type: other

text:
ECLI:SI:VSRS:2009:DSP.78.2009
 VS3004058
 VDSS Pdp 1249/2008
 dopustitev revizije - pritožba - odstop od sodne prakse - zavrnitev dokaznega predloga
 Sodišče je obrazložilo in utemeljilo zavrnitev izvedbe dokaza, kakršen je bil predlagan in utemeljen, zato ni šlo za odstop od sodne prakse glede obveznosti sodišča v zvezi z zavrnitvijo dokaznega predloga.
 1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je tožena stranka dolžna obračunati in plačati tožniku regres za redni letni dopust za leto 2007 v višini 617,59 EUR bruto in regres za redni letni dopust za leto 2006 v višini 605,07 EUR bruto, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od izplačanih neto zneskov, zavrnilo pa je pobotni ugovor tožene stranke. Glede zavrnitve zaslišanja predlagane priče J. G. je navedlo, da ni potrebno, saj to o čemer naj bi priča pričala, med strankama ni bilo sporno.
 2. Sodišče druge stopnje je, razen glede začetka teka zamudnih obresti, pritožbo tožene stranke zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Ugotovilo je, da sodišče prve stopnje ni navedlo razlogov za zavrnitev predlaganih dokazov, kar pa ni vplivalo na pravilnost in zakonitost sodbe. S predlaganimi dokazi je toženec želel dokazovati, da je za prostore, kjer je bival tožnik, plačeval najemnino, vendar navedeno dejstvo med strankama niti ni bilo sporno. Toženec pa ni zatrjeval, da bi predlagana priča oziroma poizvedbe pri S. lahko potrdile obstoj dogovora o posojilu in njegovem vračanju. S sklepom je pritožbeno sodišče odločilo, da se revizija ne dopusti.
 3. Zoper sklep o nedopustitvi revizije se pritožuje tožena stranka. Navaja, da je v dokaz obstoja dogovora o posojilu za plačilo stanovanja predlagala zaslišanje J. G. ter poizvedbe pri S., iz česar bo razvidno, da je toženec za tožnika plačeval najemnino. „Naslovno sodišče“ je izvedbo predlaganih dokazov brez obrazložitve zavrnilo. Gre očitno za odstop od enotne sodne prakse. Če sodišče ne obrazloži zavrnitve dokaznega predloga, je podana bistvena kršitev določb postopka in je kršeno načelo kontradiktornosti. Drugačna sodna praksa izhaja iz predloženih odločitev, na katere se pritožba sklicuje: sklep Višjega sodišča v Celju Cpg 259, sklep Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 956/2000, sklep Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 1311/2002, sklep Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 285/2005, sklep Višjega sodišča v Kopru I Cp 1620/2005, sodbi Vrhovnega sodišča II Ips 433/2008 in II Ips 530/2002 ter sklep Vrhovnega sodišča VIII Ips 369/2007 ter sklepom in sodbo Višjega sodišča v Celju Cp 209/2005 in Cp 83/2008.
 5. Po določbi tretjega odstavka 32. člena ZDSS-1 se zoper sklep o nedopustitvi revizije stranka lahko pritoži iz razloga po drugi alineji prvega odstavka 32. člena ZDSS-1: če odločba sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča glede pravnega vprašanja, ki je bistveno za odločitev, ali če v sodni praksi sodišč druge stopnje o tem pravnem vprašanju ni enotnosti, Vrhovno sodišče pa o tem še ni odločalo.
 6. Vrhovno sodišče odloča lahko le o sklepu sodišča druge stopnje o tem, da revizije, ki po zakonu ni dovoljena, tudi ne dopusti. Tak razlog bi bil podan, če bi Vrhovno sodišče v podobnih primerih že odločilo drugače, ali če o podobnih pravnih vprašanjih sploh še ne bi odločilo, praksa sodišča druge stopnje pa bi bila o tem vprašanju neenotna. Ne odloča pa v tem postopku o pravilnosti in zakonitosti odločitve o tožbenem zahtevku.
