 г. относно добавки за използване при храненето на животните (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В Регламент (ЕО) No 1831/2003 се предвижда разрешителният режим за добавките за използване при храненето на животните, както и основанията и процедурите за предоставяне на разрешително.
 (2)
 В съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 1831/2003 бе подадено заявление за получаване на разрешително за L-цистин като фуражна добавка във функционалната група „аминокиселини, техните соли и аналози“. Това заявление бе придружено от данните и документите, изисквани съгласно член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1831/2003.
 (3)
 Заявлението се отнася до разрешаването на L-цистин като фуражна добавка за всички животински видове, която да бъде класифицирана в категорията „хранителни добавки“.
 (4)
 В становището си от 13 март 2013 г. (2) Европейският орган за безопасност на храните („Органът“) заключи, че при предложените условия на употреба L-цистин не се отразява неблагоприятно върху здравето на животните, човешкото здраве или околната среда и че той може да се счита за ефикасен с оглед удовлетворяване на потребностите от сяросъдържащи аминокиселини при всички животински видове. Органът не счита, че са необходими специални изисквания за мониторинг след пускането на пазара. Той също така провери доклада относно метода за анализ на фуражната добавка във фуражите, представен от референтната лаборатория, определена с Регламент (ЕО) No 1831/2003.
 (5)
 Оценката на посоченото вещество показва, че са изпълнени условията за получаване на разрешително, посочени в член 5 от Регламент (ЕО) No 1831/2003. Поради това употребата на посоченото вещество следва да бъде разрешена съгласно указаното в приложението към настоящия регламент.
 (6)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Разрешава се употребата на посоченото в приложението вещество, което спада към категорията „хранителни добавки“ и към функционалната група „аминокиселини, техните соли и аналози“, като добавка при храненето на животните при спазване на определените в същото приложение условия.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 18 октомври 2013 година.
 За Комисията
 Председател
 José Manuel BARROSO
 (1) ОВ L 268, 18.10.2003 г., стр. 29.
 (2) EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2013 г.; 11(4):3173.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Идентификационен номер на добавката
 Наименование на притежателя на разрешителното
 Добавка
 Състав, химична формула, описание, метод за анализ
 Вид или категория на животните
 Максимална възраст
 Минимално съдържание
 Максимално съдържание
 Други разпоредби
 Срок на валидност на разрешителното
 mg/kg пълноценен фураж със съдържание на влага 12 %
 Категория: „хранителни добавки“. Функционална група: „аминокиселини, техните соли и аналози“
 3c391
 —
 L-цистин
 Състав на добавката
 Кристално прахообразно вещество, получено чрез хидролиза от естествен кератин от птичи пера, с минимално съдържание на L-цистин от 98,5 %
 Характеристика на активното вещество
 Наименование по IUPAC: (2R)-2-амино-3-[(2R)-2-амино-3-хидрокси-3-оксопропил] дисулфанил пропанова киселина
 CAS номер: 56-89-3
 Химична формула: C6H12N2O4S2
 Методи за анализ
 (1)
 За определянето на L-цистин във фуражната добавка:
 титриметрия, Европейска фармакопея (Ph. Eur. 6.0, метод 01/2008-0998).
 За определянето на L-цистин в премикси, комбинирани фуражи и фуражни суровини:
 йонообменна хроматография със следколонна дериватизация и фотометрично детектиране: Регламент (ЕО) No 152/2009 на Комисията (2) (приложение III, Е).
 Всички животински видове
 —
 —
 —
 1.
 Мерки за безопасност на потребителите: по време на работа да се използват средства за дихателна защита, предпазни очила и ръкавици.
 2.
 В упътването за употреба на добавката и премиксите да се посочи:
 —
 Устойчивост при преработка и условия за съхранение.
 —
 Добавянето на L-цистин зависи от потребностите на целевите животни от сяросъдържащи аминокиселини и нивото на други сяросъдържащи аминокиселини в дажбата.
 8 ноември 2023 г.
 (1) Подробна информация за методите за анализ може да бъде намерена на следния адрес на референтната лаборатория: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/authorisation/evaluation_reports/Pages/index.aspx.
 (2) ОВ L 54, 26.2.2009 г., стр. 1.


text:
 |
 22011A0406(01)
 Megállapodás az Európai Közösség és Japán kormánya között a tudományos és technológiai együttműködésről
 Hivatalos Lap L 090 , 06/04/2011 o. 002 - 007
 Megállapodásaz Európai Közösség és Japán kormánya között a tudományos és technológiai együttműködésrőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG (a továbbiakban: Közösség),ésJAPÁN KORMÁNYA,AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy elősegítsék a Japán és a Közösség között kialakult szoros és baráti kapcsolatok továbbfejlődését, tudatában annak, hogy a tudományos ismeretek gyorsan gyarapodnak és pozitív módon járulnak hozzá a két- és többoldalú nemzetközi együttműködés ösztönzéséhez;AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL, hogy békés célú, számukra kölcsönös előnyökkel járó, termékeny partneri kapcsolat létrehozása révén több közös érdeket szolgáló területen szélesítsék a tudományos és a technológiai együttműködést;ABBAN A HITBEN, hogy ez az együttműködés és ezen együttműködés eredményeinek alkalmazása hozzá fog járulni Japán és a Közösség gazdasági és társadalmi fejlődéséhez;AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az átfogó együttműködési tevékenységek végrehajtásához olyan hivatalos keretet hozzanak létre, amely megerősíti a Felek által folytatott tudományos és technológiai együttműködést;A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikk(1) A Felek a békés célú kutatás és technológiafejlesztés területén ösztönzik, fejlesztik és elősegítik az e megállapodás alapján végrehajtott együttműködési tevékenységeket.(2) E megállapodás alapján az együttműködési tevékenységeket a következő alapelvek alapján kell végezni:a) kölcsönös és méltányos hozzájárulás és előnyök;b) a vendégkutatók viszonossági alapon való hozzáférése a kutatási és fejlesztési programokhoz és projektekhez;c) azon információk kellő időben történő cseréje, amelyek az e megállapodás alapján végrehajtott együttműködési tevékenységeket érinthetik;d) a tudásalapú társadalom előmozdítása Japán és a Közösség társadalmi és gazdasági fejlődése érdekében.2. cikk(1) Az e megállapodás alapján végrehajtandó együttműködési tevékenységeket közvetlen együttműködési tevékenységek és közvetett együttműködési tevékenységek alkotják.(2) E megállapodás alkalmazásában:a) "Felek" : Japán kormánya és a Közösség;b) "közvetlen együttműködési tevékenységek" : a Felek vagy szerveik által folytatott együttműködési tevékenységek;c) "közvetett együttműködési tevékenységek" : kutatási és fejlesztési programok és projektek alapján Japán és a Közösség jogalanyai által folytatott együttműködési tevékenységek;d) "kutatási és fejlesztési programok és projektek" : a Közösség által működtetett kutatási és technológiafejlesztési keretprogram, valamint a Japán kormánya, annak szervei vagy hivatalos intézményei által a versenyképes finanszírozási rendszer alapján működtetett kutatási és fejlesztési programok és projektek;e) "jogalany" : i. Japán vonatkozásában a japán állampolgár, valamint Japán belső joga alapján létrehozott jogi személy; továbbáii. a Közösség vonatkozásában a Közösség valamely tagállamának állampolgára, valamint a Közösség valamely tagállamának belső joga vagy a közösségi jog alapján létrehozott jogi személy;f) "szerv" : i. Japán vonatkozásában Japán bármely kormányhivatala; továbbáii. a Közösség vonatkozásában az Európai Bizottság;g) "hivatalos intézmény" : olyan hivatalos intézmény, amelynek költségvetését és működési tervét Japán kormányának hatáskörrel rendelkező miniszterei hagyják jóvá, és amelynek a versenyeztetésen alapuló finanszírozás elvét követő kutatási és fejlesztési programjai és projektjei – a szóban forgó intézmény beleegyezésével – szerepelnek a közvetett együttműködési tevékenységek céljára kijelölt programok és projektek között;h) "szellemi tulajdonjog" : a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó, 1967. július 14-én, Stockholmban aláírt egyezmény 2. cikkében szereplő fogalommeghatározás értelmében vett "szellemi tulajdon".3. cikk(1) A közvetlen együttműködési cselekvések a következő formákat ölthetik:a) általános vagy konkrét kérdések tudományos és technológiai szempontjaira vonatkozó információk megvitatására és cseréjére, illetőleg az együttműködés keretében hasznosnak ígérkező kutatási és fejlesztési programok és projektek meghatározására irányuló különféle, például szakértői szintű megbeszélések;b) információcsere a kutatási és fejlesztési tevékenységekről, politikákról, ezek gyakorlati szempontjairól és a vonatkozó törvényi és rendeleti szintű szabályozásról;c) kutatók, műszaki munkatársak és egyéb szakértők általános vagy konkrét kérdésekben folytatott tanulmányútjai és cserelátogatásai;d) az együttműködési tevékenységek bármely más olyan formája, amelyet az e megállapodás 6. cikke szerinti Tudományos és Technológiai Együttműködési Vegyes Bizottság meghatároz, javasol, és amellyel kapcsolatban döntést hoz.(2) Közvetett együttműködési tevékenység kialakítása céljából bármely Fél bármely jogalanya – a másik Fél törvényi és rendeleti szintű szabályozásával összhangban, az e megállapodás I. és II. mellékletében megállapított feltételeknek megfelelően – részt vehet a másik Fél, annak szervei vagy hivatalos intézményei által működtetett kutatási és fejlesztési programokban és projektekben.4. cikkAz e megállapodás alapján végrehajtandó konkrét együttműködési tevékenységek esetében az irányadó részletes szabályokat és eljárásokat a Felek, szerveik, illetve az adott együttműködési tevékenységben érdekelt hivatalos intézményeik közösen állapíthatják meg.5. cikkAz e megállapodás alapján végrehajtandó közvetlen együttműködési tevékenységek vonatkozásában mindkét Fél, illetve annak szervei – a szükségesnek ítélt körben, a másik Fél, illetve annak szervei beleegyezésével – a kutatási rendszer valamennyi ágazatából, beleértve a magánszektort is, lehetővé tehetik kutatók és szervezetek részvételét.6. cikk(1) E megállapodás eredményes végrehajtása érdekében a Felek Tudományos és Technológiai Együttműködési Vegyes Bizottságot (a továbbiakban: vegyes bizottság) hoznak létre. A vegyes bizottság ülésein az elnöki teendőket Japán külügyminisztériumának munkatársai, illetve az Európai Bizottság tisztviselői közösen látják el.(2) A vegyes bizottság feladatai:a) információ- és eszmecsere a tudomány- és a technológiapolitikával összefüggő kérdésekben;b) az e megállapodás alapján végrehajtandó együttműködési tevékenységek meghatározása, ezzel összefüggésben javaslatok megfogalmazása és döntéshozatal;c) az e megállapodás alapján végrehajtott együttműködési tevékenységek eredményeinek áttekintése és megvitatása;d) tanácsadás a Felek részére, és a Felek ösztönzése e megállapodás végrehajtásával kapcsolatban;e) a kutatási és fejlesztési programokhoz és projektekhez viszonossági alapon való hozzáférés és a vendégkutatókra irányadó feltételek rendszeres áttekintése, valamint a hozzáférés javítását és az e megállapodás 1. cikkében említett viszonossági elv érvényesülésének biztosítását lehetővé tévő konkrét intézkedések megvizsgálása.(3) A vegyes bizottság határozatait konszenzussal hozza.(4) A vegyes bizottság mindkét Fél számára alkalmas időpontokban, lehetőség szerint legalább kétévente tartja üléseit.(5) Ha másként nem állapodnak meg, Japán kormánya és a Közösség a vegyes bizottság üléseinek felváltva ad otthont.(6) A vegyes bizottság üléseivel összefüggésben a résztvevők utazási és szállásköltségeit az a Fél viseli, amelyhez kapcsolódóan azok felmerülnek. A vegyes bizottság üléseivel összefüggésben felmerülő egyéb költségeket az ülésnek otthont adó Fél viseli.(7) A vegyes bizottság maga fogadja el saját belső eljárási szabályzatát.