text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52006PC0188(01)
 Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingule allakirjutamise kohta /* KOM/2006/0188 lõplik */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 26.4.2006KOM(2006) 188 lõplik2006/0062 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingule allakirjutamise kohtaEttepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRII. POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUSTEuroopa Liit ja Venemaa leppisid Peterburi tippkohtumisel kokku tagasivõtulepingu üle peetavate läbirääkimiste õigeaegses lõpetamises ja Schengeni kokkuleppe võimaluste paremas kasutamises, et muuta viisade väljastamist paindlikumaks.Läbirääkimised Vene Föderatsiooniga lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise üle algasid 20.–21. oktoobril 2004 Brüsselis pärast seda, kui komisjon oli 12. juulil 2004 nõukogult saanud sellekohased volitused. Samaaegselt jätkati läbirääkimisi tagasivõtulepingu üle. Kokku peeti kuus läbirääkimiste vooru ja neli tehnilist koosolekut. Tagasivõtulepingu ja viisalihtsustuslepingu lõpliku teksti parafeerisid (esimesel ja viimasel lehel) Euroopa Komisjoni president Franco Frattini ja presidendi abi Viktor Ivanov Vene Föderatsiooni ja ELi alalise partnerlusnõukogu troika justiits- ja siseküsimustes toimunud kohtumisel 13. oktoobril 2005 Luxembourgis. Kahe lepingu terviktekstid parafeeriti ametlikult 4. aprillil 2006 Moskvas.Liikmesriike teavitati ja nendega peeti nõu korrapäraselt asjakohastes töörühmades ja komiteedes läbirääkimiste kõikidel etappidel.Ühenduse poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkt b koostoimes artikliga 300.Lisatud ettepanekud moodustavad õigusliku vahendi lepingule allakirjutamiseks ja selle sõlmimiseks. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt asutamislepingu artikli 300 lõikele 3 tuleb lepingu sõlmimisel Euroopa Parlamendiga ametlikult nõu pidada.Lepingu sõlmimist käsitlevas ettepanekus on esitatud lepingu konkreetseks rakendamiseks vajalik sisekord. Selles on muu hulgas sätestatud, et lepingu artikliga 13 moodustatud ühiskomitees esindab ühendust Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Vastavalt artikli 13 lõikele 4 võib viisalihtsustusühiskomitee võtta vastu oma töökorra. Ühenduse seisukoha selles küsimuses esitab komisjon pärast nõupidamist nõukogu määratud erikomiteega.II. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSKomisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimissuunistega seatud eesmärgid on saavutatud ja viisalihtsustuslepingu eelnõu on ühendusele vastuvõetav.Protokolli lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:- Põhimõtteliselt tuleb kõikidele viisataotlejatele viisa väljastamise või väljastamata jätmise otsus teha 10 kalendripäeva jooksul. Seda tähtaega võib pikendada kuni 30 päevani, kui juhtum vajab põhjalikumat uurimist; kiireloomulistel juhtudel võib tähtaega lühendada 3 päevani või veelgi lühema ajani.- Venemaa kohaldatavat viisatasu on märkimisväärselt vähendatud ja see on nüüd 35 eurot (sama mis Schengeni viisatasu suurus praegu). Seda tasu kohaldatakse kõikidele ELi ja Venemaa kodanikele (kaasa arvatud turistid) ja see kehtib nii ühekordsete kui ka mitmekordsete viisade suhtes; kiirtaotluste puhul on võimalik kohaldada ka kõrgemat (70 euro suurust) tasu, kui viisataotluse esitaja esitab ilma igasuguse põhjenduseta taotluse ja täiendavad dokumendid vaid kolm päeva või veelgi vähem enne väljasõitu. Seda ei kohaldata taotuste puhul, mis esitatakse humanitaarsetel või tervisega seotud kaalutlustel ning sugulaste surmaga seotud juhtudel. Lisaks on teatavate isikute kategooriad viisatasu maksmisest vabastatud: lähedased sugulased, valitsusametnikud, üliõpilased, kultuuri- või haridusvahetuse programmides või spordiüritustel osalevad või humanitaarabiga seotud isikud.- Nõutavaid dokumente on lihtsustatud järgmiste isikute kategooriate jaoks: lähedased sugulased, ettevõtjad, ametlike delegatsioonide liikmed, üliõpilased, teadus-, kultuuri- ja spordiüritustel osalejad, ajakirjanikud, sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaikade külastajad, rahvusvahelisi kauba- ja reisijate veoteenuseid osutavad autojuhid. Loetletud kategooriatesse kuuluvatelt isikutelt saab reisi põhjuse tõendamiseks nõuda ainult käesolevas lepingus loetletud dokumente. Neilt ei nõuta muud lepinguosaliste õigusaktides ettenähtud põhjendust, kutset või kinnitust.- Samuti on ette nähtud mitmekordse viisa väljastamise lihtsustatud kriteeriumid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:a) kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmed, põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed ning teise lepinguosalise territooriumil seaduslikult elavate ELi ja Vene Föderatsiooni kodanikke külastavad abikaasad ja lapsed: viisa kehtivusaeg on viis aastat (või vähem, kehtivaeg on piiratud vastavalt nende mandaadi või seaduslikult väljastatud elamisloa kehtivusajaga).b) ametlike delegatsioonide liikmed, ettevõtjad, teadus-, kultuuri- ja spordiüritustel osalejad, ajakirjanikud ning autojuhid ja rongipersonal, kui nad on varasema kahe aasta jooksul nõuetekohaselt kasutanud 1aastase kehtivusajaga mitmekordset viisat ja nende mitmekordse viisa taotlemise põhjendus kehtib endiselt: siis väljastatakse viisad, mille kehtivusaeg on vähemalt 2 ja maksimaalselt 5 aastat.- Diplomaatiliste passide kasutajad on lühiajalise külastuse korral viisanõudest vabastatud. Ühisavalduses kinnitatakse, et kumbki lepinguosaline võib algatada diplomaatiliste passide viisavabastussätte peatamise (artikkel 11), kui teine lepinguosaline kuritarvitab seda sätet või kui selle sätte kasutamisega kaasneb oht avalikule julgeolekule.- Mõlemad lepinguosalised lepivad kokku, et võtavad nii kiiresti kui võimalik meetmed registreerimismenetluse lihtsustamiseks. Kirjavahetuse vormis lepiti eesistujariigi Ühendkuningriigi ja Venemaa ELi suursaadiku vahel 6. oktoobril 2005 kokku, et seda küsimust arutatakse korrapäraselt ELi ja Venemaa vahel toimuva justiits- ja siseküsimuste koosoleku raames. Esimene võimalus seisukohtade vahetamiseks sellel teemal oli Luxembourgis 13. oktoobril 2005 peetud ELi ja Venemaa justiits- ja siseküsimuste alalise partnerlusnõukogu koosolekul.- Saavutati kokkulepe protokolli kohta, mille kohaselt Euroopa Ühendus kohustub võtma meetmed, et lihtsustada Schengeni viisaga või Schengeni elamisloaga reisijate transiiti läbi nende liikmesriikide territooriumi, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d. Komisjon esitas 22. augustil 2005 ettepaneku lihtsustamaks isikute välispiiridel kontrollimise korda sellega, et uued liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Schengeni riikide dokumente. Läbirääkimised selle ettepaneku üle kestavad ja need peaksid lõppema lähikuudel.Taani, Ühendkuningriigi ja Iirimaa erilist olukorda on kajastatud preambulis ja kahes lepingule lisatud ühisavalduses. Lepingule lisatud ühisavalduses on kajastatud ka Norra ja Islandi tihedat seost Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.Kuna viisalihtsustusleping ja tagasivõtuleping on omavahel seotud, tuleks mõlemale lepingule alla kirjutada, need sõlmida ja jõustada korraga.III. KOKKUVÕTEEespool nimetatud silmas pidades soovitab komisjon nõukogul:- võtta vastu otsus protokolli allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama;- kiita pärast Euroopa Parlamendiga nõupidamist heaks lisatud Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vaheline lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise leping.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingule allakirjutamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkte i ja ii koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:1) Nõukogu volitas 12. juuli 2004. aasta otsusega komisjoni pidama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu üle.2) Läbirääkimised lepingu üle algasid 20.-21. oktoobril 2004 ja lõppesid 12. oktoobril 2005.3) Pidades silmas lepingu hilisemat sõlmimist, on soovitav kirjutada alla Moskvas 4. aprillil 2006 parafeeritud lepingule.4) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ning Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole neile siduv ega kuulu nende suhtes kohaldamisele.5) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelLepingu hilisemat sõlmimist silmas pidades on nõukogu eesistujal õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingule ja sellega seotud dokumentidele, mis koosnevad lepingu tekstist, protokollidest ja seitsmest ühisdeklaratsioonist.Brüssel, .. ...... 2006.Nõukogu nimeleesistuja2006/0062 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkte i ja ii koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ning artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]ning arvestades järgmist:1) Komisjon on Euroopa Ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Vene Föderatsiooniga lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu üle.2) Pidades silmas lepingu hilisemat sõlmimist, kirjutati käesolevale lepingule Euroopa Ühenduse nimel alla ..... 2006 kooskõlas nõukogu [...] otsusega .../.../EÜ.3) Kõnealune leping tuleks heaks kiita.4) Lepingus luuakse lepingu haldamiseks ühiskomitee, kes võib võtta vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane kehtestada ühenduse seisukoha esitamiseks lihtsustatud menetlus.5) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole neile siduv ega kuulu nende suhtes kohaldamisele.6) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vaheline lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise leping.Käesolevale otsusele on lisatud kokkuleppe tekst.Artikkel 2Nõukogu eesistuja esitab lepingu artikli 15 lõikes 1 ettenähtud teate.[4]Artikkel 3Lepingu artiklis 13 moodustatud ekspertide ühiskomitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.Artikkel 4Komisjon esitab ühiskomitees ühenduse seisukoha lepingu artikli 13 lõike 4 kohase töökorra vastuvõtmise kohta pärast nõupidamist nõukogu määratud erikomiteega.Brüssel, .. ...... 