 7. Pravno vprašanje, ki naj bi bilo v tej zadevi bistveno, se nanaša na dokazni postopek pred sodiščem prve stopnje. Sodišče druge stopnje naj bi po zatrjevanju tožene stranke namreč – v nasprotju s sodno prakso - brez obrazložitve zavrnilo njen dokazni predlog o bistveni okoliščini za obstoj pobotnega ugovora.
 8. Navedbe tožene stranke so – in v tem delu tudi obrazložitev sodbe sodišča druge stopnje – v nasprotju z vsebino obrazložitve prvostopne sodbe. Sodišče prve stopnje je namreč izrecno obrazložilo (zadnji odstavek na drugi strani sodbe), zakaj je kot nepotreben zavrnilo dokazni predlog po zaslišanju priče J. G. in poizvedbe pri S.: dejstvo, da je tožena stranka za tožnika plačevala najemnino za stanovanje, ni bilo med strankama nikoli sporno.
 9. Da bi bil delavec J. G. prisoten pri sklenitvi ustne posojilne pogodbe med strankama ali da bi o tem karkoli vedel, tožena stranka nikoli ni izrecno zatrjevala: ne v odgovoru na tožbo, ne na obravnavi 17. 6. 2008 in ne v pritožbi.
 10. V obravnavani zadevi zato ne gre za neobrazloženo zavrnitev dokaznega predloga, kar je po predloženih sodnih odločitvah lahko bistvena kršitev določb pravdnega postopka. Zavrnitev dokaznega predloga, takega, kot je bil predlagan in utemeljen, je bila obrazložena enako pred sodiščem prve in druge stopnje. To pa tudi po predloženih sodnih odločbah (na primer sodba Višjega sodišča v Celju Cp 83/2008 in sodbi Vrhovnega sodišča II Ips 530/2002 in II Ips 433/2008) ne predstavlja bistvene kršitve določb pravdnega postopka.
 11. Ker glede na navedeno zatrjevani pritožbeni razlog ni podan, je Vrhovno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s tretjim odstavkom 32. člena ZDSS-1) in potrdilo izpodbijani sklep.
 P2RvYy02NDU0MA==


text:
εποχικο επιδομα για σερβιτορους.
 Ειδήσεις - tη Δευτέρα 16 Σεπτεμβρίου 2019 στις 8:00, ξεκινά η υποβολή των ηλεκτρονικών αιτήσεων από δικαιούχους του ειδικού εποχικού βοηθήματος του ΟΑΕΔ για το 2019.
 ΕΠΟΧΙΚΟ ΕΠΙΔΟΜΑ ΟΑΕΔ: Διαβάστε αναλυτικά τα αποτελέσματα για το πρόγραμμα κοινωνικός τουρισμός του ΟΑΕΔ και δείτε όλες τις νέες προκηρύξεις που έχει δημοσιεύσει τώρα το ΑΣΕΠ.
 ΟΑΕΔ : Αιτήσεις για το εποχικό επίδομα - newsellada.gr
 εποχικό επίδομα - Μάθε όλα τα νέα για εποχικό επίδομα
 Παρουσιάζει 1098 άρθρα σχετικά με: Εποχικό Βοήθημα - Ημερομηνία τελευταίας είδησης: Τετάρτη, 20 Μαΐου 2020, 20:45 - Τίτλος τελευταίου νέου: Επίδομα ανεργίας: Παρατείνεται κατά δύο μήνες - Τι ισχύει για τους εποχικούς
 ΕΠΟΧΙΚΟ ΕΠΙΔΟΜΑ: Αρχισαν οι αιτήσεις για τους δυνάμει δικαιούχους του ειδικού εποχικού επιδόματος του ΟΑΕΔ (oaed.gr). Οι αιτήσεις μπορούν να κατατεθούν
 ΟΑΕΔ- OAED: Αιτήσεις για το εποχικό επίδομα - Tilegrafimanews εποχικο επιδομα για σερβιτορους
 Ξεκίνησε την Πέμπτη 1 Οκτωβρίου 2015 και ώρα 00:01, η υποβολή των ηλεκτρονικών αιτήσεων από τους δικαιούχους στον ΟΑΕΔ, για την καταβολή του ειδικού
 Εποχικό επίδομα ΟΑΕΔ - ΕΚΚΛΗΣΙΑ ONLINE