(8) Amikor nem ülésezik, a vegyes bizottság diplomáciai csatornákon keresztül is hozhat határozatokat.7. cikkE megállapodás végrehajtása az e célra elkülönített előirányzatok rendelkezésre állása és a Felek alkalmazandó törvényi és rendeleti szintű szabályozása függvényében történik.8. cikk(1) A közvetlen együttműködési tevékenységekből származó nem jogvédett tudományos és technológiai információkat bármelyik Fél a szokásos csatornákon, a részt vevő szervek rendes eljárásaival összhangban nyilvánosságra hozhatja.(2) Az e megállapodás alapján végzett együttműködési tevékenységek eredményeképpen létrejött, e tevékenységek időtartama alatt ismertetett vagy e tevékenységek útján megszerzett szellemi tulajdonjogokat és nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat e megállapodás II. mellékletének rendelkezései szerint kell kezelni.9. cikkA Felek a saját törvényi és rendeleti szintű szabályozásuk szabta keretek között mindent megtesznek annak érdekében, hogy az e megállapodás alapján együttműködési tevékenységet végző jogalanyok lehetőleg minden olyan eszközzel rendelkezzenek, amely elősegítheti a szóban forgó együttműködési tevékenységben részt vevő kutatók szabad mozgását és tartózkodását, valamint a szóban forgó együttműködési tevékenységben való felhasználásra szánt anyagok, adatok és felszerelés területükre való behozatalát, illetőleg onnan való kivitelét.10. cikkE megállapodás rendelkezései nem érintik a Felek között, illetőleg a Japán kormánya és a Közösség bármely tagállamának kormánya között fennálló vagy később létrejövő megállapodásokból fakadó jogokat és kötelezettségeket.11. cikkAz e megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban felmerülő kérdéseket és jogvitákat a Felek kölcsönös egyeztetés útján rendezik.12. cikkE megállapodás I. és II. melléklete e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.13. cikk(1) Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy lefolytatták az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaikat.(2) Ez a megállapodás öt évig marad hatályban, majd ezt követően mindaddig, amíg valamelyik Fél – az ötéves határozott időtartam lejártakor vagy azt követően bármikor – a másik Felet felmondási szándékáról előzetesen értesítve, legalább hat hónapos felmondási idővel fel nem mondja.(3) E megállapodás megszűnése nem érinti az e megállapodás alapján folytatott, e megállapodás megszűnésének időpontjáig teljes mértékben még végre nem hajtott együttműködési tevékenységek végrehajtását, sem az e megállapodás II. mellékletével összhangban keletkezett konkrét jogokat és kötelezettségeket.(4) E megállapodás és az e megállapodás alapján végrehajtott tevékenységek eredményeit mindkét Fél ötévente értékelésnek vetheti alá; ha egy Fél ilyen értékelést végez, annak eredményeiről tájékoztatja a másik Felet. A Felek mindent megtesznek a másik Fél által végzett értékelés elősegítésére.(5) Ez a megállapodás közös megegyezéssel, a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás útján módosítható. Eltérő értelmű megállapodás hiányában a módosítások a fenti (1) bekezdésben előírt feltételeknek megfelelően lépnek hatályba.E megállapodás és e megállapodás I. és II. melléklete két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és japán nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol és a japán szöveg irányadó a többi nyelven készült szöveggel szemben.A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, az Európai Közösség által és Japán Kormánya által erre kellően felhatalmazott meghatalmazottak, aláírták ezt a megállapodást.Kelt Brüsszelben, 2009. év november havának harmincadik napján.Az Európai Közösség részéről+++++ TIFF +++++Japán Kormánya részéről+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA JOGALANYOK KUTATÁSI ÉS FEJLESZTÉSI PROGRAMOKBAN ÉS PROJEKTEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉRE IRÁNYADÓ FELTÉTELEKI. Ha e megállapodás keretében valamelyik Fél, annak szerve vagy hivatalos intézménye kutatási és fejlesztési programok és projektek céljából szerződést köt a másik Fél valamely jogalanyával, akkor ez utóbbi Fél – kérésre – köteles erőfeszítéseket tenni annak érdekében, hogy az ésszerűség és a megvalósíthatóság határain belül minden olyan segítséget megadjon, amely az előbbi Fél, annak szerve vagy hivatalos intézménye számára az említett szerződés akadálytalan teljesítésének elősegítéséhez szükséges vagy hasznos lehet.II. Japán jogalanyai részt vehetnek a Közösség által működtetett kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban. Japán jogalanyai e részvételének a keretprogramra irányadó részvételi, terjesztési és végrehajtási szabályokkal összhangban kell történnie.III. A Közösség jogalanyai részt vehetnek a Japán kormánya, annak szervei, illetve hivatalos intézményei által a versenyképes finanszírozási rendszer alapján működtetett, a tudománynak és a technológiának a kutatási és technológiafejlesztési keretprogram tématerületeihez hasonló területeire irányuló kutatási és fejlesztési programokban és projektekben. A Közösség jogalanyai e részvételének az adott programra vagy projektre a japán törvényi és rendeleti szintű szabályozás értelmében irányadó részvételi, terjesztési és végrehajtási szabályokkal összhangban kell történnie.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETSZELLEMI TULAJDONJOGOK ÉS NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALRA NEM SZÁNT INFORMÁCIÓKI. A Felek szellemi tulajdonjogai közvetlen együttműködési tevékenységek esetében1. A közvetlen együttműködési tevékenységekből származó szellemi tulajdonjogokra – az alábbi (3) bekezdés szerinti szerzői és szomszédos jogok kivételével – a következő szabályok irányadók:a) A szellemi tulajdonjogok jogosultja az a Fél vagy annak szerve, amely a szellemi tulajdont létrehozta. Ha a szellemi tulajdon létrehozása közösen történt, akkor a Felek vagy szerveik egyeztetés útján, a Felek vagy szerveik munkából való részesedésének figyelembevételével megállapodnak a szellemi tulajdonjogok jogosultjáról vagy megosztásáról.b) Amennyiben a másik Félnek vagy szervének az e megállapodás hatálya alá tartozó konkrét projektben elvégzendő munkájához szükséges, az a Fél vagy annak a Félnek a szerve, amely a szellemi tulajdonjogoknak jogosultja, ennek a másik Félnek vagy szervének e jogok vonatkozásában bármely közvetlen együttműködési tevékenység végrehajtása céljára felhasználási engedélyt ad. Szabadalom és használati minta esetében ezt az engedélyt jogdíjmentesen adja. Az e pont alapján valamely szellemi tulajdonjog felhasználására vonatkozóan megadott engedélyre a két Fél törvényi és rendeleti szintű szabályozását, valamint a Felek vagy szerveik által a projekt megkezdését megelőzően közösen megállapított feltételeket egyaránt alkalmazni kell.2. Közvetlen együttműködési tevékenységek időtartama alatt ismertetett szellemi tulajdonjogok esetében, amennyiben a másik Félnek vagy szervének az e megállapodás hatálya alá tartozó konkrét projektben elvégzendő munkájához szükséges, az a Fél vagy annak a Félnek a szerve, amely e szellemi tulajdonjogoknak jogosultja, ennek a másik Félnek vagy szervének e jogok vonatkozásában bármely közvetlen együttműködési tevékenység végrehajtása céljára felhasználási engedélyt ad. Az e bekezdés alapján szellemi tulajdonjog felhasználására vonatkozóan megadott engedélyre a két Fél törvényi és rendeleti szintű szabályozását, valamint a Felek vagy szerveik által a projekt megkezdését megelőzően közösen megállapított feltételeket egyaránt alkalmazni kell.3. A Felek vagy szerveik szerzői és szomszédos jogaira a következő szabályok irányadók:a) Ha valamelyik Fél vagy annak szerve folyóiratban, cikkben, jelentésben, könyvben, videofilm formájában vagy digitális adathordozón közvetlen együttműködési tevékenységből fakadó tudományos és műszaki adatokat, információkat és eredményeket tesz közzé, akkor ez a Fél minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy a másik Fél minden olyan országban, amelyben szerzői jogi oltalomra mód van, nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedélyt kapjon e művek fordítására, többszörözésére, átdolgozására, közvetítésére és nyilvános terjesztésére.b) A fenti a) pont rendelkezései szerint léthozott, szerzői jogi oltalom alatt álló művek nyilvánosan terjesztett példányainak mindegyikén fel kell tüntetni a mű szerzőjének vagy szerzőinek nevét, kivéve akkor, ha valamelyik szerző kifejezetten lemond neve feltüntetéséről. Ezeken a példányokon jól láthatóan utalni kell a Felek által közösen nyújtott támogatásra.II. Nyilvánosságra hozatalra nem szánt információk közvetlen együttműködési tevékenységek esetébenA Felek vagy szerveik nyilvánosságra nem szánt információira a következő szabályok irányadók:1. Közvetlen együttműködési tevékenység elvégzéséhez szükséges információk másik Félnek vagy szervének történő átadásakor a Felek megjelölik azokat az információkat, amelyeket nem szánnak nyilvánosságra hozatalra.2. A nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat átvevő Fél saját hatáskörében e nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat szerveinek és a szerveinél vagy szervei által foglalkoztatott személyeknek átadhatja, ha ez az adott szervek vagy személyek által az e megállapodás alapján végrehajtott konkrét projektben elvégzendő munkához szükséges.3. A Fél vagy annak szerve a nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat átadó Fél előzetes írásos hozzájárulásával a nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat a fenti (2) bekezdésben megengedettnél szélesebb körben is terjesztheti. A Felek vagy szerveik együttműködnek egymással az ilyen szélesebb körű terjesztéshez szükséges előzetes írásos hozzájárulás igénylésére és megszerzésére irányuló eljárások kialakításában, és a Felek ezt a hozzájárulást a saját törvényi és rendeleti szintű szabályozásuk által megengedett körben és mértékben adják meg.4. Az e megállapodás keretében szervezett konferenciák, más találkozók és kiküldetések alkalmával, valamint az e megállapodás keretében rendelkezésre bocsátott infrastruktúra használata során megszerzett információkat bizalmasan kell kezelni, amennyiben az ilyen nyilvánosságra hozatalra nem szánt vagy egyéb bizalmasnak minősített információk átvevőjének az átadás időpontjában a fenti (1) bekezdésnek megfelelően tudomására hozzák, hogy az átadott információk bizalmas jellegűek; ezeket az információkat a fenti (2) és (3) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően kell kezelni.5. Ha valamelyik Félnek tudomására jut, hogy nem lesz képes – vagy ésszerűen előrelátható, hogy képtelenné válik – a fenti (2), (3) és (4) bekezdésben előírt terjesztési korlátozások és feltételek betartására, akkor erről haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet. A Felek ezt követően a teendők meghatározása céljából egyeztetnek egymással.III. A jogalanyok szellemi tulajdonjogai közvetett együttműködési tevékenységek esetébenMindkét Fél gondosodik arról, hogy a másik Fél mindazon jogalanyainak szellemi tulajdonjogai, amelyek az előbbi Fél, annak szervei vagy hivatalos intézményei által működtetett kutatási és fejlesztési programokban és projektekben részt vesznek, valamint az e részvételből fakadó szomszédos jogok és kötelezettségek összhangban legyenek a tárgyban elfogadott, Japán kormányára és a Közösségre vagy annak valamennyi tagállamára nézve egyaránt kötelező erejű nemzetközi megállapodásokkal, ideértve különösen a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakechi Megállapodás 1C. mellékletét képező megállapodást, valamint az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény keretében 1971. július 24-én elfogadott Párizsi Okmányt és az ipari tulajdon oltalmáról szóló Párizsi Egyezmény keretében 1967. július 14-én elfogadott Stockholmi Okmányt.--------------------------------------------------


type: other

text:
L-ispiża tal-proċedimenti - Ġermanja
 Din il-paġna tagħtik informazzjoni dwar l-ispejjeż ġudizzjarji fil-Ġermanja.