2006.Nõukogu nimeleesistujaLisaEuroopa Ühenduse ja Vene FöderatsioonivahelineLEPINGviisade väljastamise lihtsustamise kohtaEuroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikeleLEPINGUOSALISED,EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus“, ja VENE FÖDERATSIOON,soovides edendada Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikele viisade väljastamise vastastikuse lihtsustamise teel inimestevahelist suhtlemist kui majandus-, humanitaar-, kultuuri-, teadus- ja muude suhete tähtsat eeltingimust;võttes arvesse Peterburi tippkohtumisel 31. mail 2003 kokku lepitud ühisavaldust, milles kinnitatakse, et Euroopa Liit ja Vene Föderatsioon lepivad pikaajalises perspektiivis kokku viisavaba reisimise tingimuste läbivaatamises;kinnitades veel kord kavatsust kehtestada Vene Föderatsiooni ja Euroopa Liidu vahel viisavaba reisimise kord;pidades silmas 24. juuni 1994. aasta partnerlus- ja koostöölepingut, millega rajati ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Vene Föderatsiooni vaheline partnerlus;võttes arvesse 27. aprillil 2004 kokku lepitud ELi laienemist ja ELi – Venemaa suhteid käsitlevat ühisavaldust, milles kinnitati ELi ja Vene Föderatsiooni kavatsust lihtsustada vastastikku viisade väljastamist Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikele ja alustada läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks;tõdedes , et kõnealune lihtsustamine ei tohiks tuua kaasa ebaseaduslikku rännet ja pöörates erilist tähelepanu julgeolekule ja tagasivõtmisele,võttes arvesse 7. veebruari 1992. aasta Euroopa Liidu lepingule ja 25. märtsi 1957. aasta Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi ning Iirimaa seisukohta käsitlevat protokolli ja Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes;võttes arvesse 7. veebruari 1992. aasta Euroopa Liidu lepingule ja 25. märtsi 1957. aasta Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Taani Kuningriigi suhtes,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1. Eesmärk ja kohaldamisalaKäesoleva lepingu eesmärk on lihtsustada vastastikku Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikele niisuguste viisade väljastamist, mis annavad neile õiguse viibida riigis 180 päeva jooksul maksimaalselt 90 päeva.Artikkel 2. Üldsäte1. Käesolevas lepingus sätestatud viisasoodustusi kohaldatakse nende Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanike suhtes, kes ei ole Vene Föderatsiooni ja ühenduse või liikmesriikide õigusnormide, käesoleva lepingu või teiste rahvusvaheliste lepingute alusel viisakohustusest vabastatud.2. Selliste käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste puhul nagu viisa väljastamisest keeldumine, reisidokumentide tunnustamine, toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamine ning sissepääsust keeldumine ja väljasaatmismeetmed kehtivad Vene Föderatsiooni, liikmesriikide või ühenduse õigusaktid.Artikkel 3. MõistedKäesolevas lepingus on kasutatud järgmisi mõisteid:a) liikmesriik – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Taani Kuningriik, Iiri Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik;b) Euroopa Liidu kodanik – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;c) Vene Föderatsiooni kodanik – isik, kellel on Vene Föderatsiooni kodakondsus või kes on selle saanud vastavalt Vene Föderatsiooni õigusaktidele;d) viisa – liikmesriigi või Vene Föderatsiooni väljastatud luba või otsus, mida nõutakse selleks et:- viibida kõnealuses liikmesriigis, mitmes liikmesriigis või Vene Föderatsioonis kokku kuni 90 päeva,- läbida transiitreisijana kõnealuse liikmesriigi, mitme liikmesriigi või Vene Föderatsiooni territooriumi.e) seaduslikult elav isik on:- Vene Föderatsiooni jaoks Euroopa Liidu kodanik, kes on saanud Vene Föderatsioonis viibimiseks tähtajalise või alalise elamisloa või õppimis- või tööviisa pikemaks ajaks kui 90 päeva;- Euroopa Liidu jaoks Vene Föderatsiooni kodanik, kellel on ühenduse või konkreetse riigi õigusaktide kohaselt luba või õigus viibida liikmesriigi territooriumil kauem kui 90 päeva.Artikkel 4. Reisi eesmärgi tõendamine dokumentidega1. Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni järgmistesse kategooriatesse kuuluvate kodanike puhul piisab, kui reisi eesmärgi tõendamiseks teise lepinguosalise territooriumile esitatakse järgmised dokumendid:a) ametlike delegatsioonide liikmete puhul, kes osalevad liikmesriikidele, Euroopa Liidule või Vene Föderatsioonile esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid Vene Föderatsiooni või mõne liikmesriigi territooriumil:- liikmesriigi, Vene Föderatsiooni pädeva asutuse või Euroopa Liidu institutsiooni kiri, millega kinnitatakse, et taotleja reisib tema delegatsiooni koosseisus teise lepinguosalise territooriumile, et osaleda eespool nimetatud üritustel; see esitatakse koos kirjale lisatud ametliku kutse koopiaga;b) ettevõtjate ja ettevõtete esindajate puhul:- vastuvõtva juriidilise isiku või äriühingu, organisatsiooni või kontori või selle filiaali, Vene Föderatsiooni keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse asutuse või Vene Föderatsiooni või mõne liikmesriigi territooriumil peetava kaubandus- ja tööstusnäituse, konverentsi või sümpoosioni korralduskomitee kirjalik taotlus;c) autojuhtide puhul, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijate veoteenuseid Vene Föderatsiooni ja liikmesriikide territooriumite vahel sõidukiga, mis on registreeritud liikmesriikides või Vene Föderatsioonis:- rahvusvahelise autoveoga tegelevate Vene Föderatsiooni veoettevõtjate üleriigilise ühenduse (liidu) või liikmesriikide veoettevõtjate üleriigiliste ühenduste kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus;d) nende rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal, mis liiklevad liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni territooriumi vahel:- Vene Föderatsiooni või liikmesriigi pädeva raudtee-ettevõtte kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus;e) ajakirjanike puhul:- kutseorganisatsiooni väljastatud tõend või muu dokument, millega tõendatakse, et asjaomane isik on kutseline ajakirjanik, ning tema tööandja väljastatud dokument, millega tõendatakse, et ajakirjaniku reisi eesmärk on oma tööülesande täitmine;f) isikute puhul, kes osalevad teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides:- korraldaja organisatsiooni kirjalik kutse nendel üritustel osalemiseks;g) õpilaste, üliõpilaste, kraadiõppes osalevate isikute ja neid saatvatele õpetajate puhul, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning teiste õpingutega seotud ürituste raames:- vastuvõtva ülikooli, akadeemia, instituuti, kolledži või kooli väljastatud tõend vastuvõtmise kohta või nende asutuste kirjalik kutse või (üli)õpilaspilet või tõend kuulatavate ainete kohta.h) rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjate ja neid saatvate ametiülesandeid täitvate isikute puhul:- kirjalik kutse vastuvõtvalt organisatsioonilt: selleks võib olla pädev asutus, liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni üleriigilise alaliidu ning Vene Föderatsiooni Riiklik Olümpiakomitee või liikmesriigi olümpiakomitee;i) sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjate puhul:- nende linnade linnavalitsuse juhi või linnapea kirjalik kutse;j) lähisugulaste – abikaasade, laste (sealhulgas lapsendatud laste), vanemate (sealhulgas hooldajate), vanavanemate ja lapselaste puhul, kes külastavad Vene Föderatsiooni või liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Euroopa Liidu või Vene Föderatsiooni kodanikke:- vastuvõtva isiku kirjalik kutse;k) isikute puhul, kes soovivad külastada sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku:- haua olemasolu ja säilimist tõendav ametlik dokument ning taotleja ja maetu omavahelist perekondlikku seost või sugulust tõendav dokument.2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kirjalikus taotluses või kutses esitatakse järgmised andmed:a) kutsutava isiku kohta – ees- ja perekonnanimi, sünnikuupäev, sugu, kodakondsus, isikut tõendava dokumendi number, reisi aeg ja eesmärk, riiki sisenemiste arv ja kutsutava isikuga koos reisivate alaealiste laste nimed;b) kutsutava isiku kohta – ees- ja perekonnanimi ning aadress; võic) kutsuva juriidilise isiku, äriühingu või organisatsiooni kohta – täielik nimi ja aadress ning- kui kutse on väljastanud organisatsioon, siis sellele allakirjutanud isiku nimi ja ametikoht;- kui kutsuja on liikmesriigis registreeritud juriidiline isik, äriühing või kontor või nende filiaal, siis asjaomase liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud registrinumber;- kui kutsuja on Vene Föderatsioonis registreeritud juriidiline isik, äriühing või kontor või nende filiaal, siis nende maksukohustuslase number.3. Käesoleva artikli lõikes 1 loetletud kategooriatesse kuuluvatele kodanikele väljastatakse kõikide kategooriate viisasid lihtsustatud korras, ilma et selleks oleks vaja esitada muud lepinguosaliste õigusaktides ettenähtud põhjendust, kutset või kinnitust.Artikkel 5. Mitmekordsete viisade väljastamine1. Liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad kuni 5aastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:a) ametiülesandeid täitvatele kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmetele ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmetele, põhiseadus- ja ülemkohtu liikmetele, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud, kusjuures kehtivusaeg on piiratud nende ametiajaga, kui viimane on lühem kui 5 aastat;b) seaduslikult Vene Föderatsiooni või Euroopa Liidu territooriumil elavaid Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikke külastavatele abikaasadele ja alla 21aastastele või ülalpeetavatele lastele (kaasa arvatud lapsendatud lastele) – kehtivusaeg on piiratud nendele antud elamisloa kehtivusajaga.2. Liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad kuni 1aastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele, tingimusel et neile on varasema aasta jooksul väljastatud vähemalt üks viisa, nad on seda kasutanud vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele ning et on olemas alus mitmekordse viisa taotlemiseks:a) ametlike delegatsioonide liikmetele, kes osalevad liikmesriikidele, Euroopa Liidule või Vene Föderatsioonile esitatud ametliku kutse alusel ametlikel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsusvahelised organisatsioonid Vene Föderatsiooni või mõne liikmesriigi territooriumil:b) ettevõtjatele ja ettevõtete esindajatele, kes korrapäraselt reisivad Vene Föderatsiooni või liikmesriikidesse;c) autojuhtidele, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijate veoteenuseid Vene Föderatsiooni ja liikmesriikide territooriumite vahel sõidukitel, mis on registreeritud liikmesriikides või Vene Föderatsioonis;d) nende rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personalile, mis liiklevad liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni territooriumi vahel;e) teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevatele isikutele, kes reisivad korrapäraselt Vene Föderatsiooni või liikmesriikidesse;f) rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjatele ja neid saatvatele ametiülesandeid täitvatele isikutele;g) ajakirjanikele;h) sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjatele.3. Liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad vähemalt 2aastase ja maksimaalselt 5aastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud isikutele, tingimusel et nad on varasema kahe aasta jooksul kasutanud üheaastase kehtivusajaga viisat vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele ning et mitmekordse viisa taotlemise alus on endiselt kehtiv.4. Käesoleva artikli lõigetes 1 kuni 3 nimetatud isikud võivad viibida liikmesriikide või Vene Föderatsiooni territooriumil 180 päeva jooksul kokku maksimaalselt 90 päeva.Artikkel 6. Viisataotluste töötlemise tasu1. Viisataotluste töötlemise tasu on 35 eurot.Nimetatud summa võib läbi vaadata artikli 15 lõikes 4 sätestatud menetluse kohaselt.2. Lepinguosaliste võetav viisade töötlemistasu on 70 eurot, juhul kui viisataotluse esitaja on viisataotluse ja täiendavad dokumendid esitanud kolm päeva või vähem enne ettenähtud väljasõidukuupäeva. See ei kehti artikli 6 lõike 3 punktide b, e ja