 Οι αιτήσεις μπορούν να κατατεθούν ηλεκτρονικά, είτε μέσω των ΚΕΠ. Η διορία για την κατάθεση της αίτησης είναι μέχρι και τις 30 Νοεμβρίου και ώρα 15.00, για όσους υποβάλλουν την αίτηση τους μέσα από τα Κέντρα Προώθησης
 ΟΑΕΔ: Επίδομα για σερβιτόρους 2017 - Μάθε τα πάντα εδώ
 Ποιοι δικαιούνται το εποχικό επίδομα των 485 ευρώ του ΟΑΕΔ
 Η αίτηση υποβάλλεται ηλεκτρονικά, μέσω του e-services ή μέσω των ΚΕΠ. Για την μετάβασή σας στο e-services, παρακαλούμε, πατήστε εδώ.. Η παραλαβή της απόφασης γίνεται, είτε μέσω του ατομικού σας λογαριασμού στο e-services του ΟΑΕΔ
 Ειδήσεις για ΕΙΔΙΚΟ ΕΠΟΧΙΚΟ ΒΟΗΘΗΜΑ εποχικο επιδομα για σερβιτορους
 Ειδικό εποχικό επίδομα: Ποιοι είναι οι δικαιούχοι Το επόμενο χρονικό διάστημα αναμένεται να ξεκινήσουν οι αιτήσεις για το Ειδικό Εποχικό Βοήθημα έτους 2019 του ΟΑΕΔ.
 ΟΑΕΔ- OAED: Αιτήσεις για το εποχικό επίδομα - ΒΗΜΑ ...
 Oaed.gr: Αιτήσεις για το εποχικό επίδομα - newsellada.gr
 Ειδήσεις για ΕΙΔΙΚΟ ΕΠΟΧΙΚΟ Χρησιμοποιούμε cookie για την εξατομίκευση περιεχομένου και διαφημίσεων, την παροχή λειτουργιών κοινωνικών μέσων και την ανάλυση της επισκεψιμότητάς μας.
 μουνια με μπουκαλια τενιεσ με σεξ κινουμενες εικονες gif για καλημερα γυναικεσ που ερχονται σπιτι για σεχ γυναικα απο πανω στο σεξ
 εποχικο επιδομα για σερβιτορους


type: wikipedia

text:
Irodalmi levelezés a romániai magyarok körében (1918-1980) – írói pályákat és kapcsolatokat, az irodalmi élet mozzanatait közvetlen, kötetlen formában megvilágító írói dokumentáció, az irodalomtörténet nélkülözhetetlen forrása. A magántulajdonban lévő írói levelek szétszóródásának, pusztulásának veszélyét felismerve, folyóirataink, könyvkiadóink egyre következetesebben szorgalmazzák összegyűjtésüket, közzétételüket.
 1918 előtti levelezések közreadása
 Az érdeklődés az irodalmi levelezés iránt a romániai magyar irodalom két világháború közötti szakaszában érthető módon még kevésbé terjedt ki az egyidejű levelezésre, hanem inkább az irodalomtörténeti előzmények felé fordult, s az előző korok levélanyagának felfedezésére és közlésére irányult. Kiemelkedik e téren Jancsó Elemér kutató és feldolgozó munkássága, aki Aranka György, Döbrentei Gábor, Gyarmathi Sámuel, Kemény Zsigmond, Jókai Mór, gróf Mikó Imre többnyire ismeretlen leveleit hozta nyilvánosságra, főleg a Pásztortűz és a budapesti Magyar Nyelv hasábjain, divatossá téve a "régi levelesládák" megnyitását (1940–44).
 A két világháború közti levelezések közreadása
 Kötetekben
 Növekvő figyelem fordult a két világháború között eltelt időszak személyiségei és szellemi termékei felé, s ez abban is megnyilvánult, hogy a könyvkiadók terveiben az irodalmi levelezés egyre többször önálló kötetekbe foglaltan jelentkezett. E kötetek közül még a romániai magyar irodalom előzményeire vet fényt Petelei István irodalmi levelezése (sajtó alá rendezte Bisztray Gyula, 1980), de már a korokat áthidaló leghosszabb életű irodalmi-művelődési társaság dokumentumait tette hozzáférhetővé A marosvásárhelyi Kemény Zsigmond Társaság levelesládája 1876–1948 (sajtó alá rendezte Marosi Ildikó, 1973).