 Fil-Ġermanja ma ssirx distinzjoni bejn avukati, solicitors, barristers jew kwalunkwe tip ieħor ta’ avukat.
 Fil-Ġermanja, id-drittijiet tal-avukati jiġu kkalkulati jew skont l-Att dwar ir-Remunerazzjoni tal-Avukati (Rechtsanwaltsvergütungsgesetz - RVG) jew fuq il-bażi ta’ ftehimiet dwar id-drittijiet. Fil-prinċipju, il-ftehimiet dwar id-drittijiet huma dejjem alternattiva possibbli għad-drittijiet statutorji. Madankollu, iridu jiġu kkunsidrati d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 49b tal-Kodiċi Federali tal-Avukati (Bundesrechtsanwaltsordnung - BRAO) u tal-Artikoli 3a sa 4b tal-Att dwar ir-Remunerazzjoni tal-Avukati. B’mod partikolari, jekk l-avukat jirrappreżenta lill-klijent fil-qorti, id-drittijiet miftiehma ma jistgħux ikunu inqas minn dawk stabbiliti mil-liġi. Jista’ jintlaħaq ftehim fi kwalunkwe ħin rigward remunerazzjoni ogħla minn dik preskritta bil-liġi.
 L-iskeda ta’ remunerazzjoni annessa mal-RVG (l-Anness 1 għar-RVG) tippreskrivi jew drittijiet fissi jew meded ta’ drittijiet applikabbli għal attivitajiet individwali. Il-livell tad-drittijiet jiġi normalment iddeterminat b’referenza għall-valur tat-talba. Il-meded ta’ drittijiet ibbażati fuq il-valur tat-talba jistipulaw ir-rata massima u dik minima tad-dritt li jistgħu jitħallsu. Il-livelli effettivi tad-drittijiet ibbażati fuq il-valur tat-talba huma stabbiliti fit-tabella tad-drittijiet (l-Anness 2 għar-RVG). F’kull każ, id-dritt xieraq mill-medda preskritta jrid ikun iddeterminata ex aequo et bono, billi jiġu kkunsidrati ċ-ċirkustanzi kollha, b’mod partikolari l-kamp ta’ applikazzjoni u d-diffikultà tax-xogħol involut, l-importanza tal-kawża u d-dħul u ċ-ċirkustanzi finanzjarji tal-klijent. Jekk l-avukat jidħol għal livell partikolari ta’ responsabbiltà, dan jista’ jiġu kkunsidrat ukoll meta jkun qed jikkalkula d-drittijiet tiegħu. Il-meded tad-drittijiet b’ammonti statutorji massimi u minimi japplikaw f’numru ta’ oqsma speċjali, partikolarment il-kawżi kriminali u l-kwistjonijiet tal-liġi soċjali.
 Marixxalli
 Il-marixxalli (Gerichtsvollzieher) jitolbu biss l-ispejjeż stipulati fl-Att dwar l-Ispejjeż tal-Marixxalli (Gerichtsvollzieherkostengesetz - GvKostG). Fl-att jiġi preskritt dritt fiss għal kull attività individwali mwettqa mill-marixxall.
 Spejjeż fissi fi proċedimenti ċivili
 Normalment, il-qorti tirċievi dritt proċedurali, ikkalkolat skont il-valur tal-pretensjoni. Fil-każijiet ċivili dan jiġi ddeterminat mill-Att dwar l-Ispejjeż tal-Qorti [Gerichtskostengesetz] (GKG] u l-Att dwar l-Ispejjeż tal-Qorti (Materji familjari) [Gesetz über Gerichtskosten in Familiensachen] (FamGKG). Ir-rati tad-drittijiet huma stabbiliti fl-iskeda tal-ispejjeż (l-Anness 1 mal-Att rilevanti). Id-drittijiet jiġu stabbiliti skont il-valur tal-pretensjoni fil-tabella tad-drittijiet (l-Anness 2 mal-Att rilevanti). Għall-proċedimenti ċivili ġenerali u dawk li jirrigwardaw il-kunflitti familjari, partikolarment fir-rigward ta' kwistjonijiet relatati mal-manteniment, ir-rata tad-dritt hija ta’ 3.0. Għall-kwistjonijiet maritali hija ta’ 2.0 u għal kwistjonijiet marbutin mat-tfal, inklużi l-kustodja u l-aċċess tal-ġenituri, ir-rata tad-dritt hija ta' 0.5. Il-valur tal-proċedimenti jiġi ddeterminat kif ġej:
 Għall-kwistjonijiet maritali, il-valur tal-proċedimenti jiġi ddeterminat skont id-diskrezzjoni tal-qorti abbażi taċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ kull każ individwali, b’mod partikolari l-iskala u l-importanza tal-kwistjoni, u d-dħul u l-ġid relattivi tal-konjuġi. Id-dħul jiġi kkalkolat abbażi ta’ tliet darbiet id-dħul nett taż-żewġ konjuġi. Ġeneralment, il-qorti tistabbilixxi l-valur tal-proċedimenti f’livell ta’ tliet darbiet id-dħul nett.
 Għal kwistjonijiet marbutin ma’ kunflitti familjari, il-valur ġeneralment jiddependi fuq il-valur tal-pretensjoni. Għal kwistjonijiet marbutin mal-manteniment, il-valur jiġi bbażat fuq il-pagamenti futuri għall-manteniment mitlubin, l-aktar l-ammont għal sena. L-arretrati mġarrbin sa meta tiġi ppreżentata l-applikazzjoni jiġu inklużi fil-kalkolu.
 Għal kwistjonijiet relatati mat-tfal, inklużi l-kustodja u l-aċċess tal-ġenituri, ir-rata tad-dritt hija ta’ EUR 3 000.
 Jekk ma jintlaħaqx ftehim, id-drittijiet għal rappreżentazzjoni fil-qorti minn avukat jiġu kkalkolati abbażi tal-valur tal-pretensjoni. Il-valur tat-talba normalment jikkorrispondi għall-valur tal-proċedimenti, li jiġi stabbilit sabiex jiġu determinati d-drittijiet tal-qorti. L-Att dwar ir-Rimunerazzjoni tal-Avukati [Rechtsanwaltsvergütungsgesetz] (RVG) jistabbilixxi preċiżament liema drittijiet jistgħu jiġu kkalkolati u b’liema rata għal liema tip ta’ proċedura. L-Anness 2 mal-RVG jistabbilixxi d-drittijiet skont il-valur tal-pretensjoni. Għall-ewwel istanza tal-materji ċivili, normalment l-avukati jirċievi dritt tal qorti ta’ 1.3 darbiet ir-rata u dritt tal-konsultazzjoni ta' 1.2 darbiet ir-rata. Għal ftehim ta’ riżoluzzjoni fl-ewwel istanza, l-avukat jirċievi wkoll dritt ta’ riżoluzzjoni bir-rata ta’ 1.0.
 L-istadju tal-proċediment ċivili fejn iridu jitħallsu l-ispejjeż fissi
 Għal materji ċivili ġenerali, materji ta’ manteniment u materji maritali, id-drittijiet tal-qorti jitħallsu meta tittieħed azzjoni jew meta tiġi ppreżentata l-applikazzjoni. Għall-materji familjari, dawn jitħallsu fi tmiem il-proċedimenti. Sakemm ma jkunx hemm ftehim ieħor, l-avukati jiġu rimunerati għas-servizzi mogħtija meta dawn ilestu s-sommarju tal-fatti. Madankollu, huma għandhom id-dritt statutorju għal ħlas bil-quddiem.
 Spejjeż fissi fi proċedimenti kriminali
 F’kawżi kriminali, l-ispejjeż tal-qorti jiġu imposti biss meta l-akkużat tinqatgħalu s-sentenza finali. Il-livell tad-dritt jiġi ddeterminat b’referenza għall-piena imposta u jvarja bejn EUR 120 u EUR 900. Jekk ma jkun ġie konkluż l-ebda ftehim dwar drittijiet, l-avukat, kemm bħala avukat tad-difiża kif ukoll bħala rappreżentant ta’ koprosekutur, jirċievi drittijiet għal fażijiet partikolari ddefiniti f’qafas li l-liġi teħtieġ li jiġi ppreparat għal dan il-għan f’kull kawża. L-ammont ta’ kull stadju huwa preskritt mil-liġi għal kull każ.
 L-istadju tal-proċediment kriminali fejn iridu jitħallsu l-ispejjeż fissi
 L-ispejjeż tal-qorti jkunu jridu jitħallsu wara li tingħata s-sentenza. Sakemm ma jkunx hemm ftehim ieħor, l-avukati jiġu rimunerati għas-servizzi mogħtija fi tmien il-mandat tagħhom. Madankollu, huma għandhom id-dritt statutorju għal ħlas bil-quddiem.