f ning artikli 7 lõike 3 kohaste juhtumite suhtes.3. Viisataotluse töötlemistasu maksmisest on vabastatud järgmiste kategooriate isikud:a) lähisugulased – abikaasad, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad (sealhulgas hooldajad), vanavanemad ja lapselapsed, kes külastavad Vene Föderatsiooni või liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Euroopa Liidu või Vene Föderatsiooni kodanikke;b) ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad liikmesriikidele, Euroopa Liidule või Vene Föderatsioonile esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsusvahelised organisatsioonid Vene Föderatsiooni või mõne liikmesriigi territooriumil;c) kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmed, põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud;d) õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus;e) puudega isikud ja vajadusel neid saatvad isikud;f) isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust reisida humanitaarsetel põhjustel, kaasa arvatud selleks, et saada kiiresti arstiabi, ning sellist isikut saatev isik, osaleda lähisugulase matusel või külastada raskelt haiget lähisugulast;g) noorte rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad isikud;h) teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud;i) sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad.Artikkel 7. Viisataotluste töötlemise menetlemise kestus1. Liikmesriikide ja Venemaa diplomaatilised ja konsulaaresindused otsustavad viisa väljastamise 10 kalendripäeva jooksul alates taotluse ja viisa väljastamiseks nõutavate dokumentide kättesaamise kuupäevast.2. Viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega võib pikendada kuni 30 kalendripäevani üksikjuhtudel, eelkõige juhul, kui viisataotlus nõuab põhjalikumat läbivaatamist.3. Kiireloomuliste juhtude puhul võib viisataotluse kohta otsuse tegemise tähtaega lühendada 3 tööpäevani või veelgi lühema ajani.Artikkel 8. Maalt lahkumine dokumentide kaotamise või nende varastamise korralEuroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikud, kes on oma isikuttõendavad dokumendid kaotanud või kellelt need on varastatud Vene Föderatsiooni või liikmesriikide territooriumil viibides, võivad territooriumilt lahkuda ilma viisa või muu loata liikmesriikide või Vene Föderatsiooni diplomaatiliste või konsulaaresinduste väljastatud kehtivate piiri ületamist võimaldavate isikuttõendavate dokumentide alusel.Artikkel 9. Viisa kehtivuse pikendamine erakorralistel asjaoludelKui Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni kodanikel ei ole võimalik Vene Föderatsiooni või liikmesriikide territooriumilt lahkuda viisale märgitud ajaks vääramatu jõu tõttu, pikendatakse nende viisa tähtaega nende elukohariiki pöördumiseks vajalikuks ajaks tasuta vastavalt vastuvõtva riigi õigusaktidele.Artikkel 10. RegistreerimismenetlusedLepinguosalised võtavad nii kiiresti kui võimalik meetmed registreerimise menetluse lihtsustamiseks selliselt, et Vene Föderatsiooni kodanikele ja Euroopa Liidu kodanikele oleks selles küsimuses Vene Föderatsiooni või liikmesriikide territooriumil viibides tagatud vastavalt võrdne kohtlemine.Artikkel 11. Diplomaatilised passid1. Vene Föderatsiooni ja liikmesriikide kodanikud, kellel on kehtiv diplomaatiline pass, võivad liikmesriikide või Vene Föderatsiooni territooriumile siseneda või nendest läbi sõita ilma viisata.2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kodanikud võivad viibida Vene Föderatsiooni või liikmesriigi territooriumil 180 päeva jooksul maksimaalselt 90 päeva.Artikkel 12. Viisa territoriaalne kehtivusVene Föderatsiooni ja Euroopa Liidu kodanikel on õigus reisida liikmesriigi ja Vene Föderatsiooni territooriumil Euroopa Liidu ja Vene kodanikega samadel tingimustel, piiramata seejuures Vene Föderatsiooni riiklikku julgeolekut ning ELi piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid käsitlevate eeskirjade kohaldamist.Artikkel 13. Lepingu haldamise ühiskomitee1. Lepinguosalised moodustavad lepingu haldamise ühiskomitee (edaspidi „komitee“), mis koosneb Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni esindajatest. Ühendust esindab Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.2. Ekspertkomisjonil on eeskätt järgmised ülesanded:a) teostada järelevalvet lepingu rakendamise üle;b) esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;c) uurida käesoleva lepingu muutmise vajadust ja vajaduse korral esitada muutmisettepanekud uute riikide ühinemisel Euroopa Liiduga.3. Ühiskomitee koguneb vastavalt vajadusele ühe lepinguosalise taotlusel, kuid vähemalt üks kord aastas.4. Komitee kehtestab oma töökorra.Artikkel 14. Käesoleva lepingu seos liikmesriikide ja Vene Föderatsiooni vaheliste lepingutegaKäesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Venemaa vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesolevas lepingus käsitletud küsimusi.Artikkel 15. Lõppsätted1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma riigis kehtivatele menetlusele ja leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.2. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 jõustub käesolev leping alles Vene Föderatsiooni ja Euroopa Ühenduse vahelise tagasivõtulepingu jõustumise kuupäeval, kui see kuupäev on hilisem käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kuupäevast.3. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse käesoleva artikli lõike 6 kohaselt.4. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kokkuleppel. Muudatused jõustuvad, kui lepinguosalised teatavad teineteisele, et vajalikud sisemenetlused on lõpule viidud.5. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise peatada täielikult või osaliselt avaliku korra, riigi julgeoleku või rahva tervise kaitse huvides. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt 48 tundi enne selle jõustumist. Käesoleva lepingu kohaldamise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu peatamise aluseks olnud põhjused on kadunud.6. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast sellise teate kättesaamise kuupäeva.Käesolev leping on koostatud XXX XXX kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, slovaki, sloveeni, taani, tšehhi, ungari ja vene keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.Euroopa Ühenduse nimel | Venemaa Föderatsiooni nimel |LEPINGU PROTOKOLL NENDE LIIKMESRIIKIDE SUHTES, KES EI KOHALDA TÄIELIKULT SCHENGENI ACQUIS ’D.Liikmesriigid, kelle suhtes on Schengeni aquis siduv, kuid kes veel ei väljasta Schengeni viisasid, kuna ootavad nõukogu asjakohast otsust, väljastavad ainult oma riigi territooriumil kehtivaid viisasid.Euroopa Ühendus kohustub võtma nii kiiresti kui võimalik meetmed, et lihtsustada Schengeni viisaga või Schengeni elamisloaga reisijate läbisõitu nendest liikmesriikidest, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d.ÜHISDEKLARATSIOON LEPINGU ARTIKLI 6 LÕIKE 2 KOHTA, MILLES KÄSITELTAKSE VIISATAOTLUSTE TÖÖTLEMISE TASULepinguosalised jälgivad käesoleva lepingu artikli 6 lõike 2 rakendamist lepinguga moodustatud ühiskomitee raames.ÜHISDEKLARATSIOON LEPINGU ARTIKLI 11 KOHTA, MILLES KÄSITLETAKSE DIPLOMAATILISI PASSEKäesoleva lepingu artikli 15 lõikes 5 sätestatud menetluse kohaselt võib kumbki lepinguosaline osaliselt peatada lepingu, eriti selle artikli 11, kui teine osaline kuritarvitab artiklit 11 või kui selle kohaldamine seab ohtu avaliku julgeoleku.Kui artikli 11 rakendamine peatatakse, alustavad mõlemad lepinguosalised lepinguga moodustatud ühiskomitee raames nõupidamisi, et lahendada peatamise tinginud probleemid.Mõlemad lepinguosalised kinnitavad, et nende prioriteediks on tagada diplomaatiliste passide kõrgetasemeline turvalisus, eelkõige neile biomeetriliste andmete kandmise teel. Euroopa Liidus tagatakse see määruse (EÜ) 2252/2004 rakendamisega.ÜHISDEKLARATSIOON LÜHIAJALISTE VIISADE VÄLJASTAMISE KOHTA SEOSES SÕJAVÄELASTE JA TSIVIILISIKUTE MATMISPAIKADE KÜLASTAMISEGALepinguosalised lepivad kokku, et sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku külastavatele isikutele väljastatakse tavaliselt kuni 14päevase kehtivusajaga lühiajalised viisad.ÜHISDEKLARATSIOON ÜHTLUSTAMISE KOHTA SEOSES LÜHIAJALISE VIISA MENETLEMIST KÄSITLEVA TEABE ESITAMISE JA LÜHIAJALISE VIISA TAOTLEMISEL ESITATAVATE DOKUMENTIDEGATõdedes, et viisataotlejatele on oluline läbipaistvus ning sel põhjusel peavad käesoleva lepingu osalised vajalikuks võtta järgmised meetmed:- koostada taotlejate jaoks põhiteave viisade taotlemise menetluste, viisa saamise tingimuste ning viisa liikide ja nende kehtivuse kohta;- kumbki lepinguosaline koostab miinimumnõuete loetelu, et viisataotlejatele oleks tagatud ühtne ja ühesugune põhiteave ning viisataotlejatelt nõutaks samasuguste täiendavate dokumentide esitamist.Eespool nimetatud teavet levitatakse laialdaselt – konsulaatide teadetetahvlil, voldikutena, veebisaitidel jne).ÜHISDEKLARATSIOON TAANI KUNINGRIIGI KOHTALepinguosalised võtavad arvesse, et käesolevat lepingut ei kohaldata Taani Kuningriigi diplomaatilised ja konsulaaresindustes kasutatavate viisade väljastamise menetluste suhtes.Seepärast on soovitav, et Taani ja Vene Föderatsiooni ametiasutused sõlmiksid viivitamatult kahepoolse lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.ÜHISDEKLARATSIOON SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KOHTALepinguosalised võtavad arvesse, et käesolevat lepingut ei kohaldata Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Iirimaa territooriumi suhtes.Seepärast on soovitav, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Iirimaa ning Vene Föderatsiooni ametiasutused sõlmiksid kahepoolsed viisade väljastamise lihtsustamise lepingud.ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI VABARIIGI JA NORRA KUNINGRIIGI KOHTALepinguosalised võtavad arvesse tihedaid suhteid Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel, toetudes eelkõige 1999. aasta 18. mai lepingule, milles käsitletakse nende riikide ühinemist Schengeni acquis ' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.Seepärast on soovitatav, et Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi ning Vene Föderatsiooni ametiasutused sõlmiksid viivitamatult kahepoolsed lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingud Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.[1] ELT C , .., lk .[2] ELT C....[3] ELT C....[4] Nõukogu peasekretariaat avaldab kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,21.2.2019
 COM(2019) 90 final
 2019/0043(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Montenegros käsitleva Euroopa Liidu ja Montenegro vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määruse (EL) 2016/1624 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet)
 1
 artikli 54 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib koordineerida liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist operatiivkoostööd välispiiride halduse valdkonnas. Sellega seoses võib amet viia välispiiridel ellu tegevusi, milles osalevad üks või mitu liikmesriiki ja vähemalt üks asjaomase liikmesriigi naabruses paiknev kolmas riik, kes on selleks oma nõusoleku andnud, ning mida võidakse teostada kolmanda riigi territooriumil.
 Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist, või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe hõlmab kõiki tegevuseks vajalikke aspekte, eelkõige operatsiooni ulatuse kirjeldust, tsiviil- ja kriminaalvastutust ning rühma liikmete ülesandeid ja õigusi. Staatust käsitleva kokkuleppega tagatakse, et operatsioonide käigus austatakse täielikult põhiõigusi.
 Nõukogu läbirääkimisjuhistele toetudes on Euroopa Komisjon pidanud Montenegroga läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe üle, eesmärgiga kehtestada õiguslik raamistik, mis võimaldab operatsiooniplaanide alusel kohest tegutsemist juhtudel, mil on vaja kiiresti reageerida. Kuigi rändajad ei kasuta Montenegrot praegu transiidiriigina eriti tihti, võib olukord muutuda, nagu see on juba varem juhtunud. Organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti uute tingimustega. Pärast staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimist suudavad Montenegro vastutavad ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, sellistele võimalikele arengutele palju paremini kiire vastuse anda.
 Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õiguslik vahend staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Montenegro vahel.
 16. oktoobril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi Montenegro staatust käsitleva kokkuleppe üle, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Montenegros.
 Läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe üle alustati ja need viidi lõpule 5. juulil 2018. Läbirääkimiste lõpuleviimine vormistatakse staatust käsitleva kokkuleppe parafeerimisega hilisemal kuupäeval.
 Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja kokkulepe on liidule vastuvõetav.
 Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomases nõukogu töörühmas.
 •Seos olemasolevate kahepoolsete kokkulepetega
 Horvaatia siseministeeriumi ja Montenegro siseministeeriumi vaheline kokkulepe politseikoostöö kohta jõustus Horvaatias 11. novembril 2011 (NN/MU nr 15/2011).
 Ühtlasi toimub Montenegro ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vaheline koostöö vastavalt nendevahelisele kokkuleppele, mida praegu ajakohastatakse ning millega nähakse ette eelkõige Montenegro pädevate ametiasutuste korrapärane osalemine Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti juhitavates ühisoperatsioonides, kus nad tegutsevad liikmesriikide territooriumil vaatlejatena.
 Montenegro teatas, et on teinud kõigi oma naabritega head piiriülest koostööd, eriti tehnilisel tasandil, ning suuri edusamme Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina ning Horvaatiaga mitmesuguste kokkulepete üle peetavates läbirääkimistes. Montenegro, Albaania ja Kosovo siseministeeriumide* vahelise protokolliga loodi Plavis ühine politsei koostöökeskus, mille eesmärk on edendada piiriülest koostööd kuritegevuse vastu võitlemisel jõulisema operatiivteabevahetuse ja ühiste julgeolekualaste jõupingutuste tihedama kooskõlastamise kaudu. Ühine politsei koostöökeskus avati ametlikult 30. mail 2017.
 2
 •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega
 Euroopa rände tegevuskaval on neli peamist tegevussuunda. Üks neist on piirihaldus, mis hõlmab ELi välispiiri paremat haldamist, eelkõige solidaarsuse kaudu nende liikmesriikidega, mis paiknevad välispiiridel, ning piiriületuspunktide tõhususe suurendamist. Kontrolli tugevdamine Montenegro piiridel avaldab positiivset mõju ka ELi välispiiridele, samuti Montenegro piiridele. Julgeoleku jätkuv tugevdamine välispiiridel on kooskõlas ka Euroopa julgeoleku tegevuskavaga.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a.
 Staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt on sõnaselgelt ette nähtud määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikega 4, kus on sätestatud, et liit sõlmib asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist, või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks.
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liidu ainupädevusse kuulub rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimine, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt. Määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt asjaomase kolmanda riigiga. Seega kuulub käesolevale dokumendile lisatud Montenegroga sõlmitud kokkulepe Euroopa Liidu ainupädevusse.
 Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktile v on käesoleva kokkuleppe sõlmimiseks vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut.
 •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 Ei kohaldata.
 •Proportsionaalsus
 Võttes arvesse, et organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti, peaks Montenegro piirikontrolli täiustamises osalema ka EL. Staatust käsitlev kokkulepe on vajalik selleks, et Montenegro vastutavad ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, suudaksid sellistele võimalikele arengutele kiiresti reageerida. Kokkulepe annab ootamatu ebaseadusliku rändajatevoo korral Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile võimaluse lähetada Montenegrosse Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi.
 •Vahendi valik
 Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastu nõukogu. Ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.
 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll
 Ei kohaldata
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Ei kohaldata
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Ei kohaldata
 •Mõju hindamine
 Staatust käsitleva kokkuleppe üle läbirääkimisteks ei ole mõju hindamine vajalik.
 •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine
 Kuna tegemist on uue kokkuleppega, ei olnud võimalik olemasolevaid õigusakte hinnata ega nende toimivust kontrollida.
 •Põhiõigused
 Staatust käsitlev kokkulepe sisaldab sätteid, millega tagatakse nende isikute kaitse, keda mõjutab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates tegevustes osalevate rühmaliikmete tegevus.
 Põhiõigusi käsitlevaid sätteid on põhjalikumalt selgitatud punktis 5 „Muu teave“.
 4.MÕJU EELARVELE
 Staatust käsitleval kokkuleppel puudub finantsmõju. Tegelik operatsiooniplaani ja asjaomase toetuslepingu alusel toimuv Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine hõlmab kulutusi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarvest. Staatust käsitleva kokkuleppe alusel toimuvaid tulevasi operatsioone rahastatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti omavahenditest.
 Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse ettepanekule lisatud finantsselgituses Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kulude kohta on kolmandate riikidega tehtava tugevdatud koostöö (sealhulgas võimalikud ühisoperatsioonid naaberriikidega) kuluks aastatel 2017–2020 hinnatud keskmiselt 6,090 miljonit eurot igal aastal.
 1.1.5.MUU TEAVE
 •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
 Komisjon tagab nõuetekohase järelevalve staatust käsitleva kokkuleppe rakendamise üle.
 Iga ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindavad Montenegro ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ühiselt.
 Eelkõige koostavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Montenegro ja konkreetses meetmes osalevad liikmesriigid iga meetme lõppedes kokkuleppe sätete kohaldamise kohta aruande, mis hõlmab ka isikuandmete töötlemist.
 •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)
 Ei kohaldata.
 •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus
 Kokkuleppe kohaldamisala
 Käesoleva kokkuleppe kohaselt võib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet lähetada Montenegrosse ühis-, piirivalve kiirreageerimis- ja tagasisaatmisoperatsioonideks täitevvolitustega Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi.
 Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi võib lähetada ainult Montenegro ELi välispiiridega piirnevatesse piirkondadesse ja rühma liikmetel on neis Montenegro piirkondades operatsiooniplaaniga ettenähtud täitevvolitused.
 Käesolev kokkulepe ega ükski selle rakendamisel kokkuleppeosaliste poolt või nende nimel sooritatud tegevus, sealhulgas operatsiooniplaanid või osalemine piiriüleses tegevuses, ei mõjuta mingil viisil asjaomaste Euroopa Liidu liikmesriikide ega Montenegro vastavate territooriumide rahvusvahelisest õigusest tulenevat staatust ja piire.
 Tegevuse algatamine
 Amet võib teha ettepaneku tegevuse algatamiseks. Montenegro pädevad asutused võivad teha ametile ettepaneku kaaluda tegevuse algatamist. Tegevuse elluviimiseks on vaja Montenegro pädevate asutuste ja ameti nõusolekut.
 Operatsiooniplaan
 Enne iga ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni peavad amet ja Montenegro kokku leppima operatsiooniplaani. Operatsiooniplaaniga peavad nõustuma ka operatiivpiirkonnaga piirnevad liikmesriigid.
 Operatsiooniplaaniga nähakse üksikasjalikult ette ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, operatsiooni kontseptsioon, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli-, teabevahetus- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid. Ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindavad ühiselt Montenegro ja amet.
 Rühma liikmete ülesanded ja volitused
 Reeglina on rühmadel volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide elluviimiseks. Nad järgivad Montenegro õigusnorme.
 Rühmad tegutsevad Montenegro territooriumil üksnes Montenegro piirivalveametnikelt või muudelt asjaomastelt töötajatelt saadud korralduste alusel ning nende juuresolekul. Montenegro võib erandkorras volitada rühma liikmeid enda nimel tegutsema.