 A romániai magyar irodalmi élet megszervezéséért folytatott küzdelmekről tájékoztatott Benedek Elek irodalmi levelezése I. 1921–1929 (közzétette Szabó Zsolt, 1979.) Egy nagy szerkesztő pályájának fordulatairól és a Korunk szerkesztésének gondjairól vall a Gaál Gábor: Levelek (1921–1945) c. gyűjtemény (sajtó alá rendezte Sugár Erzsébet, 1975); a két világháború közötti időszak kulcsfontosságú irodalmi intézményeinek dokumentumait tárta elénk A Helikon és az Erdélyi Szépmíves Céh levelesládája (1924–1944) I–II (közzétette Marosi Ildikó, 1979). Egy-egy sajátos írói-művészi pálya alakulását idézte Horváth Andor válogatásában Brassai (Halász Gyula) Előhívás (1920–1940) c. leveleskönyve (1980), továbbá Jancsó Elemérné született Máthé-Szabó Magda s Juhász András szerkesztésében Kuncz Aladár: Levelek (1907–1931) és Huber András összeállításában Dési Huber István Levelek a szülőföldre c. kötete (mindkettő 1982-es kiadás).
 Szántó György, Dienes László, Gaál Gábor, Balogh Edgár és Méliusz József révén a romániai magyar irodalomhoz kapcsolódik Fábry Zoltán válogatott levelezése (1916–1964) c. gyűjtemény (válogatta Csanda Sándor és Varga Béla, Pozsony, 1978).
 Időszaki kiadványokban
 A második világháborút követő időszakban kezdték közölni a kibontakozott romániai magyar irodalom jeleseinek levélváltását, nemcsak alkalmi adatközlésként, hanem Irodalmi levelezések címen csoportosítva is a NyIrK hasábjain (1966–71).
 Az időszaki sajtó hasábjain megjelent gazdag forrásanyagból kiemelésre érdemesek Szabédi László levelezésének darabjai (Igaz Szó, 1969/4; Korunk, 1977/3, 1979/7–8; Utunk, 1979/15); Ady Endre és Boncza Berta levélváltása, melyet Bustya Endre tett közzé a Csinszka-vita alkalmából a Korunk, A Hét és az Utunk hasábjain (1977–78); továbbá Dsida Jenő levelei Imbery Melindához Marosi Ildikó közlésében (A Hét, 1980/25–38).
 Ugyancsak megemlítendő -tól, -től vonatkozásban Áprily Lajos (Utunk 1970/35, 1972/16; NyIrK 1972/2, 1973/1, 1976/1; Igaz Szó 1974/3); Asztalos István (Igaz Szó 1973/6, Kós Károly (Igaz Szó 1973/12, A Hét 1977/35), Osvát Kálmán (Utunk 1968/45), Salamon Ernő (Utunk 1974/7), Sipos Domokos (NyIrK 1968/2; A Hét 1974/16), Tamási Áron (NyIrK 1968/2); Igaz Szó 1969/4; Utunk 1972/50) és Tompa László (Igaz Szó 1973/6) leveleit. Ugyanígy megemlíthetők -nak, -nek vonatkozásban Berde Mária (A Hét 1978/29), Bözödi György (Igaz Szó 1969/3), Franyó Zoltán (Igaz Szó 1972/8), Jancsó Elemér (NyIrK 1967/1; Korunk 1971/12), Kacsó Sándor (Igaz Szó 1969/6), Kovács György (Igaz Szó 1981/4; Utunk 1981/17), Molter Károly (Igaz Szó 1969/11) és Nagy István (Igaz Szó 1973/7) levelei.