 Spejjeż fissi fi proċedimenti kostituzzjonali
 Bl-eċċezzjoni ta’ kwalunkwe dritt applikabbli għal rikors vessatorju, m’hemm l-ebda spiża tal-qorti għal proċedimenti quddiem il-Qorti Federali Kostituzzjonali (Bundesverfassungsgericht – l-Artikolu 34 tal-Att dwar il-Qorti Kostituzzjonali Federali (Bundesverfassungsgerichtsgesetzes)). Is-servizzi ta’ avukat li jmexxi l-kawża (Rechtsanwalt), għandhom jinżammu biss jekk ikun hemm seduta (l-Artikolu 22 tal-Att dwar il-Qorti Kostituzzjonali Federali).
 L-istadju tal-proċediment kostituzzjonali fejn iridu jitħallsu l-ispejjeż fissi
 Sakemm ma jkunx hemm ftehim li jgħid mod ieħor, ir-remunerazzjoni tal-avukat, fil-prinċipju, titħallas malli jikkompleta l-istruzzjonijiet. Madankollu, l-avukat għandu dritt statutorju għal ħlas bil-quddiem.
 L-avukat huwa obbligat jagħti lill-klijent informazzjoni sħiħa u pariri, u għandu jissuġġerixxi lill-klijenti l-iktar mezzi sikuri u l-inqas perikolużi sabiex jintlaħaq l-għan mixtieq. L-avukat irid anki jiġbed l-attenzjoni tal-klijent għal kwalunkwe riskju involut fil-kwistjoni, sabiex il-klijent ikun f’pożizzjoni li jagħmel deċiżjoni informata. L-ammont ta’ informazzjoni li għandha tingħata tiddependi mill-perċezzjoni tal-avukat ta’ dak li l-klijent jeħtieġ li jkun jaf. L-avukat irid iwieġeb il-mistoqsijiet tal-klijent b’mod sħiħ u veritier. Qabel ma l-kawża titla’ l-qorti, l-avukat irid jispjega b’mod ċar x’inhuma l-prospetti u r-riskji involuti meta ssir kawża fil-qorti. L-avukat irid isemmi kemm ir-riskji fl-ispejjeż kif ukoll il-prospetti ta’ suċċess.
 L-avukat għandu obbligi speċjali sabiex jagħti informazzjoni f’ċerti każijiet:
 Jekk id-drittijiet tal-avukat ikunu bbażati fuq il-valur tat-talba, huwa obbligat jiġbed l-attenzjoni tal-klijent għal dan il-fatt qabel ma jingħata struzzjonijiet biex jaġixxi (l-Artikolu 49b (5) tal-Kodiċi Federali tal-Avukati).
 Jekk jintlaħaq ftehim dwar ir-remunerazzjoni tal-avukat, huwa jrid jiġbed l-attenzjoni tal-klijent li, jekk jingħataw l-ispejjeż, id-drittijiet statutorji biss jiġu rrifondati (it-tielet sentenza tal-Artikolu 3a (1) tal-Att dwar ir-Remunerazzjoni tal-Avukati).
 Jekk l-avukat jiftiehem mal-klijent li huwa se jitħallas dritt ta’ kontinġenza, l-avukat irid jiġbed l-attenzjoni tal-klijent għall-fatt li l-ftehim m’għandu l-ebda effett fuq kwalunkwe spiża oħra li l-klijent jista’ jkollu jħallas (it-tieni sentenza tal-Artikolu 4a(3) tal-Att dwar ir-Remunerazzjoni tal-Avukati).
 Qabel ma jikkonkludi ftehim biex jirrappreżenta lil klijent fi proċedimenti tal-ewwel istanza quddiem qorti tax-xogħol, l-avukat irid jiġbed l-attenzjoni tal-klijent għall-fatt li l-ispejjeż tal-avukat ma jistgħux jiġu rrifondati (it-tieni sentenza tal-Artikolu 12a(1) tal-Att dwar il-Qrati tax-Xogħol - Arbeitsgerichtsgesetz).
 Kif jiġu stabbiliti l-ispejjeż – Bażi Legali
 Fejn nista' nsib informazzjoni dwar is-sorsi tal-ispejjeż fil-Ġermanja?
 Tista’ tikseb it-testi tal-liġijiet li jikkonċernaw l-ispejjeż mill-ħwienet tal-kotba jew minn fuq l-Internet, fejn huma disponibbli l-verżjonijiet l-iktar reċenti u mingħajr ħlas.
 B’liema ilsna nista’ nikseb informazzjoni dwar is-sorsi tal-ispejjeż fil-Ġermanja?
 L-informazzjoni tkun bil-Ġermaniż
 Informazzjoni onlajn dwar l-ispejjeż
 L- iktar verżjonijiet reċenti tal-liġijiet huma aċċessibbli mis-sit elettroniku uffiċjali tal-Ministeru Federali tal-Ġustizzja. Id-diversi liġijiet dwar l-ispejjeż jistgħu jitniżżlu (downloaded) billi titniżżel l-abbrevjazzjoni rilevanti (GKG, FamGKG, GvKostG u RVG).
 L-Uffiċċju Federali tal-Istatistika (Statistisches Bundesamt) jipproduċi serje annwali ta’ pubblikazzjonijiet statistiċi dwar l-amministrazzjoni tal-ġustizzja. Is-Sottoserje 2.1 tas-Serje 10, pereżempju, tinkludi dejta dwar it-tul tal-proċedimenti ċivili mal-Ġermanja kollha, analizzata skont id-distrett individwali tal-Land u tal-Oberlandesgericht (Qorti Reġjonali Superjuri). Tiġi pprovduta dejta separata għall-Qrati Lokali (Amtsgerichte) u għall-Qrati Reġjonali (Landgerichte), minn naħa waħda, u għall-Oberlandesgerichte, min-naħa l-oħra, kif ukoll għall-proċedimenti fl-ewwel u fit-tieni istanza. Is-serje ma tinkludix statistika dwar it-tul ta’ żmien li jieħdu l-proċedimenti f’tipi differenti ta’ kwistjonijiet.
 Fejn nista' nsib informazzjoni dwar l-ispiża medja aggregata għal proċedura partikolari?
 Tista’ tixtri kotba li fihom tabelli li juru r-riskju tal-ispiża medja għall-proċedimenti ċivili.
 Fejn nista’ nsib informazzjoni dwar ir-Taxxa fuq il-Valur Miżjud? X’inhuma r-rati?
 Il-qrati u l-marixxalli tal-qrati mhumiex suġġetti għat-taxxa fuq il-fatturat. Ir-rata tat-taxxa li japplikaw l-avukati hija ta’ 19 % u mhix inkluża fid-drittijiet tagħhom. Din tintalab separatament bħala spiża.
 L-għajnuna legali tkun disponibbli meta wieħed japplika għaliha għal kull persuna li, minħabba ċ-ċirkostanzi personali u finanzjarji tagħha, ma tkunx tista’ tkopri l-ispejjeż tal-proċedimenti jew tkun tista’ tkoprihom biss parzjalment jew inkella bi ħlasijiet parzjali. L-azzjoni legali prevista jew id-difiża jridu jippreżentaw ċansijiet raġonevoli ta’ suċċess u ma jridux ikunu frivoli. Madankollu, il-partijiet fil-kawża għandhom jużaw ir-riżorsi tagħhom stess sakemm dan ikun raġonevoli. Abbażi tad-dħul tagħha, parti tista' tingħata għajnuna legali li ma tridx titħallas lura jew li trid titħallas lura f'pagamenti parzjali. Il-Ministeru Federali tal-Ġustizzja [Bundesministerium der Justiz] (BMJ) ħareġ fuljett jismu Pariri Legali u Għajnuna Legali [Beratungshilfe und Prozesskostenhilfe], li jwieġeb il-mistoqsijiet li jsiru l-aktar spiss bl-użu ta’ eżempji.
 Il-limiti tad-dħul mhumiex applikabbli għas-suspettati jew għall-akkużati. L-għajnuna legali hija rregolata minn kriterji oħrajn.
 L-għotja tal-għajnuna legali hija suġġetta għal limiti tad-dħul. Dawn huma flessibbli u jiġu ddeterminati b’referenza għall-ispejjeż antiċipati tal-kawża u għas-sitwazzjoni soċjali tar-rikorrent (obbligi ta’ manteniment, spejjez tad-dar). L-għajnuna legali hija disponibbli wkoll fuq bażi ta’ pagamenti parzjali.
 Kundizzjonijiet oħrajn sabiex tingħata l-għajnuna legali għall-vittmi
 Il-vittmi ta’ ċerti delitti serji jistgħu japplikaw biex ikollhom konsulent legali assenjat lilhom mingħajr ħlas, irrispettivament miċ-ċirkustanzi finanzjarji tagħhom.
 L-għajnuna legali lis-suspettati/lill-akkużati (assenjazzjoni ta’ avukat tad-difiża maħtur mill-qorti) mhix suġġetta għal limiti tad-dħul imma għal kundizzjonijiet legali. Dawn huma marbuta primarjament mas-serjetà tar-reat, mat-theddida ta’ ċerti konsegwenzi legali (bħal meta l-akkużat ma jitħalliex jipprattika professjoni jew ikun ikkonfinat fi sptar psikjatriku u newroloġiku), irrispettivament mill-fatt jekk l-akkużat jerġax jintbagħat il-ħabs jew ikunx suġġett għal proċedimenti ta’ kustodja preventiva, mill-fatt jekk l-avukat tad-difiża preċedenti ġiex sospiż, mill-kumplessità tas-sitwazzjoni fattwali u legali, jew mill-fatt jekk l-akkużat ikunx jista’ jew le jiddefendi lilu nnifsu.
 Skont l-Artikolu 183 tal-Att dwar il-Qrati Soċjali (SGG), il-proċedimenti quddiem qrati ta’ din ix-xorta ma jinvolvu l-ebda spiża għall-persuni intitolati għal benefiċċji (jiġifieri persuni assigurati, persuni fuq benefiċċji inklużi dawk li jieħdu l-benefiċċju tas-superstiti, persuni b’diżabbiltà u d-dipendenti tagħhom, sakemm ikunu involuti fil-kapaċitajiet rispettivi tagħhom fi proċedimenti tal-qorti bħala rikorrenti jew bħala konvenuti). Ir-rikorrenti u l-konvenuti fi proċedimenti quddiem il-qrati soċjali li ma jaqgħux f’dawn il-kategoriji jridu jħallsu dritt skont l-Artikolu 184 tal-SGG (EUR 150 għal proċedimenti quddiem il-Qrati Soċjali (Sozialgerichte), EUR 225 għal proċedimenti quddiem il-Qrati Soċjali Reġjonali (Landessozialgerichte), EUR 300 għal proċedimenti quddiem il-Qorti Federali Soċjali (Bundessozialgericht)). L-Artikolu 197a tal-SGG jipprovdi għal deroga minn dawn ir-regoli speċjali fejn l-ispejjeż li s-soltu jitħallsu taħt l-Att dwar l-Ispejjeż tal-Qorti jkunu applikabbli wkoll fi proċedimenti quddiem il-qrati soċjali, jekk, la r-rikorrent u lanqas il-konvenut f’kawża ma jkunu fost il-persuni msemmija fl-Artikolu 183 tal-SGG.