 Rühma liikmed kannavad asjakohastel juhtudel vormiriietust, nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ning sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Lisaks peab neil kaasas olema akrediteerimisdokument, et Montenegro ametivõimud neid selgelt tuvastada saaks.
 Rühma liikmed võivad kanda päritoluliikmesriigi õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja varustust. Montenegro ametiasutused teatavad ametile eelnevalt, millised teenistusrelvad, laskemoon ja varustus on lubatud ning millised on nende kasutamise tingimused.
 Rühma liikmed võivad kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja varustust, päritoluliikmesriigi ja Montenegro ametivõimude nõusolekul, Montenegro piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas Montenegro siseriikliku õigusega. Montenegro ametiasutused võivad lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka ilma oma piirivalveametnike juuresolekuta.
 Montenegro võib anda rühma liikmetele loa kasutada oma riiklikke andmebaase, kui see on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud ja operatsioonidega seotud eesmärkide täitmiseks. Montenegro ametiasutused teatavad enne rühma liikmete lähetamist ametile, milliseid riiklikke andmebaase neil on võimalik kooskõlas Montenegro andmekaitsealaste õigusaktidega kasutada.
 Tegevuse peatamine ja lõpetamine
 Nii amet kui ka Montenegro ametiasutused võivad tegevuse peatada või lõpetada, kui neile tundub, et teine osapool ei järgi kokkulepet või operatsiooniplaani.
 Rühma liikmete privileegid ja immuniteedid
 Rühma liikmetel on Montenegros ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus, kuid teenistusvälisel ajal sooritatud tegude suhtes see puudub.
 Operatsiooniplaanis on üksikasjalikult sätestatud tegevused, mille suhtes kehtib Montenegros kriminaalõiguslik puutumatus.
 Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, esitab ameti tegevdirektor enne kohtumenetluse algatamist Montenegro pädevale kohtuasutusele tõendi selle kohta, kas rühma liige pani kõnealuse teo toime oma ametiülesannete täitmisel või mitte. Ameti tegevdirektor võtab otsuse vastu pärast piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud liikmesriigi ja Montenegro pädevate asutuste kõigi esildiste hoolikat arvessevõtmist. Ameti tegevjuhi tõend on Montenegro pädevatele asutustele siduv.
 Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus Montenegros ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt.
 Sarnane kord kehtib ka rühma liikmete tsiviil- ja haldusvastutuse puhul.
 Rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist Montenegros saab loobuda liikmesriik, kes on asjaomase piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud.
 Rühma liikmed, kes on tunnistajad, võivad olla kohustatud andma ütlusi kooskõlas Montenegro menetlussätetega.
 Kokkuleppes on sätestatud mehhanism kahjude kompenseerimiseks. Kompensatsioonimehhanism põhineb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklil 42. Kui kahju on tekitanud rühma liige ametiülesannete täitmisel, vastutab Montenegro. Kui kahju on tekitanud osaleva liikmesriigi rühmaliige ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või teenistusvälisel ajal, võib Montenegro ameti tegevdirektorilt taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik. Kui kahju on tekitanud ameti töötajad, võib Montenegro taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet.
 Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega.
 Rühma liikmete varustust, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.
 Rühma liikmete suhtes ei kehti sotsiaalkindlustussätted, mida võidakse Montenegros seoses ametile osutatud teenustega kohaldada. Nad on vabastatud ka ameti või liikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool Montenegrot saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest Montenegros.
 Montenegro ametiasutused lubavad tuua riiki ja sealt välja viia rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid ning vabastavad need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ja muudest vastavatest tasudest, välja arvatud tasudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude sarnaste teenustega.
 Rühma liikmete isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes juhul, kui on põhjendatult alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on Montenegro õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse Montenegro karantiinieeskirju. Isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes asjaomas(t)e rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul.
 Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja asjad on puutumatud, välja arvatud täitemenetluse puhul.
 Akrediteerimisdokument
 Amet väljastab koostöös Montenegroga igale rühma liikmele akrediteerimisdokumendi, mis võimaldab Montenegro ametiasutustel tuvastada rühma liikme isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesolevas kokkuleppes ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada neis osutatud volitusi. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda Montenegrosse, vajamata selleks viisat või eelnevat luba.
 Põhiõigused
 Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas juurdepääsu varjupaigamenetlustele, inimväärikust, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeldu, õigust vabadusele, tagasisaatmise lubamatust ja kollektiivse väljasaatmise keeldu, lapse õigusi ning õigust era- ja perekonnaelule. Nad ei diskrimineeri kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse ega sooidentiteedi alusel. Kõik meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega.
 Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord liikmete poolt toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks. Amet on kehtestanud Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklis 72 osutatud kaebuste lahendamise korra ning seega on nimetatud kohustus täidetud. Selliste väidetavate rikkumistega võiks tegeleda Montenegro ombudsman, välja arvatud juhul, kui Montenegro ametiasutused otsustavad luua mehhanismi spetsiaalselt käesoleva kokkuleppe alusel esitatud kaebuste tarvis.
 Isikuandmete töötlemine
 Rühma liikmetel on õigus töödelda isikuandmeid, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks ja nende volituste kasutamiseks vastavalt ameti ja ELi liikmesriikide suhtes kohaldatavatele õigusnormidele. Isikuandmete töötlemine Montenegros toimub kõnealuse riigi siseriiklike õigusnormide alusel.
 Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ja Montenegro ühisaruande, mis käsitleb isikuandmete töötlemist rühma liikmete poolt. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja andmekaitseametnikule. Need ametnikud annavad aru ameti tegevdirektorile.
 Vaidlused ja tõlgendamine
 Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad Montenegro pädevad ametiasutused ja ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad Montenegro naabruses paiknevate liikmesriikidega.
 Varasema lahenduse puudumise korral lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused Montenegro ja Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel. Vajaduse korral konsulteerib komisjon mõne Montenegro naabruses paikneva liikmesriigiga.
 Kokkuleppe rakendamiseks pädevad asutused
 Montenegros on käesoleva kokkuleppe rakendamiseks pädev asutus siseministeerium. Euroopa Liidus on see Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet.
 Ühisdeklaratsioon
 Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et hoiduvad võtmast mis tahes meetmeid, mis võivad hiljem raskendada rühma liikme kriminaalvastutusele võtmist vastuvõtva riigi pädevate asutuste poolt. Muu hulgas hoiduvad nad aktiivselt kaasa aitamast sellele, et asjaomane rühmaliige saadetakse Montenegros olevast Euroopa piiri- ja rannikuvalverühma operatsiooni rajatisest oma päritoluliikmesriiki enne, kui ameti peadirektor on tõendi välja andnud.
 2019/0043 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Montenegros käsitleva Euroopa Liidu ja Montenegro vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 3
 ning arvestades järgmist:
 (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624
 4
 artikli 54 lõike 4 kohaselt peab liit sõlmima asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist, või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe peaks hõlmama kõiki tegevuseks vajalikke aspekte.
 (2)Vastavalt nõukogu [...] otsusele 2018/XXX allkirjastati Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Montenegros käsitlev Euroopa Liidu ja Montenegro vaheline staatust käsitlev kokkulepe (edaspidi „staatust käsitlev kokkulepe“) [...] poolt [.....], tingimusel et kokkulepe hiljem sõlmitakse.
 (3)Käesolev staatust käsitlev kokkulepe võimaldab kooskõlas operatsiooniplaaniga lähetada Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmi kiiresti Montenegro territooriumile, reageerida praegusele rändevoogude nihkumisele rannikuäärsele marsruudile ning aidata kaasa välispiiride haldamisele ja võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu.
 (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
 5
 ; seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
 6
 ; seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (7)Seega tuleks staatust käsitlev kokkulepe Euroopa Liidu nimel heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Montenegros käsitleva Euroopa Liidu ja Montenegro vahelise staatust käsitleva kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) sõlmimine kiidetakse käesolevaga liidu nimel heaks.
 Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel ja kooskõlas kokkuleppe artikli 12 lõikega 2 teatama menetluste lõpuleviimisest, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end kokkuleppega siduda.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 ELT L 251, 16.9.2016, lk 1.
 (2)
 *
 Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.
 (3)
 ELT C , , lk.
 (4)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).
 (5)
 Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).
 (6)
 Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,21.2.2019
 COM(2019) 90 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Montenegros käsitleva Euroopa Liidu ja Montenegro vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta
 LISA
 STAATUST KÄSITLEV KOKKULEPE
 Euroopa Liidu ja Montenegro vahel Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevuse kohta Montenegros
 EUROOPA LIIT
 ja MONTENEGRO,
 edaspidi „kokkuleppeosalised“,
 ARVESTADES, et võib tekkida olukordi, kus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (edaspidi „amet“) koordineerib Euroopa Liidu struktuurina operatiivkoostööd ELi liikmesriikide ja Montenegro vahel, sealhulgas operatiivtegevust Montenegro territooriumil,
 ARVESTADES, et tuleks sõlmida staatust käsitleva kokkuleppe kujul õigusraamistik olukordadeks, kus ameti rühma liikmed teostavad Montenegro territooriumil täitevvõimu,
 VÕTTES ARVESSE, et ameti kogu tegevuse puhul Montenegro territooriumil tuleks täiel määral järgida põhiõigusi,
 ON OTSUSTANUD SÕLMIDA JÄRGMISE KOKKULEPPE:
 Artikkel 1
 Kokkuleppe kohaldamisala
 1.
 Käesolev kokkulepe hõlmab kõiki aspekte, mis on seotud ameti tegevusega, mis võib toimuda Montenegro territooriumil ja millega seoses ameti rühma liikmed teostavad täitevvõimu.
 2.
 Käesolevat kokkulepet kohaldatakse üksnes Montenegro territooriumi või selle teatavate osade suhtes.
 3.
 Käesolev kokkulepe ega ükski selle rakendamisel kokkuleppeosaliste poolt või nende nimel sooritatud tegevus, sealhulgas operatsiooniplaanid või osalemine piiriüleses tegevuses, ei mõjuta mingil viisil asjaomaste Euroopa Liidu liikmesriikide ega Montenegro vastavate territooriumide rahvusvahelisest õigusest tulenevat staatust ja piire.