 Rejtett formában
 Az irodalmi levelezés közlésének rejtett formája az elküldött vagy érkezett levelek csatolása valamely cikkgyűjteményhez, életrajzhoz, monográfiához. Így függelék gyanánt közöl írói leveleket Tabéry Géza Két kor küszöbén (összeállította Robotos Imre, 1970), Dienes László "sejtelme egy földindulásnak..." (válogatta Sugár Erzsébet, 1976), Jordáky Lajos Józsa Béla, Ritoók János Kettős tükör (A magyar–szász együttélés múltjából és a két világháború közötti irodalmi kapcsolatok történetéből, 1979) c. kötete, s ugyanilyen rejtett a Levélváltás Józsa Bélával 1943-ban c. közlés Mikó Imre Akik előttem jártak c. kötetében (1976).
 A romániai magyar irodalomtörténet-írásnak is nélkülözhetetlen része a kiadott vagy még kiadatlan irodalmi levelezés szembesítése az irodalmi múlt más forrásokból való feltárásával. Ez az alapvető igény teszi szükségessé az íróktól származó vagy hozzájuk címzett levelek tervszerű begyűjtését bármely illetékes irodalmi múzeum kézirat- és levéltárába.
 Irodalom
 Jancsó Elemér: Irodalmi levelezések. Korunk, 1971/12.
 Láng Gusztáv: Levelek a közelmúltból. Utunk, 1980/14.
 Ritoók János: Nélkülözhetetlen "levelesláda";
 Balogh Edgár: Élő forrás. Korunk, 1980/7–8.
 Jegyzetek
 Források
 Magyar irodalom
 Romániai magyar kisebbség


text:
Veličina ekrana: 43'' (108 cm). Tip ekrana: LED. Rezolucija: Full HD (1920x1080). Smart TV. Priključci: 2x HDMI, 2x USB, LAN, CI+, Digitalni audioizlaz (optički), Wi-FI. Tuneri: DVB-T/T2/T2-HD/C/S/S2. Gar...
 Posljednji put je artikal dodan u korpu: 2020-07-29
 Veličina ekrana: 43'' (108 cm). Tip ekrana: LED. Rezolucija: Full HD (1920x1080). Smart TV. Priključci: 2x HDMI, 2x USB, LAN, CI+, Digitalni audioizlaz (optički), Wi-FI. Tuneri: DVB-T/T2/T2-HD/C/S/S2. Garancija: 2 godine.
 Reference 43PFS5823/12
 Televizor Tesla LED 50T607SUS 50'' (127cm) Smart 4K Ultra HD
 589,00 KMCijena
 Televizor TESLA LED 32T303BH 32'' (81 cm) HD
 195,00 KMCijena
 Televizor Sony LED KDL32WE615B 32'' (81cm) Smart, HD Ready
 599,00 KMCijena
 Televizor Philips OLED 65OLED754,65''(165cm)Smart,4K UltraHD,Ambilight3
 3.799,00 KMCijena
 Televizor Tesla LED 32T320BH 32'' (81cm) HD
 219,00 KMCijena
 Televizor LG LED 43UM7390PLC 43'' (109cm) Smart, 4K Ultra HD
 699,00 KMCijena
 Televizor Tesla LED 40S605BFS 40'' (102cm) Full HD, Android
 429,00 KMCijena
 Televizor Philips LED TV 58PUS6504 58'' (146cm) Smart, 4K Ultra HD
 Televizor TCL LED 50EP660 50'' (127 cm) Android,4K UltraHD, metalni okvir + 5 godina garancije
 719,00 KMCijena
 Televizor LG LED 49UN71003PLB 49'' (124cm) Smart,4K Ultra HD
 879,00 KMCijena
 Televizor LG OLED 55C9PLA 55'' (140cm) Smart, 4K Ultra HD
 2.790,00 KMCijena
 Televizor Vivax Imago LED TV-32LE79T2S2 32'' (80cm) HD
 189,00 KMCijena
 Televizor Sony LED TV KDL50WF665B 50'' (127cm) Smart, Full HD
 Televizor Philips 55PUS6704, 55'' (140cm)Smart,4K UltraHD,Ambilight3
 1.049,00 KMCijena


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 1.7.2006
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 154/7
 Begäran om förhandsavgörande framställd av Commissione tributaria provinciale di Roma den 27 mars 2006 – Leasys SpA/Agenzia Entrate Ufficio Roma 7
 (Mål C-165/06)
 (2006/C 154/14)
 Rättegångsspråk: italienska
 Hänskjutande domstol
 Commissione tributaria provinciale di Roma
 Parter i målet vid den nationella domstolen
 Kärande: Leasys SpA
 Svarande: Agenzia Entrate Ufficio Roma 7
 Tolkningsfråga
 Skall artikel 33 i direktiv 77/388/EEG (1) (i dess lydelse enligt direktiv 91/680/EEG (2)) tolkas så, att den utgör ett hinder mot att ta ut IRAP (en regional produktionsskatt) på värdet av nettoproduktionen från det regelmässiga utövandet av en självständigt organiserad verksamhet med inriktning på tillverkning av eller handel med varor eller tillhandahållande av tjänster?