 L-arranġamenti li ġejjin japplikaw fil-proċedimenti kriminali: jekk l-akkużat ma jinstabx ħati, jew jekk il-kawża ma titlax quddiem il-qorti, jew jekk il-proċedimenti kontra l-akkużat jiġu tterminati, l-ispejjeż (in-nefqa pubblika) u l-ispejjeż li bilfors jagħmel l-akkużat, fil-prinċipju, jitħallsu mill-fondi pubbiċi.
 Meta għandha l-parti li titlef tħallas l-ispejjeż tal-parti li tirbaħ?
 Il-parti li titlef trid tħallas l-ispejjeż tal-parti l-oħra sa fejn dawn kienu meħtieġa biex il-kawża tkompli b’mod xieraq, jiġifieri, id-drittijiet statutorji tal-avukat u l-ispejjeż tal-ivvjaġġar tal-parti l-oħra, inkluż kwalunkwe telf ta’ dħul minħabba l-attendenza fil-qorti.
 L-esperti li jissejħu mill-qorti jirċievu dritt fuq bażi tar-rata fis-siegħa, li hija stabbilita mil-liġi fl-Att dwar ir-Rimunerazzjoni u l-Kumpens Ġudizzjarji [Justizvergütungs- und –entschädigungsgesetz] (JVEG) u li titħallas mill-partijiet fil-proċediment.
 L-ispejjeż ta’ espert imqabbad privatament minn parti biex jipprepara għall-kawża ma jagħmlux parti mill-ispejjeż proċedurali li s-sentenza tiddeċiedi r-rifużjoni tagħhom. Għalhekk, dawn l-ispejjeż iridu jintalbu separatament. Jekk il-parti qabbdet espert biex jagħtiha pariri waqt il-kawża, ir-rifużjoni tiddependi minn kemm dan kien meħtieġ fil-każ inkwistjoni. L-ispejjeż ta’ espert imqabbad mill-qorti biex jixhed jitħallsu mill-parti li titlef jew, jekk il-partijiet jirbħu biss parzjalment il-kawża, iż-żewġ partijiet iridu jħallsu sehemhom mill-ispejjeż fuq il-bażi tal-grad sa fejn rebħu u tilfu.
 L-interpreti u t-tradutturi li jissejħu mill-qorti jirċievu dritt li wkoll huwa stabbilit fl-Att dwar ir-Rimunerazzjoni u l-Kumpens Ġudizzjarji [Justizvergütungs- und –entschädigungsgesetz] (JVEG) u li titħallas mill-partijiet fil-proċedimenti. L-interpreti jitħallsu b’rata fis-siegħa u t-tradutturi jitħallsu skont il-linja tagħhom.
 Fi proċedimenti kriminali, l-ispejjeż ta’ interpretazzjoni u ta’ traduzzjoni għall-akkużati jew għall-partijiet interessati, sakemm ikunu meħtieġa għad-difiża jew għall-eżerċizzju tad-drittijiet proċedurali, normalment jitħallsu mill-fondi pubbliċi.
 Ħoloq RelatatiRelated Links
 Ministeru Federali tal-Ġustizzja
 Tim ta’ Medjazzjoni tal-Assoċjazzjoni tal-Avukati Ġermaniżi
 Assoċjazzjoni Federali tal-Medjazzjoni Familjari
 Assoċjazzjoni Federali tal-Medjazzjoni
 Assoċjazzjoni Federali għall-Medjazzjoni fid-Dinja tan-Negozju u tax-Xogħol
 Ombudsman tas-settur bankarju privat
 Ombudsman tas-settur bankarju pubbliku
 Bord ta’ Konċiljazzjoni tal-Bank Ċentrali Ġermaniż
 Ombudsman tal-Grupp Bankarju Kooperattiv Ġermaniż
 Ombudswoman tal-Impriżi Privati li Jisilfu l-Flus għall-Bini
 Ombudsman tal-Impriżi Reġjonali li Jisilfu l-Flus għall-Bini
 Servizz Onlajn ta’ Konċiljazzjoni għat-Tilwim fil-Qasam tal-Kummerċ fuq l-Internet
 Kumitati konsultattivi u bordijiet ta’ konċiljazzjoni tal-kmamar tat-tobba
 Bord ta' Konċiljazzjoni fil-Qasam tal-Mobbiltà
 Bord ta’ Konċiljazzjoni għat-Turisti
 Bord ta’ Konċiljazzjoni għat-Trasport Lokali tan-North Rhine Westphalia
 Ombudsman tal-Assigurazzjonijiet Privati tas-Saħħa u tad-Dipendenza
 Bord ta’ Konċiljazzjoni tal-Assoċjazzjoni Federali Ġermaniża tal-Kummissjonanti tal-Funerali
 Bord ta’ Konċiljazzjoni tal-Aġenzija Federali tan-Netwerks
 Ombudsman tal-Proprjetà fl-Assoċjazzjoni tal-Proprjetà Ġermaniża
 Bordijiet ta’ Arbitraġġ tal-Kmamar tal-Kummerċ u tax-Xirek
 Bord ta’ Kunsens għad-Drittijiet u għall-Għotjiet
 Assoċjazzjoni Ċentrali Ġermaniża tal-Kummerċ fil-Vetturi
 L-iktar verżjonijiet reċenti tal-liġijiet
 L-aħħar aġġornament: 07/06/2019


text:
Skat.dk: C.A.3.1.2 Honorar
 Honorar for flere år
 Forfatterhonorarer
 Den lovgivningsmæssige anerkendelse af honorarmodtagerbegrebet kan bl.a. ses af AMBL § 2, stk. 1, nr. 2, hvorefter der skal betales arbejdsmarkedsbidrag af bruttovederlaget, og af SIL §§ 4-5, hvorefter vederlaget skal indberettes, når honoraret er B-indkomst.
 Kørselsgodtgørelse efter statens takster er ikke honorarer. Der er i stedet tale om en udgiftskompensation til at dække udgifter til transport i forbindelse med arbejdet, og der skal derfor ikke betales arbejdsmarkedsbidrag af godtgørelsen. Se SKM2003.494.LSR, hvor der ikke skulle betales arbejdsmarkedsbidrag. Sagen vedrørte en fodbolddommer, der ikke skulle betale arbejdsmarkedsbidrag af en udgiftsgodtgørelse for transport til kampene, opgjort i overensstemmelse med det daværende Ligningsråds satser for befordringsgodtgørelse.
 Se også afsnit A.B.4.1 om indeholdelse af A-skat og AM-bidrag.
 Om der skal ske beskatning af bestyrelseshonorar uden for interessefællesskabssituationer kommer an på en konkret vurdering, hvor det afgørende er, om den pågældende erhverver et retskrav på vederlaget.
 Bestyrelsesmedlemmet må gerne give afkald på honoraret som led i sin ansættelse og dermed undgå at blive beskattet af honoraret. Følger det af ansættelsesforholdet, at bestyrelseserhvervet er et led i ansættelsen, og at den ansatte ikke erhverver noget krav på vederlag for denne del af arbejdet, skal beskatningen ske hos arbejdsgiveren.
 Se også afsnit C.A.3.1.2 om statstjenestemænd, der sidder i bestyrelser for staten.
 I TfS 2000, 715 HRD havde skatteyderen haft selvstændig virksomhed som freelancekonsulent siden 1973. Fra 1986 blev han knyttet til Odsherredskolen som leder af et kommunalt projekt vedrørende edb. Han var ansat for et år ad gangen fra 1986 til og med 1989. Der blev trukket A-skat af vederlagene fra skolen, som også oprettede en pensionsordning for skatteyderen. Landsretten fandt, at skatteyderen ikke kunne anses som selvstændigt erhvervsdrivende. Højesteret tiltrådte, at skatteyderen i arbejdet for skolen var lønmodtager. Højesteret tiltrådte også, at skatteyderen i årene 1990 til 1992, hvor han - bortset fra en indtægt på 752 kr. i 1990 - kun havde haft indtægter i form af dagpenge fra en arbejdsløshedskasse og efterløn, ikke drev selvstændig virksomhed. (Tidl. ØLD i TfS 1998, 489).
 I TfS 1986, 338 SKD havde en tandlæge, der havde indgået en aftale om klinikfællesskab med nogle samarbejdende tandlæger, sine egne patienter og var ikke undergivet de andre tandlægers instruktionsbeføjelser. Han fik udbetalt acontobeløb svarende til en procentsats af sin samlede honorarindtægt, men deltog ikke i over- eller underskud. Ud fra en samlet bedømmelse afgjorde skattedepartementet, at der var tale om A-indkomst i tjenesteforhold.
 Honorarindtægter modtaget uden for tjenesteforhold regnes med i indkomstopgørelsen på retserhvervelsestidspunktet.
 Acontobeløb beskattes normalt i de år, de bliver udbetalt. I nogle tilfælde må et acontobeløb dog anses som forskud, og beskatningen udskydes derfor til det tidspunkt, hvor aftalen om arbejde er opfyldt.
 I LSRM 1971, 17 LSR indgik en skatteyder den 30. juni 1967 en skriftlig aftale med et forlag om udarbejdelse af en rejsebog. Delvis levering af manuskript skulle indledes pr. 1. juli 1968, og det komplette manuskript skulle være forlaget i hænde pr. 1. januar 1969. Forlaget indlod sig sjældent på forudbetaling, men da det omtalte arbejde var behæftet med væsentlige rejseudgifter i udlandet, havde skatteyderen ved aftalens underskrivelse modtaget 10.000 kr. som forudbetaling af det samlede honorar, der var opgjort til 23.400 kr. Landsskatteretten fandt efter det oplyste ikke tilstrækkeligt grundlag for at tilsidesætte, at skatteyderen for året 1967 kun havde medregnet et beløb på 3.000 kr. i sin skattepligtige indkomst.
 Se også nedenfor om forfatterhonorarer.
 Honorarer for flerårige arbejder, der udbetales med et samlet beløb, skal normalt først beskattes, når arbejdet er afsluttet, og honoraret for arbejdet opgøres. Dette udelukker dog ikke, at beskatningen sker i takt med eventuelle acontoudbetalinger af honoraret.
 For honorarer, der er A-indkomst, sker beskatningen i takt med eventuelle acontoudbetalinger af honoraret, og det endelige honorar beskattes ved udbetalingen, dog senest seks måneder efter at det kan opgøres.
 Her er to eksempler, hvor honoraret bliver udbetalt over flere år.