 Artikkel 2
 Mõisted
 Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:
 (1)„tegevus“ – ühisoperatsioon, piirivalve kiirreageerimisoperatsioon või tagasisaatmisoperatsioon;
 (2)„ühisoperatsioon“ – tegevus, mille eesmärk on ebaseadusliku rände või piiriülese kuritegevusega võitlemine või tõhustatud tehnilise ja operatiivabi andmine Montenegro ja naabruses paikneva liikmesriigi piiril ning mida viiakse ellu Montenegro territooriumil;
 (3)„piirivalve kiirreageerimisoperatsioon“ – tegevus, mille eesmärk on reageerida kiiresti mõne liikmesriigi ja Montenegro ühisel piiril esinevale spetsiifilisele ja ebaproportsionaalsele survele ning mida viiakse ellu Montenegro territooriumil piiratud ajavahemiku jooksul;
 (4)„tagasisaatmisoperatsioon“ – operatsioon, mida koordineerib amet ning mis hõlmab tehnilist ja operatiivtuge, mida pakuvad üks või mitu liikmesriiki, ning mille raames saadetakse ühest või mitmest liikmesriigist tagasipöördujad kas sunniviisiliselt või vabatahtlikult Montenegrosse tagasi;
 (5)„piirikontroll“ – piiril teostatav isikute kontroll, mis muudest põhjustest sõltumata leiab aset ainult piiriületamise kavatsuse või piiriületamise korral ning seisneb piiripunktis teostatavas kontrollis ning piiri valvamises piiripunktide vahelisel alal;
 (6)„rühma liige“ – ameti töötaja või osalevatest liikmesriikidest pärit piirivalveametnike ja muude asjaomaste töötajate rühma liige, sealhulgas liikmesriikide poolt ametisse lähetatud piirivalveametnikud ja asjaomased töötajad, keda kasutatakse tegevuse raames;
 (7) „liikmesriik“ – Euroopa Liidu liikmesriik;
 (8)„päritoluliikmesriik“ – liikmesriik, kus rühma liige on piirivalveametnik või muu asjaomane töötaja;
 (9)„isikuandmed“ – kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta; tuvastatav isik on isik, keda võimaldavad otseselt või kaudselt tuvastada identifitseerimistunnused, näiteks nimi, isikukood, asukohateave ja võrguidentifikaator, või üks või mitu füüsilist, füsioloogilist, geneetilist, vaimset, majanduslikku, kultuurilist või sotsiaalset tunnust;
 (10)„osalev liikmesriik“ – liikmesriik, kes osaleb Montenegros toimuvas tegevuses ja kelle tehnilisi seadmeid, piirivalveametnikke ja teisi asjaomaseid töötajaid kasutatakse rühma tegevuses;
 (11)„amet“ – Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, mis on loodud määrusega (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet.
 Artikkel 3
 Tegevuse algatamine
 1.
 Amet võib omal algatusel teha Montenegro pädevatele asutustele tegevuse algatamise ettepaneku. Montenegro pädevad asutused võivad teha ametile ettepaneku kaaluda tegevuse algatamist.
 2.
 Tegevuse elluviimiseks on vaja Montenegro pädevate asutuste ja ameti nõusolekut.
 Artikkel 4
 Operatsiooniplaan
 Iga ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni puhul peavad amet ja Montenegro kokku leppima operatsiooniplaanis, millega peavad nõustuma ka operatiivpiirkonnaga piirnevad liikmesriigid. Operatsiooniplaaniga nähakse üksikasjalikult ette ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, operatsiooni kontseptsioon, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli-, teabevahetus- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid. Ühis- või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindavad ühiselt Montenegro ja amet.
 Artikkel 5
 Rühma liikmete ülesanded ja volitused
 1.
 Rühma liikmetel on volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide jaoks.
 2.
 Rühma liikmed järgivad Montenegro õigusnorme.
 3.
 Rühma liikmed võivad täita ülesandeid ja kasutada volitusi Montenegro territooriumil üksnes Montenegro piirivalveametnikelt või muudelt asjaomastelt töötajatelt saadud korralduste alusel ning üldreeglina nende juuresolekul. Vajaduse korral annab Montenegro rühmale korraldusi kooskõlas operatsiooniplaaniga. Montenegro võib erandkorras volitada rühma liikmeid enda nimel tegutsema.
 Amet võib oma koordineeriva ametniku kaudu teatada Montenegrole oma seisukohad rühmale antavate korralduste kohta. Sellisel juhul võtab Montenegro neid seisukohti arvesse ja järgib neid nii palju kui võimalik.
 Kui rühmale antud korraldused ei ole operatsiooniplaaniga kooskõlas, teatab koordineeriv ametnik sellest viivitamata ameti tegevdirektorile. Tegevdirektor võib võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas tegevuse peatada või lõpetada.
 4.
 Rühma liikmed kannavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel vormiriietust. Nad kannavad vormiriietusel ka nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ja sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Et Montenegro riiklikel ametiasutustel oleks rühma liikmeid võimalik tuvastada, kannavad nad igal ajal kaasas artiklis 8 osutatud akrediteerimisdokumenti.
 5.
 Oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel võivad rühma liikmed kanda päritoluliikmesriigi õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja varustust. Montenegro teatab enne rühma liikmete lähetamist ametile, millised teenistusrelvad, laskemoon ja varustus on lubatud ning millised on nende kasutamise tingimused.
 6.
 Rühma liikmed võivad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja varustust, päritoluliikmesriigi ja Montenegro nõusolekul, Montenegro piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas Montenegro siseriikliku õigusega. Montenegro võib lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka juhul, kui Montenegro piirivalveametnikud või muud asjaomased töötajad ei viibi juures.
 7.
 Montenegro võib anda rühma liikmetele loa kasutada oma riiklikku andmebaasi, kui see on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud ja tagasisaatmisoperatsioonidega seotud eesmärkide täitmiseks. Rühma liikmed kasutavad üksnes sellist teavet, mis on nende ülesannete täitmiseks ja volituste kasutamiseks vajalik. Montenegro teatab enne rühma liikmete lähetamist ametile, milliseid riiklikke andmebaase võib kasutada. Andmebaase kasutatakse vastavalt Montenegro andmekaitsealasele õigusele.
 Artikkel 6
 Tegevuse peatamine ja lõpetamine
 1.
 Ameti tegevdirektor võib pärast seda, kui ta on Montenegrot kirjalikult teavitanud, tegevuse peatada või lõpetada, kui Montenegro ei järgi käesolevat kokkulepet või operatsiooniplaani. Tegevdirektor teavitab Montenegrot tegevuse peatamise või lõpetamise põhjustest.
 2.
 Montenegro võib pärast seda, kui ta on ametit kirjalikult teavitanud, tegevuse peatada või lõpetada, kui amet või mõni osalev liikmesriik ei järgi käesolevat kokkulepet või operatsiooniplaani. Montenegro teavitab ametit tegevuse peatamise või lõpetamise põhjustest.
 3.
 Eelkõige võib Montenegro või ameti peadirektor tegevuse peatada või lõpetada põhiõiguste, tagasisaatmise lubamatuse põhimõtte või andmekaitsenormide rikkumise korral.
 4.
 Tegevuse lõpetamine ei mõjuta õigusi ega kohustusi, mis tulenevad käesoleva kokkuleppe või operatsiooniplaani kohaldamisest enne sellist lõpetamist.
 Artikkel 7
 Rühma liikmete privileegid ja immuniteedid
 1.
 Ameti rühma liikmetele on privileegid ja immuniteet antud selleks, et nad saaksid Montenegro territooriumil toimuva tegevuse käigus edukalt täita operatsiooniplaani kohaseid ametiülesandeid.
 2.
 Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja varustus on puutumatud, välja arvatud lõike 7 kohaselt lubatud täitemeetmete puhul.
 3.
 Rühma liikmetel on Montenegros operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus.
 Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, teavitatakse sellest viivitamata ameti tegevdirektorit ja päritoluliikmesriigi pädevat asutust. Enne kohtumenetluse algatamist tõendab ameti tegevdirektor pärast päritoluliikmesriigi ja Montenegro pädevate asutuste kõigi esildiste põhjalikku kaalumist kohtule, kas kõnealune tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus. Enne ameti tegevdirektori tõenduse esitamist hoiduvad amet ja päritoluliikmesriik võtmast mis tahes meetmeid, mis võivad hiljem raskendada rühma liikme kriminaalvastutusele võtmist Montenegro pädevate asutuste poolt.
 Kui tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel, kohtumenetlust ei algatata. Kui tegu ei pandud toime ametiülesannete täitmisel, võib kohtumenetlust jätkata. Ameti tegevjuhi tõend on Montenegro pädevatele asutustele siduv. Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus Montenegros ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt.
 Päritoluliikmesriik võib olenevalt asjaoludest loobuda rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist Montenegros. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud.
 4.
 Rühma liikmetel on Montenegros operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes tsiviil- ja halduskohtulik puutumatus. Kui rühma liikmete suhtes on Montenegro mis tahes kohtus algatatud tsiviilasi, teatatakse sellest viivitamata ameti tegevdirektorile ja päritoluliikmesriigi pädevale asutusele. Enne kohtumenetluse algatamist tõendab ameti tegevdirektor pärast päritoluliikmesriigi ja Montenegro pädevate asutuste kõigi esildiste põhjalikku kaalumist kohtule, kas rühma liikmed panid kõnealuse teo toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus.
 Kui tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel, kohtumenetlust ei algatata. Kui tegu ei pandud toime ametiülesannete täitmisel, võib kohtumenetlust jätkata. Ameti tegevjuhi tõend on Montenegro jurisdiktsioonile siduv.
 Rühma liikmete poolt kohtumenetluse algatamine jätab kõnealused liikmed ilma kohtulikust puutumatusest põhihagiga otseselt seotud mis tahes vastuhagi suhtes.
 5.
 Montenegro pädevad asutused võivad artikli 7 lõikeid 3 ja 4 järgides kohustada rühma liikmeid, kes on tunnistajad, andma ütlusi kooskõlas Montenegro menetlussätetega.
 6.
 Kui kahju on tekitanud rühma liige tema ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus, vastutab mis tahes kahju korral Montenegro.
 Kui kahju on tekitanud osaleva liikmesriigi rühmaliige ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või teenistusvälisel ajal, võib Montenegro ameti tegevdirektori kaudu taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik.
 Kui kahju on tekitanud ameti töötajast rühmaliige ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või teenistusvälisel ajal, võib Montenegro taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet.