 (1) EGT L 145, s. 1 (svensk specialutgåva, område 9, volym 1, s. 28)
 (2) EGT L 376, s. 1 (svensk specialutgåva, område 9, volym 2, s. 33)


type: legislation

text:
 1.5.2012
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 117/2
 A BIZOTTSÁG 372/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2012. április 30.)
 az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
 tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.
 (2)
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2012. április 30-án.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 (2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
 (EUR/100 kg)
 KN-kód
 Országkód (1)
 Behozatali átalányérték
 0702 00 00
 JO
 98,8
 MA
 61,9
 TN
 124,7
 TR
 115,6
 ZZ
 100,3
 0707 00 05
 JO
 225,1
 TR
 129,4
 ZZ
 177,3
 0709 93 10
 JO
 225,1
 MA
 29,9
 TR
 144,1
 ZZ
 133,0
 0805 10 20
 CL
 48,2
 EG
 61,3
 IL
 70,4
 MA
 59,1
 TN
 116,7
 ZA
 40,1
 ZZ
 66,0
 0805 50 10
 TR
 58,4
 ZA
 91,9
 ZZ
 75,2
 0808 10 80
 AR
 87,0
 BR
 80,8
 CL
 93,9
 CN
 82,3
 MK
 31,8
 NZ
 128,7
 US
 158,7
 ZA
 89,7
 ZZ
 94,1
 (1) Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


text:
Psychopatológia je vedný odbor, ktorý sa zaoberá príčinami, prejavmi a mechanizmami psychických porúch a chorôb. Na rozdiel od psychiatrie, neskúma ich fyziologickú ani terapeutickú stránku.
 Zaoberá sa otázkami normality a abnormality kvantitatívne i kvalitatívne. Keďže mnohé stavy možno určiť len fakultatívne, znamená to, že sú abnormálne len za určitých podmienok. Rieši otázky typu "Aké je vnímanie normy v ostatných kultúrach? Kvôli čomu vzniká úzkosť? Aké sú typické príznaky schizofrenie? Kedy sa u ľudí objavujú bludy?"
 Psychopatológia z hľadiska normy
 Psychopatológia vymedzuje rôzne poňatia normy pri čom optimálnu normu spájame so zdravým jedincom.
 Tri základné druhy normality:
 ideálna norma, dokonalosť
 štatistická norma
 funkcionálna norma
 Charakteristika patologickej osobnosti:
 úzkosť, nerozhodnosť
 labilita
 surovosť, egocentrizmus
 narcizmus
 poruchy poznávania
 sebapoškodzovanie, nepriateľstvo
 odmietanie spoločnosti
 narušená intimita
 podozrievavosť
 jednoduchá ovplyvniteľnosť
 Psychológia


text:
Sharm el Sheikh (ar شرم الشيخ Sharm ash-Shaykh) on linn Egiptuses Siinai poolsaare lõunatipus Punase mere ja Siinai poolsaare vahelisel rannikuribal.
 Linna peamine majandusharu on välisturism. Punase mere rahulik ja selge vesi pakub ideaalsed võimalused veespordiks, eriti sukeldumiseks ja hingamistoruga ujumiseks.
 Linnas on palju rahvusvahelisi hotelle ning restorane, samuti golfiradasid ja muid vabaajarajatisi.
 Linnas on korraldatud poliitilisi ja majandusalaseid tippkohtumisi.
 Sharm el Sheikhist lõunas on Egiptuse mereväebaas.