 En skatteyder havde i en årrække bestridt forskellige tillidsposter inden for andelsboligbevægelsen. I 1965 besluttede en andelsboligforening at bygge en ny afdeling, og skatteyderen blev antaget som forretningsfører. Honoraret blev fastsat til 26 pct. af byggesagshonoraret og kunne udbetales i acontobeløb. I marts 1972 gav Boligministeriet tilsagn om statsgaranti og rentesikring for byggeriet, og i forbindelse hermed udgjorde skatteyderens honorar 143.000 kr., hvoraf ca. halvdelen blev anslået at have vedrørt perioden fra 1965-1971, mens den anden halvdel skulle løbe fra 1972 og nogle år frem. Skatteyderen hævede et acontobeløb i 1969 og fik restbeløbet udbetalt i 1972. Han krævede hele honorarbeløbet fordelt på årene 1965-1971, men Landsskatteretten fandt, at han skulle beskattes af beløbene i de år, hvor de var blevet udbetalt. Se LSRM 1974.108 LSR.
 En kunstners indtægt var nøje relateret til nogle selskabers omsætning og bestemte udgifter i forbindelse med salget. Det var derfor principielt muligt på et hvilket som helst tidspunkt at opgøre størrelsen af de indtil dette tidspunkt reelt optjente ydelser til kunstnerne. Under hensyn til praksis vedrørende forfatterrettigheder mv., fandt Landsskatteretten dog, at kunstneren udelukkende kunne anses for skattepligtig til Danmark af de acontoudbetalinger, der var udbetalt til hende, inden hun flyttede fra Danmark den 19. juni 1996. Se SKM2001.276.LSR.
 C.C.2.5.3.2.1 Retserhvervelsesprincippet
 C.C.2.5.3.3.1, C.C.2.5.3.4 og C.C.2.3.2.1 om de nærmere regler for beskatning af erhvervsmæssige honorarer, der er B-indkomst.
 Forfatterhonorarer skal principielt beskattes, når de er indtjente. Den del af honoraret, der udbetales som en procentdel af salgsindtægten, og som først opgøres og kommer til udbetaling efter det år, der danner grundlag for beregningen af forfatterens andel af salget, beskattes efter praksis først i udbetalingsåret. Det forudsætter, at den endelige opgørelse ikke foreligger inden udgangen af optjeningsåret.
 Acontobeløb beskattes normalt i de år, de bliver udbetalt, men i nogle tilfælde må et acontobeløb dog anses som forskud, og beskatningen udskydes derfor til det tidspunkt, hvor forfatteren har opfyldt sin del af aftalen med forlaget.
 Forfatterhonorarer, der stammer fra arvede forfatterrettigheder, skal løbende regnes med i modtagerens indkomst, selv om der er betalt arveafgift/boafgift af de arvede rettigheders kapitalværdi. Se UfR 1952, 229.
 Biblioteksafgiften, som forfattere får, skal beskattes i det indkomstår, den vedrører og endeligt kan opgøres.
 C.C.2.2.2.21, om kunstneres driftsudgifter
 C.C.5.5.1 om den særlige udligningsordning for kunstnere.
 TfS 2000, 715 HRD
 Skatteyderen havde haft selvstændig virksomhed som freelancekonsulent siden 1973. Fra 1986 blev han knyttet til Odsherredskolen som leder af et kommunalt projekt vedrørende edb. Han var ansat for et år ad gangen fra 1986 til og med 1989. Der blev trukket A-skat af vederlagene fra skolen, som også oprettede en pensionsordning for skatteyderen.
 Landsretten fandt, at skatteyderen ikke kunne anses som selvstændigt erhvervsdrivende. Højesteret tiltrådte, at skatteyderen i arbejdet for skolen var lønmodtager. Højesteret tiltrådte også, at skatteyderen i årene 1990 til 1992, hvor han - bortset fra en indtægt på 752 kr. i 1990 - kun havde haft indtægter i form af dagpenge fra en arbejdsløshedskasse og efterløn, ikke drev selvstændig virksomhed.
 Lønmodtager fra 1986 - ikke selvstændigt erhvervsdrivende.
 (Tidl. ØLD i TfS 1998, 489).
 TfS 1997, 473 HRD
 Skatteyderen, der tidligere havde været udlånt til Naturgas Syd som lønmodtager hos ingeniørfirmaet Anderskouv og Thomsen A/S, fik mulighed for fortsat tilknytning til Naturgas Syd efter ophør hos ingeniørfirmaet. Naturgas Syd forlangte dog, at denne tilknytning kun kunne ske på basis af en kontrakt om ydelse af konsulentbistand og ikke som lønmodtager. Højesteret fandt, modsat landsretten, at skatteyderen måtte anses som lønmodtager og ikke som selvstændigt erhvervsdrivende. Højesteret lagde vægt på, at skatteyderen var engageret for en længere periode og undergivet forflyttelsespligt, og at han ikke afholdt driftsudgifter af en art og størrelse, som måtte forventes af en selvstændigt erhvervsdrivende.
 Lønmodtager - ikke selvstændigt erhvervsdrivende.
 (Tidligere VLD i TfS 1996, 7).
 UfR 1975. 511 HRD
 Nogle udenlandske artister var engageret til at optræde i et forlystelsesetablissement i 8 til 15 eller 16 dage. Ansættelsesforholdene fandtes ikke at kunne anses som sådanne egentlige tjenesteforhold, som KSL § 43, stk. 1, tager sigte på, og der skulle derfor ikke indeholdes A-skat i deres vederlag.
 Ikke lønmodtager.
 UfR 1973.151 HRD
 To udenlandske solister var engageret til at optræde i et jazzhus, henholdsvis en enkelt aften og fem aftener. Retten fandt ikke, at engagementsforholdet kunne anses som et sådant egentligt tjenesteforhold, som KSL § 43, stk. 1, efter lovens forarbejder, tager sigte på, og der skulle derfor ikke indeholdes A-skat af deres vederlag.
 SKM2006.14.VLR
 Eftergivelse af gæld til et interessentskab i forbindelse med en skatteyders bistand ved salg af en ejendom, der tilhørte interessentskabet, udgjorde et skattepligtigt honorar for skatteyderen. Retten lagde vægt på, at honoraret var blevet udbetalt via en modregning i salgssummen for en ejendom, som den pågældende skatteyder havde solgt for interessentskabet, samt at der var foretaget indberetning af honoraret. Det var i øvrigt oplyst, at skatteyderen selv var interessent i interessentskabet.
 Skattepligtigt honorar.
 Efter en samlet bedømmelse fandt landsretten, at journalistens indkomst ved dagbladet måtte anses som lønindkomst efter KSL § 43, stk. 1, og AMFL § 7, stk. 1, litra a, og at der derfor skulle indeholdes A-skat og arbejdsmarkedsbidrag. Landsretten lagde særlig vægt på, at journalisten var underlagt samme arbejdsvilkår som de journalister, han vikarierede for, og at han fik udbetalt kørselsgodtgørelse og ulempetimebetaling. Retten lagde også vægt på, at journalisten udførte arbejde for dagbladet gennem flere år, og at han blev aflønnet månedligt efter faste takster.
 Desuden fandt landsretten, at dagbladet havde udvist forsømmelighed ved ikke at have indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag, og at dagbladet derfor hæftede for manglende betaling heraf i henhold til KSL § 69, stk. 1, og AMFL § 15, stk. 3. Retten henviste til, at dagbladet havde tilknyttet 35 journalistvikarer med samme arbejdsvilkår, og at dagbladet indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag vedrørende 32 af disse. Under disse omstændigheder havde dagbladet ikke haft grundlag for at anse journalisten for selvstændigt erhvervsdrivende, udelukkende som følge af at han fremsendte fakturaer, og dermed undlade indeholdelse.
 TfS 1988. 316 ØLD
 En cirkusdirektør engagerede et udenlandsk orkester, der dels skulle yde musikledsagelse efter nærmere anvisning til optrædende artister og dels skulle levere musik af eget repertoire. I begge relationer antoges det, at orkesteret var undergivet cirkusdirektørens instruktionsbeføjelse. De honorarer, som var betalt af direktøren til orkesteret og var udbetalt samlet til kapelmesteren, ansås herefter for vederlag for personligt arbejde i tjenesteforhold, i hvilket der skulle have været indeholdt A-skat.
 UFR1981.349 ØLD
 Efter de engageringsvilkår, der var gældende for artister under optræden i Kjøbenhavns Sommer-Tivoli T, kunne artisthonorarerne ikke betegnes som vederlag for personligt arbejde i tjenesteforhold og faldt derfor ikke ind under reglerne om A-skat.
 T, der i nogle år havde rettet sig efter tilkendegivelser fra skattemyndighederne om indeholdelse af A-skat, kunne få beløbene tilbagebetalt, og skattemyndighederne var blevet afskåret fra at påberåbe sig den 5-årige forældelsesfrist, på grund af deres egen adfærd.
 UfR 1952, 229
 Da appellanten via arv blev ejer af selve forfatterretten, var det med rette, at arveafgiften blev beregnet efter AAL § 18 og ikke efter AAL § 20. Det er dog ikke automatisk det samme som, at der efter arvefaldet skal betales indkomstskat af forfatterrettens økonomiske udbytte. Da udbyttet af en forfatterret ikke er medtaget blandt de indkomster, som efter SL § 5 er undtaget fra indkomstskattepligten, har der været fornøden hjemmel til at påligne appellanten indkomstskat, sådan som det var sket. Landsretten bemærkede, at det periodiske afkast af en forfatterret, uanset dennes særlige natur, ikke i skattemæssig henseende kan anses som kapitalforbrug, heller ikke efter at retten er overgået til andre ved arv.
 Udbytte af forfatterrettigheder var indkomstskattepligtigt.
 SKM2002.239.LSR
 Ud fra en samlet vurdering af et selskabs virke fandt Landsskatteretten, at sælgerne i forhold til aktieselskabet A i skattemæssig henseende ikke kunne anses for at være i et tjenesteforhold. Retten lagde vægt på, at aktieselskabet A ikke havde adgang til at fastsætte generelle eller konkrete instrukser for arbejdets udførelse, herunder tilsyn og kontrol med sælgernes salgsarbejde, at der ikke forelå en aftale om løbende arbejdsydelse, at sælgerne ikke havde fastsat arbejdstid, at der ikke var garanteret sælgerne en minimumsprovision, og at sælgerne ikke kunne antages at have rettigheder i henhold til funktionærloven og/eller ferieloven.
 Retten fandt herefter ikke, at aktieselskabet A var forpligtet til at indeholde A-skat mv. i provisioner udbetalt til de pågældende sælgere. Da de pågældende i konsekvens heraf ikke kunne anses som ansat i aktieselskabet A, jf. bek. til lønsumsafgiftsloven § 3, stk. 1, skulle provisionerne heller ikke regnes med til lønsumsafgiftsgrundlaget.
 SKM2001.276.LSR
 Retten lagde ved afgørelsen til grund, at en kunstners fulde skattepligt til Danmark var ophørt, da kunstneren opgav sin lejlighed den 19. juni 1996 og flyttede fra Danmark. Kunstneren var en del af en gruppe kunstnere, der udførte arbejde for nogle selskaber.