 Kui kahju Montenegros tekib vääramatu jõu tõttu, ei kanna vastutust ei Montenegro, osalev liikmesriik ega amet.
 7.
 Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus.
 Rühma liikmete varustust, mis on ameti tegevdirektori tõenduse kohaselt vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa kohtuotsuse, -lahendi või -määruse täitmiseks arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.
 8.
 Rühma liikmetele antud puutumatus Montenegro jurisdiktsiooni suhtes ei vabasta neid asjakohaste päritoluliikmesriikide jurisdiktsiooni alt.
 9.
 Rühma liikmete suhtes ei kehti seoses ametile osutatud teenustega Montenegros kehtivad võimalikud sotsiaalkindlustust käsitlevad sätted.
 10.
 Rühma liikmed on vabastatud ameti või päritoluliikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool Montenegrot saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest Montenegros.
 11.
 Montenegro lubab vastavalt õigusnormidele, mida ta võib vastu võtta, tuua riiki rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid ja vabastab need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ja muudest vastavatest tasudest, välja arvatud tasudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude sarnaste teenustega. Ühtlasi lubab Montenegro sellised esemed riigist välja viia.
 12.
 Rühma liikmete isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes juhul, kui on põhjendatult alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on Montenegro õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse Montenegro karantiinieeskirju. Isiklikku pagasit võib kontrollida üksnes asjaomase rühma liikme või ameti volitatud esindaja juuresolekul.
 Artikkel 8
 Akrediteerimisdokument
 1.
 Amet väljastab koostöös Montenegroga igale rühma liikmele dokumendi, mis on koostatud montenegro keeles ja Euroopa Liidu institutsioonide ametlikes keeltes / ametlikus keeles ning mis võimaldab Montenegro ametiasutustel tuvastada rühma liikme isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesoleva kokkuleppe artiklis 5 ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada neis osutatud volitusi. Dokument sisaldab iga liikme kohta järgmist teavet: nimi ja kodakondsus; auaste või ametinimetus; hiljuti tehtud digitaalfoto ja ülesanded, mida ta on volitatud lähetuse kestel täitma.
 2.
 Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda Montenegrosse, vajamata selleks viisat või eelnevat luba.
 3.
 Tegevuse lõppedes tuleb akrediteerimisdokument ametile tagastada.
 Artikkel 9
 Põhiõigused
 1.
 Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, mille hulka kuuluvad juurdepääs varjupaigamenetlustele, inimväärikus, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld, õigus vabadusele, tagasisaatmise lubamatus ja kollektiivse väljasaatmise keeld, lapse õigused ning õigus era- ja perekonnaelule. Oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel ei diskrimineeri nad kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse ega sooidentiteedi alusel. Kõik nende ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel võetavad meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega.
 2.
 Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord käesoleva kokkuleppe raames toimunud ühis-, piirivalve kiirreageerimis- või tagasisaatmisoperatsiooni käigus nende töötajate poolt ametiülesannete täitmisel toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks.
 Artikkel 10
 Isikuandmete töötlemine
 1.
 Rühma liikmed töötlevad isikuandmeid üksnes juhtudel, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks ja nende volituste kasutamiseks käesoleva kokkuleppe rakendamiseks Montenegro, ameti või osalevate liikmesriikide poolt.
 2.
 Isikuandmete töötlemine Montenegros toimub kõnealuse riigi siseriiklike õigusnormide alusel.
 3.
 Isikuandmete töötlemine ametis ja osalevas liikmesriigis / osalevates liikmesriikides, sealhulgas isikuandmete edastamine Montenegrole, toimub vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusele 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta ja vastavalt meetmetele, mille amet on võtnud määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/1624 artikli 45 lõikes 2.
 4.
 Kui andmete töötlemine hõlmab isikuandmete edastamist Montenegrole, teatavad liikmesriigid ja amet isikuandmete edastamise hetkel mis tahes üldistest või konkreetsetest juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses edastamise, kustutamise või hävitamisega. Kui selliste piirangute vajadus ilmneb pärast isikuandmete edastamist, teavitavad nad sellest Montenegrot.
 5.
 Tegevuse käigus haldusotstarbel kogutud isikuandmeid võivad Montenegro, amet ja osalevad liikmesriigid töödelda vastavalt kohaldatavatele andmekaitsenormidele.
 6.
 Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, Montenegro ja osalevad liikmesriigid käesoleva artikli lõigete 1–5 kohaldamise kohta ühisaruande. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja andmekaitseametnikule. Need ametnikud annavad aru ameti tegevdirektorile.
 Artikkel 11
 Vaidlused ja tõlgendamine
 1.
 Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad Montenegro pädevad ametiasutused ja ameti esindajad ühiselt ning ameti esindajad konsulteerivad Montenegro naabruses paiknevate liikmesriikidega.
 2.
 Varasema lahenduse puudumise korral lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused Montenegro ja Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel ning vajaduse korral konsulteerib komisjon mõne Montenegro naabruses paikneva liikmesriigiga.
 Artikkel 12
 Kokkuleppe jõustumine, kestus, peatamine ja lõpetamine
 1.
 Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma õiguslike sisemenetluste kohaselt.
 2.
 Kokkulepe jõustub sellele päevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil kokkuleppeosalised on teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu teatanud lõikes 1 osutatud õiguslike sisemenetluste lõpuleviimisest.
 3.
 Käesolev kokkulepe on tähtajatu.
 4.
 Käesoleva kokkuleppe võib lõpetada või peatada kokkuleppeosaliste kirjalikul kokkuleppel või kumbki kokkuleppeosaline ühepoolselt. Viimasel juhul teatab kokkuleppeosaline teisele kokkuleppeosalisele kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu oma kavatsusest käesolev kokkulepe lõpetada või peatada. Lõpetamine jõustub teate esitamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.
 4.
 Käesoleva artikli kohased teated saadetakse Montenegro puhul välisministeeriumile ning Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile.
 (Koht) ... (kuupäev) .....
 kahes eksemplaris montenegro keeles ja Euroopa Liidu ametlikus keeles (ametlikes keeltes), kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
 Autentsetes keeleversioonides esinevate lahknevuste korral on ülimuslik ingliskeelne versioon.
 Allkirjad:
 ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA
 Kokkuleppeosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.
 Kõnealuseid tingimusi arvestades on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi asutused sõlmiksid viivitamata käesoleva kokkuleppega sarnastel tingimustel kahepoolsed kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Montenegro Vabariigis.
 ÜHISDEKLARATSIOON
 Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et hoiduvad võtmast mis tahes meetmeid, mis võivad hiljem raskendada rühma liikme kriminaalvastutusele võtmist vastuvõtva riigi pädevate asutuste poolt; muu hulgas hoiduvad nad aktiivselt kaasa aitamast sellele, et asjaomane rühmaliige saadetakse Montenegros olevast Euroopa piiri- ja rannikuvalverühma operatsiooni rajatisest oma päritoluliikmesriiki enne, kui ameti peadirektor on tõendi välja andnud.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21990A1130(03)
 ACORDO SOB A FORMA DE TROCA DE CARTAS, RELATIVO A APLICACAO PROVISORIA DO PROTOCOLO QUE FIXA, PARA O PERIODO COMPREENDIDO ENTRE 1 DE AGOSTO DE 1990 E 31 DE JULHO DE 1993, AS POSSIBILIDADES DE PESCA E A CONTRIBUICAO FINANCEIRA PREVISTAS NO ACORDO ENTRE A COMUNIDADE ECONOMICA EUROPEIA E O GOVERNO DA REPUBLICA ISLAMICA DA MAURITANIA RELATIVO A PESCA AO LARGO DA MAURITANIA -
 Jornal Oficial no L 334 de 30/11/1990 p. 0011
 ACORDO sob a forma de troca de cartas, relativo à aplicação provisória do Protocolo que fixa, para o período compreendido entre 1 de Agosto de 1990 e 31 de Julho de 1993, as possibilidades de pesca e a contribuição financeira previstas no Acordo entre a Comunidade Económica Europeia e o Governo da República Islâmica da Mauritânia relativo à pesca ao largo da Mauritânia A. Carta da República Islâmica da Mauritânia Excelentíssimo Senhor, Referindo-me ao Protocolo, rubricado em 31 de Julho de 1990, que fixa as possibilidades de pesca e a compensação financeira para o período compreendido entre 1 de Agosto de 1990 e 31 de Julho de 1993, tenho a honra de informar Vossa Excelência que está a República Islâmica da Mauritânia disposta a aplicar esse protocolo, a título provisório, a partir de 1 de Agosto de 1990, na pendência da sua entrada em vigor nos termos do disposto no seu artigo 9°, desde que a Comunidade Económica Europeia esteja disposta a proceder do mesmo modo. Fica entendido que, nesse caso, o pagamento de uma primeira fracção igual a 1/3 da contribuição financeira fixada no artigo 2° do protocolo deve ser efectuado antes de 15 de Novembro de 1990. Muito agradeço que Vossa Excelência se digne confirmar o acordo da Comunidade Económica Europeia sobre tal aplicação provisória. Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, a expressão da minha mais elevada consideração. Pela República Islâmica da Mauritânia B. Carta da Comunidade Excelentíssimo Senhor, Tenho a honra de acusar a recepção da carta de Vossa Excelência datada de hoje, do seguinte teor: «Referindo-me ao Protocolo, rubricado em 31 de Julho de 1990, que fixa as possibilidades de pesca e a contribuição financeira para o período compreendido entre 1 de Agosto de 1990 e 31 de Julho de 1993, tenho a honra de informar Vossa Excelência que a República Islâmica da Mauritânia está disposta a aplicar esse protocolo, a título provisório, a partir de 1 de Agosto de 1990, na pendência da sua entrada em vigor nos termos do disposto no seu artigo 9°, desde que a Comunidade Económica Europeia esteja disposta a proceder do mesmo modo. Fica entendido que, nesse caso, o pagamento de uma primeira fracção igual a 1/3 da contribuição financeira fixada no artigo 2° do protocolo deve ser efectuado antes de 15 de Novembro de 1990. Muito agradeço que Vossa Excelência se digne confirmar o acordo da Comunidade Económica Europeia sobre tal aplicação provisória.». Tenho a honra de confirmar a Vossa Excelência o acordo da Comunidade Económica Europeia sobre tal aplicação provisória. Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, a expressão da minha mais elevada consideração. Em nome do Conselho das Comunidades Europeias


text:
 10.7.2020
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 221/133
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1004
 z dne 9. julija 2020
 o odobritvi osnovne snovi kravje mleko v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) v povezavi s členom 23(5) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Komisija je 20. septembra 2017 prejela zahtevek družbe Basic-Eco-Logique za odobritev kravjega mleka kot osnovne snovi. Navedenemu zahtevku so bili priloženi podatki, ki so obvezni v skladu z drugim pododstavkom člena 23(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009. Vlagatelju je bila dovoljena dopolnitev zahtevka, ki je bil dokončno oblikovan v novi različici iz maja 2018. Ob tej priložnosti je vlagatelj spremenil obseg uporabe (surovega polnomastnega) kravjega mleka.