 Vaata ka
 Sharm el Sheikhi rahvusvaheline lennujaam
 Viited
 Välislingid
 Ingliskeelsed kodulehed
 Sharm ash-Shaykhi 360° vaade


text:
 7.2.2014
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 38/1
 BESCHLUSS DES RATES
 vom 28. Januar 2014
 über den Abschluss des Protokolls zur Festlegung der Fangmöglichkeiten und der finanziellen Gegenleistung nach dem partnerschaftlichen Fischereiabkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft einerseits und der Republik Kiribati andererseits
 (2014/60/EU)
 DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION —
 gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union, insbesondere auf Artikel 43 in Verbindung mit Artikel 218 Absatz 6 Buchstabe a,
 auf Vorschlag der Europäischen Kommission,
 nach Zustimmung des Europäischen Parlaments,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Am 23. Juli 2007 hat der Rat die Verordnung (EG) Nr. 893/2007 (1) über den Abschluss eines partnerschaftlichen Fischereiabkommens zwischen der Europäischen Gemeinschaft einerseits und der Republik Kiribati andererseits (im Folgenden „Abkommen“) angenommen. Ein Protokoll, das die Fangmöglichkeiten und die finanzielle Gegenleistung nach dem Abkommen festlegt, lief am 15. September 2012 aus.
 (2)
 Die Union hat mit der Republik Kiribati ein neues Protokoll ausgehandelt, das Fischereifahrzeugen der EU in Gewässern, die in Bezug auf die Fischerei der Hoheit oder Gerichtsbarkeit der Republik Kiribati unterstehen, Fangmöglichkeiten einräumt (im Folgenden „Protokoll“).
 (3)
 Das Protokoll wurde gemäß dem Beschluss 2012/669/EU des Rates (2) unterzeichnet und ist seit dem 16. September 2012 vorläufig angewandt worden.
 (4)
 Das Protokoll sollte genehmigt werden —
 HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
 Artikel 1
 Das Protokoll zur Festsetzung der Fangmöglichkeiten und der finanziellen Gegenleistung nach dem partnerschaftlichen Fischereiabkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft einerseits und der Republik Kiribati andererseits (im Folgenden „das Protokoll“) wird hiermit im Namen der Union genehmigt (3).
 Artikel 2
 Der Präsident des Rates nimmt die in Artikel 16 des Protokolls vorgesehene Notifizierung im Namen der Union vor (4).
 Artikel 3
 Dieser Beschluss tritt am Tag nach seiner Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
 Geschehen zu Brüssel am 28. Januar 2014.
 Im Namen des Rates
 Der Präsident
 G. STOURNARAS
 (1) ABl. L 205 vom 7.8.2007, S. 1.
 (2) Beschluss 2012/669/EU des Rates vom 9. Oktober 2012 über die Unterzeichnung im Namen der Europäischen Union und die vorläufige Anwendung des Protokolls zur Festlegung der Fangmöglichkeiten und der finanziellen Gegenleistung nach dem partnerschaftlichen Fischereiabkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft einerseits und der Republik Kiribati andererseits (ABl. L 300 vom 30.10.2012, S. 2).
 (3) ABl. L 300 vom 30.10.2012, S. 3.
 (4) Der Tag des Inkrafttretens des Protokolls wird auf Veranlassung des Generalsekretariats des Rates im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlicht.


text:
 20.6.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 222/15
 Presuda Općeg suda od 4. svibnja 2016. – Andres i dr. protiv ESB-a
 (Predmet T-129/14 P) (1)
 ((„Žalba - Javna služba - Osoblje ESB-a - Mirovine - Reforma sustava mirovinskog osiguranja - Zamrzavanje mirovinskog plana - Uvjeti zaposlenja za osoblje ESB-a - Pravo na savjetovanje - Razlika u prirodi između ugovornog radnog odnosa i radnog odnosa koji je uređen Pravilnikom - Iskrivljavanje - Pogreška koja se tiče prava”))
 (2016/C 222/16)
 Jezik postupka: francuski
 Stranke
 Žalitelj: Carlos Andres (Frankfurt na Majni, Njemačka) i ostalih 150 žalitelja čija se imena nalaze u prilogu presudi (zastupnik: L. Levi, odvjetnik)
 Druga stranka u postupku: Europska središnja banka (ESB) (zastupnici: B. Ehlers i M. López Torres, a zatim B. Ehlers i F. Malfrère, agenti, uz asistenciju B. Wägenbaura, odvjetnika)
 Predmet
 Žalba protiv presude Službeničkog suda Europske unije (drugo vijeće) od 11. prosinca 2013., Andres i dr. protiv ESB-a (F-15/10, EU:F:2013:194), radi ukidanja te presude.