 Retten bemærkede herefter, at kunstnerne, herunder den kunstner, der havde klaget, i altovervejende grad havde opfyldt deres kontraktlige forpligtelser før de modtog betalinger fra selskaberne. Desuden bemærkede retten, at kontrakterne nøje fastlagde, hvilken royaltyprocent, der skulle afregnes med, samt af hvilket grundlag royalty skulle beregnes. Indtægten var derfor nøje relateret til selskabernes omsætning og bestemte udgifter i forbindelse med salget. Det var derfor principielt muligt på et hvilket som helst tidspunkt at opgøre størrelsen af de indtil dette tidspunkt reelt optjente ydelser til kunstnerne. Under hensyn til praksis vedrørende forfatterrettigheder mv., fandt retten dog, at kunstneren kun kunne anses for skattepligtig til Danmark af de acontoudbetalinger, der var blevet udbetalt til hende inden fraflytningen den 19. juni 1996.
 Kun skattepligtig af acontoudbetalinger, der var udbetalt før fraflytning fra Danmark.
 TfS 1999, 391 LSR
 Da klageren havde forpligtet sig til en løbende arbejdsydelse vedrørende kontraktforhold med et symfoniorkester og en musikskole, skulle den udbetalte A-indkomst herfra anses for at være tjent som led i tjenesteforhold. De øvrige honorarindtægter på 18.423 kr., som klageren havde retserhvervet som led i sin aktivitet som musiker, kom fra enkeltstående engagementer og lignende. Under hensyntagen til omfanget af den foreliggende aktivitet fandt Landsskatteretten, at klageren ikke kunne anses at have udøvet et virke, der i skattemæssig henseende kunne anses for udøvelse af selvstændig erhvervsvirksomhed. Landsskatteretten fandt, at aktiviteterne ikke var anlagt med fornøden intensitet og systematisk indtægtserhvervelse for øje. De omhandlede honorarindtægter kunne dog ikke anses som tjent som led i tjenesteforhold, fordi de stammede fra ikke-erhvervsmæssig aktivitet, der i skatteretlig henseende skulle behandles på samme måde som hobbyvirksomhed. De udgifter, der var forbundne og kildeartsbestemte med hobbyvirksomheden, kunne fradrages ved opgørelse af indkomsten i det omfang, de var dokumenteret og kunne indeholdes i denne indtægt, jf. SL § 4, og dermed også med virkning for opgørelse af den personlige indkomst, jf. PSL § 3, stk. 1, sammenholdt med PSL § 1.
 Delvis løn, delvis honorarindtægter, der skulle behandles som hobbyvirksomhed.
 TfS 1998, 695 LSR
 En gymnasielærer, der også var medforfatter til nogle lærebøger, ansås ikke som lønmodtager eller selvstændigt erhvervsdrivende i forbindelse med forfatterarbejdet. De kilderelaterede udgifter kunne efter praksis fradrages i indkomsten fra forfatterarbejdet.
 Landsskatteretten fandt, at gymnasielæreren ikke kunne anses som lønmodtager med fast tjeneste hos forlaget på baggrund af de foreliggende forlagsaftaler. Den ikke-erhvervsmæssige aktivitet, som gymnasielæreren udøvede som forfatter, måtte anses som en fritidsbeskæftigelse, der i skatteretlig henseende var omfattet af praksis for hobbyvirksomhed.
 Ved opgørelse af indkomsten fra sådan aktivitet kunne fradrages de dermed forbundne og kildeartsbestemte udgifter i det omfang, de blev dokumenteret og kunne indeholdes i indtægten fra virksomheden, jf. SL § 4.
 Ikke lønmodtager, men omfattet af praksis for hobbyvirksomhed.
 TfS 1997, 922 LSR
 Det var efter det oplyste rettens opfattelse, at klagerens driftsudgifter i 1992 og i 1993 hverken i art eller omfang oversteg, hvad der var sædvanligt i lønmodtagerforhold, ligesom klageren ikke kunne siges at have båret den for selvstændigt erhvervsdrivende karakteristiske økonomiske risiko, bl.a. fordi honorarerne havde været fastsat forud.
 Retten fandt herefter, at klageren for indkomstårene 1992 og 1993 efter en samlet bedømmelse måtte anses for lønmodtager og ikke selvstændigt erhvervsdrivende i sit virke som konsulent for et privathospital. Klagerens driftsudgifter kunne - i det omfang de i øvrigt var fradragsberettigede - derfor kun fradrages ved indkomstopgørelsen som ligningsmæssige fradrag efter reduktion i overensstemmelse med LL § 9, stk. 1, jf. PSL § 3, stk. 2, modsætningsvist.
 Lønmodtager- ikke selvstændigt erhvervsdrivende.
 TfS 1997, 562 LSR
 En musiker, der tjente honorar for enkeltstående engagementer, ansås ikke for at drive selvstændig erhvervsvirksomhed. Da han imidlertid fandtes omfattet af den personkreds, der efter bemærkningerne til LL § 9 B skulle behandles på samme måde som selvstændige, kunne han fradrage sine kørselsudgifter efter denne bestemmelse.
 Ikke selvstændigt erhvervsdrivende.
 LSRM 1974.108 LSR
 En skatteyder havde i en årrække bestridt forskellige tillidsposter inden for andelsboligbevægelsen. I 1965 besluttede en andelsboligforening at bygge en ny afdeling, og skatteyderen blev antaget som forretningsfører. Honoraret blev fastsat til 26 pct. af byggesagshonoraret og kunne udbetales i acontobeløb. I marts 1972 gav Boligministeriet tilsagn om statsgaranti og rentesikring for byggeriet, og i forbindelse hermed udgjorde skatteyderens honorar 143.000 kr., hvoraf ca. halvdelen blev anslået at have vedrørt perioden fra 1965-1971, mens den anden halvdel skulle løbe fra 1972 og nogle år frem. Skatteyderen hævede et acontobeløb i 1969 og fik restbeløbet udbetalt i 1972. Han krævede hele honorarbeløbet fordelt på årene 1965-1971, men Landsskatteretten fandt, at han skulle beskattes af beløbene i de år, hvor de var blevet udbetalt.
 Beskatning i udbetalingsåret.
 LSRM 1971, 17 LSR
 En skatteyder indgik den 30. juni 1967 en skriftlig aftale med et forlag om udarbejdelse af en rejsebog. Delvis levering af manuskript skulle indledes pr. 1. juli 1968, og det komplette manuskript skulle være forlaget i hænde pr. 1.januar 1969. Forlaget indlod sig sjældent på forudbetaling, men da det omtalte arbejde var behæftet med væsentlige rejseudgifter i udlandet, havde skatteyderen ved aftalens underskrivelse modtaget 10.000 kr. som forudbetaling af det samlede honorar, der var opgjort til 23.400 kr.
 Landsskatteretten fandt ikke tilstrækkeligt grundlag for at tilsidesætte, at skatteyderen for året 1967 kun havde medregnet et beløb på 3.000 kr. i sin skattepligtige indkomst.
 Beskatning af forudbetalt honorar fordelt på flere år.
 SKM2018.435.SR
 X er et mobilspil, som kan downloades gratis.
 Spillet giver adgang til optjening af point, som kan indløses til værdibeviser, som kan benyttes til erhvervelse af forskellige produkter.
 Skatterådet besvarede flere spørgsmål, herunder at der vil være skattepligt efter statsskattelovens § 4 for de spillere, der indløser de optjente point.
 Skatterådet besvarer i tilknytning hertil nogle yderligere spørgsmål, herunder, at der ikke er tale om honorarindkomst for spillerne, og at værdien skal opgøres som den subjektive værdi for spillerne.
 Skatterådet anfører hertil, at der ikke anses at være noget gode af økonomisk værdi, som skal beskattes, hvis spillerne kan opnå samme økonomiske fordele ved erhvervelse af produkterne gennem andre medlemskaber eller på anden måde.
 I det omfang spillerne ikke kan opnå en tilsvarende økonomisk fordel ved erhvervelse af produktet andetsteds fra, udgør den skattepligtige værdi den opnåede prisreduktion.
 Gevinster, der var udloddet som honorar for besvarelse af spørgeskemaer, var ikke gevinst ved lotterispil. Der var tale om B-indkomst, som SKAT i sin indstilling gav vejledning om.
 Skatterådet lagde vægt på, at der ikke var tale om et tjenesteforhold, da der ikke var nogen ledelsesret forbundet med aftalen, fordi det var frivilligt for den enkelte respondent, hvornår og hvorvidt vedkommende ville svare på de fremsendte anmodninger.
 Der blev også lagt vægt på, at der var tale om beskedne honorarer, som dermed bestyrkede, at der var tale om enkeltstående honorarindtægter uden for et ansættelsesforhold.
 Det ville have forholdt sig anderledes, hvis der var indgået en aftale mellem parterne om, at respondenten var forpligtet til at arbejde fast for virksomheden.
 Enkeltstående honorarindtægter.


text:
Yoni Netanyahu | ilblogdibarbara
 Archivi tag: Yoni Netanyahu
 Pubblicato da blogdibarbara in Uncategorized ed etichettato con Africa, Alessandra Vella, Carola Rackete, criminalità organizzata, deportazione, donne, Entebbe, Federica Mogherini, immigrazione illegale, Iran, Israele, Josep Bprrell, Ornella Mariani, Sea Watch, Silvana De Mari, Yoni Netanyahu luglio 6, 2019
 Uno alla signora Alessandra Vella.
 Denuncia presentata alla Procura della Repubblica di Caltanissetta contro il Gip di Agrigento, Alessandra VELLA
 che l’ordinanza di scarcerazione di Carola Rackete, Comandante della nave o.n.g. Sea Watch 3, emessa dal GIP della Procura della Repubblica di Agrigento Alessandra VELLA, appare basata su presupposti giuridicamente errati;
 che gli Immigrati da Costei imbarcati non erano Naufraghi, ma Soggetti con destinazione predefinita;
 che il reato di resistenza e violenza da Ella opposto a nave da guerra italiana avrebbe potuto degenerare in un drammatico evento in danno di Servitori dello Stato;
 che il Segretario di Stato olandese per le migrazioni Ankie Groekers- Knol, prendendone le distanze, ha riconosciuto i gravissimi delitti commessi dalla Rackete;
 che non può essere sfuggito al GIP:
 a) l ’intenzionalità della Rackete nel restare quattordici giorni in mare pur nella consapevolezza di potere, nello stesso arco temporale, raggiungere porti tunisini, algerini, marocchini, portoghesi, spagnoli, francesi, maltesi, albanesi, egiziani, croati etc.;
 b) la sua determinazione a compiere un’ azione politica estranea all’esercizio di un diritto e distante dall’onere di un dovere e ad arrecare un violento e deliberato insulto alle Autorità italiane ed ai Finanzieri, la cui vita metteva a repentaglio con manovra intenzionale di stampo criminale, rivelandosi socialmente pericolosa: l’ordine di accensione dei motori laterali, mirava a schiacciare la motovedetta della G.d.F. e la scriminante di cui all’art.51 appare uno scardinamento delle norme attraverso false premesse in Fatto e in Diritto. La Rackete non stava effettuando la millantata operazione di salvataggio, ma aveva prelevato i Migranti a bordo della Sea Watch 3 senza che alcuna emergenza lo esigesse, così mancando lo stato di necessità e le ipotesi di pericolo o di Forza Maggiore richiamate dall’art. 54 C.P.,
 il GIP Alessandra Vella, la cui decisione offende gli interessi; i sentimenti ed i valori dello Stato italiano, per ”Delitto contro la personalità dello stato” poiché la sua attività, svilendo ed esautorando le Forze dell’Ordine impegnate in loco, ha violato l’art. 241 CP nel quale è scritto: “... chiunque compia atti diretti o idonei a sottoporre il territorio dello Stato o una parte di esso alla sovranità di uno Stato straniero, ovvero a menomare l’indipendenza o l’unità dello Stato, è punito con la reclusione non inferiore a dodici anni. La pena è aggravata se il fatto è commesso con violazione dei doveri inerenti l’esercizio di funzioni pubbliche “ e per quanti altri reati l’A.G. adita ravviserà.