 (2)
 Komisija je Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila za znanstveno pomoč. Agencija je Komisiji predložila tehnično poročilo 22. avgusta 2018 (2). Komisija je 21. oktobra 2019 Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložila poročilo o pregledu (3) in osnutek te uredbe ter za sejo navedenega odbora 24. marca 2020 pripravila končni različici navedenih dokumentov.
 (3)
 Iz podatkov, ki jih je predložil vlagatelj, je razvidno, da kravje mleko izpolnjuje merila za živila, kot so opredeljena v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Čeprav se običajno ne uporablja za fitofarmacevtske namene, je lahko koristno v fitofarmaciji, in sicer v sredstvu, ki vsebuje navedeno snov in vodo, ali celo nerazredčeno. Zato ga je treba obravnavati kot osnovno snov.
 (4)
 Mleko, ki ni namenjeno prehrani ljudi, se obravnava kot živalski stranski proizvod v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Kot tako bi moralo biti v skladu z navedeno uredbo in Uredbo Komisije (EU) št. 142/2011 (6).
 (5)
 Ker je mleko zaradi laktoze in mlečnih beljakovin navedeno kot snov ali proizvod, ki povzroča alergije ali preobčutljivosti, v skladu s točko 7 Priloge II k Uredbi (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7), je uporabe primerno omejiti na faze rasti, v katerih ni sadežev.
 (6)
 Opravljeni pregledi so pokazali, da se lahko od kravjega mleka pričakuje, da na splošno izpolnjuje zahteve iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1107/2009, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno odobriti kravje mleko kot osnovno snov.
 (7)
 V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje za odobritev, ki so podrobno opredeljeni v Prilogi I k tej uredbi.
 (8)
 V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (8).
 (9)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Odobritev osnovne snovi
 Snov kravje mleko, kot je opredeljena v Prilogi I, se odobri kot osnovna snov v skladu s pogoji iz navedene priloge.
 Člen 2
 Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011
 Izvedbena uredba (EU) št. 540/2011 se spremeni, kot je navedeno v Prilogi II k tej uredbi.
 Člen 3
 Začetek veljavnosti
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 9. julija 2020
 Za Komisijo
 Predsednica
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) UL L 309, 24.11.2009, str. 1.
 (2) EFSA (Evropska agencija za varnost hrane), 2018. Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for milk for use in plant protection as fungicide (Tehnično poročilo o rezultatu posvetovanja z državami članicami in EFSA o zahtevku za osnovno snov mleko za uporabo v fitofarmaciji kot fungicid). Povezane objave EFSA 2018:EN-1482. 42 str.
 (3) http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=SL.
 (4) Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).
 (5) Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).
 (6) Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (UL L 54, 26.2.2011, str. 1).
 (7) Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).
 (8) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).
 PRILOGA I
 Splošno ime,
 identifikacijska številka
 Ime po IUPAC
 Čistost
 (1)
 Uveljavitev
 Posebne določbe
 kravje mleko
 št. CAS: 8049-98-7
 ni na voljo
 ni relevantno
 30.7.2020
 Kravje mleko je v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 in Uredbo (EU) št. 142/2011.
 Kravje mleko se uporablja v skladu s posebnimi pogoji, ki so vključeni v ugotovitve iz poročila o pregledu kravjega mleka (SANTE/12816/2019), zlasti iz dodatkov I in II k poročilu.
 (1) Več podrobnosti o identiteti, specifikaciji in načinu uporabe osnovne snovi je na voljo v poročilu o pregledu.
 PRILOGA II
 V delu C Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se doda naslednji vnos:
 Številka
 Splošno ime,
 identifikacijska številka
 Ime po IUPAC
 Čistost
 (1)
 Uveljavitev
 Posebne določbe
 „22
 kravje mleko
 št. CAS: 8049-98-7
 ni na voljo
 ni relevantno
 30.7.2020
 Kravje mleko je v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 in Uredbo Komisije (EU) št. 142/2011.
 Kravje mleko se uporablja v skladu s posebnimi pogoji, ki so vključeni v ugotovitve iz poročila o pregledu kravjega mleka (SANTE/12816/2019), zlasti iz dodatkov I in II k poročilu.“
 (1) Več podrobnosti o identiteti, specifikaciji in načinu uporabe osnovne snovi je na voljo v poročilu o pregledu.


text:
 Avis juridique important
 |
 21981D1212(02)
 DECISIONE N. 1/81 DEL CONSIGLIO DI COOPERAZIONE CEE- LIBANO del 20 ottobre 1981 che sostituisce l' unità di conto con l' ECU nel protocollo relativo alla definizione della nozione di «prodotti originari» e ai metodi di cooperazione amministrativa, dell' accordo di cooperazione tra la Comunità economica europea e la Repubblica libanese
 Gazzetta ufficiale n. L 357 del 12/12/1981 pag. 0004 edizione speciale finlandese: capitolo 11 tomo 10 pag. 0081 edizione speciale svedese/ capitolo 11 tomo 10 pag. 0081
 DECISIONE N. 1/81 DEL CONSIGLIO DI COOPERAZIONE CEE-LIBANO del 20 ottobre 1981 che sostituisce l'unità di conto con l'ECU nel protocollo relativo alla definizione della nozione di ''prodotti originari'' e ai metodi di cooperazione amministrativa, dell'accordo di cooperazione tra la Comunità economica europea e la Repubblica libaneseIL CONSIGLIO DI COOPERAZIONE, visto l'accordo di cooperazione tra la Comunità economica europea e la Repubblica libanese, in particolare il titolo I, visto il protocollo relativo alla definizione della nozione di ''prodotti originari '' e ai metodi di cooperazione amministrativa, qui di seguito denominato''protocollo '', in particolare l'articolo 6, paragrafo 1, e l'articolo 25, considerando che l'unità di conto non corrisponde all'attuale situazione monetaria internazionale e che è quindi necessario adottare una nuova base comune di valore allo scopo di determinare i casi in cui possono essere utilizzati i formulari EUR 2 al posto dei certificati di circolazione EUR 1 e i casi in cui non è necessario produrre una prova dell'origine; considerando che a decorrere dal 1 gennaio 1981 le Comunità europee hanno introdotto l'ECU; considerando che è opportuno utilizzare l'ECU come base comune di valore; considerando che, per motivi amministrativi ed economici, tale base comune di valore deve rimanere invariata per un periodo di almeno due anni e che, di conseguenza, l'ECU da utilizzarsi deve eccezionalmente essere fissata ad una data di riferimento che deve essere aggiornata ogni due anni, DECIDE: Articolo 1 Il protocollo è modificato come segue: 1. all'articolo 6, paragrafo 1, seconda comma, l'importo '' 1000 unità di conto'' è sostituito da ''1 620 ECU''; 2. il testo dell'articolo 6, paragrafo 1, terzo comma, e sostituito dal testo seguente: ''Fino al 30 aprile 1983 incluso, l'ECU da utilizzare in moneta nazionale di uno Stato membro della Comunità è il controvalore, in moneta nazionale di tale Stato, dell'ECU in vigore al 1 ottobre 1980. Per ogni periodo successivo di due anni, essa è i controvalore, in moneta nazionale di tale Stato, dell'ECU in vigore il primo giorno lavorativo del mese di ottobre dell'anno precedente il periodo di due anni. Importi riveduti in sostituzione degli importi espressi in ECU nel presente articolo e nell'articolo 17, paragrafo 2, possono essere introdotti dalla Comunità all'inizio di ciascun periodo successivo di due anni, se necessario, e devono essere notificati dalla Comunità al comitato di cooperazione doganale al più tardi un mese prima della loro entrata in vigore. Questi importi devono comunque essere tali da non far diminuire il valore dei limiti espressi nella moneta nazionale di un dato paese. Se la merce è fatturata nella moneta di un altro Stato membro della Comunità, lo Stato d'importazione riconosce l'importo notificato dallo Stato considerato.''; 3. all'articolo 17, paragrafo 2, gli importi '' 60 unità di conto'' e '' 200 unità di conto'' sono sostituiti rispettivamente da '' 105 ECU'' e ''325 ECU''. Articolo 2 La presente decisione entra in vigore il 1 gennaio 1982. Fatto a Bruxelles, addì 20 ottobre 1981. Per il Consiglio di cooperazione Il Presidente Michael BUTLER


type: caselaw

text:
 31.7.2017
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 249/9
 Решение на Съда (първи състав) от 31 май 2017 г. — Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI)/Европейска комисия
 (Дело C-228/16 P) (1)
 ((Обжалване - Държавни помощи - Решение за прекратяване на преписката - Отказ на Европейската комисия да продължи разглеждането на оплакването на жалбоподателя - Решение, с което в края на фазата на предварителното разглеждане се установява, че не е налице държавна помощ - Решение с чисто потвърдителен характер - Условия за законосъобразност на оттеглянето на решение за прекратяване на преписката))
 (2017/C 249/12)
 Език на производството: гръцки
 Страни
 Жалбоподател: Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) (представители: адв. E. Bourtzalas, A. Oikonomou, E. Salaka, C. Synodinos и H. Tagaras, dikigoroi, адв. D. Waelbroeck)
 Друга страна в производството: Европейска комисия (представители: A. Bouchagiar и É. Gippini Fournier)
 Диспозитив
 1)
 Отменя определение на Общия съд на Европейския съюз от 9 февруари 2016 г., DEI/Комисия (T-639/14, непубликувано, EU:T:2016:77).
 2)
 Връща делото на Общия съд на Европейския съюз за ново разглеждане.
 3)
 Не се произнася по съдебните разноски.
 (1) ОВ C 211, 13.6.2016 г.