 La Scrivente chiede, infine, all’A.G. di verificare se risponda al vero il compiacimento espresso dalla Vella sul Social FB per il denaro raccolto a favore della Sea Watch 3 e se Ella stessa abbia contribuito con versamenti personali, in aperta violazione dell’art. 36 comma 1, lettera C del C.P.P.: “IL Giudice ha l’obbligo di astenersi se ha dato consigli....”.
 Con ogni riserva di richiesta di danni in ogni sede, quale Cittadina e Contribuente, la Sottoscritta, che trasmette copia del seguente atto anche al C.S.M. per le opportune valutazioni, chiede di essere informata dell’esito della presente denuncia ai sensi dell’art. 406 c.p.p. nel caso in cui il P.M. avanzi formale richiesta di proroga delle indagini preliminari. Chiede altresì di essere informata nel caso in cui, ai sensi dell’art. 408 c.p.p. il P.M presenti richiesta di archiviazione.
 Benevento 05/07/2019
 E uno alla signora Carola. Fate bene attenzione a quello che dice a proposito dell’Africa. Quella vera, non quella delle favolette. Quella che lei ha conosciuto dal vivo e che io ho conosciuto dal vivo.
 La cosa che dice delle donne è importantissima, e soprattutto è vera, e io l’ho sperimentata sulla mia pelle: se non hai un uomo, sei alla mercé di chiunque. Riflettiamoci.
 Aggiungo questo video, altamente istruttivo – non che dica cose nuove a chi è abituato a usare il cervello.
 Nel frattempo, dopo i tre di cui ho parlato ieri, è arrivato anche il successore della famigerata Federica Mogherini, Josep Borrell. Un giornalista gli chiede se gli Stati Uniti non abbiano ragione sulla pericolosità del regime di Teheran, visto, tra le altre cose, l’aver giurato di voler distruggere Israele. Borrell risponde: “Non siamo bambini che seguono quello che dicono (gli americani). Abbiamo le nostre prospettive, i nostri interessi e la nostra strategia e continueremo a lavorare con l’Iran. Vuole spazzare via Israele; non c’è nulla di nuovo in proposito. Dobbiamo conviverci”. Convivere con la prospettiva che Israele venga annientato, si suppone. Gente, è ora di lasciare l’Unione Europea e metterci in salvo. SUBITO.
 POST SCRIPTUM: se poi qualcuno volesse avere un’idea di che cosa sia un VERO salvataggio, guardate questo, di cui ricorre in questi giorni il quarantatreesimo anniversario
 BUON COMPLEANNO YONI!
 Pubblicato da blogdibarbara in Uncategorized ed etichettato con 13 marzo 1946, Entebbe, mai più, Yoni Netanyahu marzo 14, 2019
 Sarebbero settantatre, giusto una manciata più di me, se non fossi morto eroicamente da quarantatre. Morto mostrando al mondo che “mai più” significa realmente “mai più”, e se ci sono ebrei in pericolo, si prende e si va a salvarli, non importa quanto impossibile sia la missione; e tocca, ancora una volta, citare David Ben Gurion: “Chi non crede nei miracoli non è realista”, e proprio perché Israele è estremamente realista, i suoi miracoli sono pane quotidiano.
 YOM HAZICHARON 4
 Pubblicato da blogdibarbara in Uncategorized ed etichettato con Entebbe, eroe, Israele, terrorismo palestinese, Yom haZicharon, Yoni Netanyahu maggio 5, 2014
 E fra i grandi che abbiamo perso c’è anche lui (se avete tempo e voglia di leggere anche i commenti, ci troverete uno strepitoso topo gonzo d’annata).


text:
 EUROPOS
 KOMISIJA
 Briuselis, 2015 06 26
 COM(2015) 217 final
 2015/0111 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos pozicijos Jungtiniame veterinarijos komitete, įsteigtame Europos
 bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl prekybos žemės ūkio produktais,
 dėl Sprendimo Nr. 1/2015 dėl 11 priedo 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ir 11 priedėlių pakeitimo
 LT LT
 ---pagebreak--- AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl prekybos žemės ūkio
 produktais (toliau – Žemės ūkio susitarimas) įsigaliojo 2002 m. birželio 1 d.
 Po paskutinio Žemės ūkio susitarimo 11 priedo priedėlių pakeitimo kai kurios
 teisinės nuostatos buvo iš dalies pakeistos arba atnaujintos.
 Pagal to susitarimo nuostatas Šveicarija Jungtiniam veterinarijos komitetui pateikė
 priemonių, kurių ji ketina imtis savo paukštienos ir perinti skirtų kiaušinių gamybos
 įmonėms patvirtinti, planą. Susitarime numatyta, kad pripažinti šį planą yra
 kompetentingas Jungtinis veterinarijos komitetas.
 Iki 2014 m. gruodžio 31 d. Šveicarija turi galimybę taikyti leidžiančią nukrypti
 nuostatą ir neatlikti penėti ir skersti skirtų naminių kiaulių skerdenos ir mėsos
 Trichinella tyrimų nedidelėse skerdyklose. Be to, neseniai buvo iš dalies pakeisti su
 šiuo Trichinella tyrimu susiję Sąjungos teisės aktai, todėl reikėtų iš naujo persvarstyti
 Šveicarijai leidžiančią nukrypti nuostatą, kad būtų galima palaipsniui pritaikyti
 dabartinę Šveicarijos praktiką.
 Įsigaliojus Žemės ūkio susitarimui, jo 11 priedo 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ir 10 priedėlių
 teisinės nuostatos buvo iš dalies pakeistos. Taip pat pasikeitė 11 priedėlyje nurodytų
 asmenų ryšiams adresai.
 Todėl Žemės ūkio susitarimo 11 priedo 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ir 11 priedėlių nuostatos
 turėtų būti atitinkamai pritaikytos.
 Pagal Žemės ūkio susitarimo 11 priedo 19 straipsnio 1 dalį įsteigtas Jungtinis
 veterinarijos komitetas yra sudarytas iš šalių atstovų. Jis įpareigotas nagrinėti visus
 su nurodytu priedu ir jo įgyvendinimu susijusius klausimus bei vykdyti jame
 nustatytas užduotis. Jungtinis veterinarijos komitetas taip pat turi sprendimo teisę 11
 priede nustatytais atvejais. Žemės ūkio susitarimo 11 priedo 19 straipsnio 3 dalimi
 Jungtiniam veterinarijos komitetui suteikiama teisė iš dalies keisti minėto priedo
 priedėlius, siekiant visų pirma juos pritaikyti ir atnaujinti.
 Sąjunga turi priimti poziciją, kurios ji laikysis Jungtiniame veterinarijos komitete dėl
 būtinų 11 priedo pakeitimų priėmimo. Pagal Sprendimo 2002/309/EB (Euratomas)
 5 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą Sąjungos poziciją priima Taryba, remdamasi
 Komisijos pasiūlymu.
 Jungtinio veterinarijos komiteto sprendimas Nr. 1/2015 bus paskelbtas Europos
 Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 2. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4
 dalimi kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.
 LT 2 LT
 ---pagebreak--- 2015/0111 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos pozicijos Jungtiniame veterinarijos komitete, įsteigtame Europos
 bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl prekybos žemės ūkio produktais,
 dėl Sprendimo Nr. 1/2015 dėl 11 priedo 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ir 11 priedėlių pakeitimo
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalį kartu
 su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1) Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl prekybos žemės ūkio
 produktais1 (toliau – Žemės ūkio susitarimas) įsigaliojo 2002 m. birželio 1 d.;
 (2) pagal Žemės ūkio susitarimo 11 priedo 19 straipsnio 1 dalį Jungtinis veterinarijos
 komitetas įpareigotas nagrinėti visus su tuo priedu ir jo įgyvendinimu susijusius
 klausimus bei vykdyti jame nustatytas užduotis. Pagal to paties priedo 19 straipsnio
 3 dalį Jungtinis veterinarijos komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti 11 priedo
 priedėlius, siekiant visų pirma juos pritaikyti ir atnaujinti;
 (3) pagal Tarybos ir Komisijos sprendimo 2002/309/EB (Euratomas)2 5 straipsnio 2 dalies
 pirmą pastraipą Europos Sąjungos poziciją Jungtiniame veterinarijos komitete turi
 priimti Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu;
 (4) Sąjunga turi priimti poziciją, kurios ji laikysis Jungtiniame veterinarijos komitete dėl
 būtinų pakeitimų priėmimo;
 (5) Jungtinio veterinarijos komiteto sprendimas Nr. 1/2015 turėtų įsigalioti jo priėmimo
 dieną,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Europos Sąjungos pozicija dėl 11 priedo 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ir 11 priedėlių pakeitimo, kurios
 ji laikysis Jungtiniame veterinarijos komitete, įsteigtame Europos bendrijos ir Šveicarijos
 Konfederacijos susitarimo dėl prekybos žemės ūkio produktais 11 priedo 19 straipsnio
 1 dalimi, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Jungtinio veterinarijos komiteto
 sprendimo projektu.
 1
 OL L 114, 2002 4 30, p. 132.
 2
 2002 m. balandžio 4 d. Tarybos ir Komisijos sprendimas 2002/309/EB (Euratomas) dėl
 bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje susitarimo, dėl septynių susitarimų sudarymo su
 Šveicarijos Konfederacija (OL L 114, 2002 4 30, p. 1).
 LT 3 LT
 ---pagebreak--- 2 straipsnis
 Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl prekybos žemės ūkio
 produktais įsteigto Jungtinio veterinarijos komiteto sprendimas Nr. 1/2015 dėl Susitarimo 11
 priedo 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ir 11 priedėlių pakeitimo, kai tik bus priimtas, skelbiamas Europos
 Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 3 straipsnis
 Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl prekybos žemės ūkio
 produktais įsteigto Jungtinio veterinarijos komiteto sprendimas Nr. 1/2015 įsigalioja jo
 priėmimo dieną.
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 LT 4 LT