 Izreka
 1.
 Žalba se odbija.
 2.
 Carlosu Andresu i drugim žaliteljima čija se imena nalaze u prilogu nalaže se snošenje troškova.
 (1) SL C 159, 26. 5. 2014.


text:
24.11.2012
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 366/22
 Ricorso proposto il 27 giugno 2012 — Commissione europea/Ungheria
 (Causa C-310/12)
 2012/C 366/38
 Lingua processuale: l’ungherese
 Parti
 Ricorrente: Commissione europea (rappresentanti: P. Hetsch, D. Düsterhaus e A. Sipos, agenti)
 Convenuta: Ungheria
 Conclusioni della ricorrente
 La Commissione chiede che la Corte voglia:
 —
 dichiarare che l'Ungheria non ha adempiuto gli obblighi ad essa incombenti in forza della direttiva 2008/98/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 19 novembre 2008, relativa ai rifiuti e che abroga alcune direttive (1), per il fatto di non aver adottato le disposizioni legislative, regolamentari o amministrative necessarie per conformarsi alla direttiva, ai sensi dell'articolo 40 della direttiva, o quantomeno per non aver comunicato tali disposizioni alla Commissione;
 —
 condannare, ai sensi dell'articolo 260, paragrafo 3, TFUE, l’Ungheria al pagamento di una penalità pari a EUR 27 316,80 giornalieri a partire dalla data di pronuncia della sentenza, dato che l’Ungheria non ha comunicato alla Commissione le disposizioni nazionali adottate per la trasposizione della direttiva 2008/98/CE;
 —
 condannare l’Ungheria alle spese.
 Motivi e principali argomenti
 La direttiva 2008/98/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 19 novembre 2008, relativa ai rifiuti e che abroga alcune direttive, è il principale strumento giuridico in tale ambito e prevede, tra l'altro, i concetti fondamentali relativi alla gestione dei rifiuti, come, ad esempio, cosa debba intendersi per rifiuto, per riciclo o per recupero.
 Il termine indicato per la trasposizione di tale direttiva è scaduto il 12 dicembre 2010. L'Ungheria ha comunicato alla Commissione che non aveva ultimato l’opera legislativa necessaria ai fini della trasposizione della direttiva. Dal momento che, ad oggi, non sono state adottate le norme di recepimento, la Commissione ritiene che l’Ungheria non si sia conformata agli obblighi relativi alla completa trasposizione della direttiva.
 Ai sensi dell'articolo 260 TFUE, paragrafo 3, nei ricorsi di indadempimento presentati in forza dell'articolo 258 TFUE la Commissione può chiedere alla Corte che, nella sentenza volta a dichiarare l’inadempimento dell’obbligo, obblighi lo Stato membro interessato a comunicare le misure di attuazione di una direttiva adottata secondo una procedura legislativa e a indicare l'importo della somma forfettaria o della penalità da versare da parte di tale Stato che essa consideri adeguato alle circostanze. In conformità alla comunicazione della Commissione relativa all’applicazione dell’articolo 260, paragrafo 3, del TFUE (2), la Commissione ha proceduto al calcolo della penalità proposta secondo il metodo previsto nella comunicazione per l’applicazione dell’articolo 228 CE.
 (1) GU L 312 del 22.11.2012, pag. 3.
 (2) GU C 12 del 15.1.2011, pag. 1.


text:
De Struthioniformes zijn een orde van vogels die tot de Paleognathae gerekend wordt.
 Bovenstaande zin omschrijft ongeveer alles waarover ornithologen het eens zijn. Volgens sommigen omvat de orde alleen de struisvogels van Afrika. Anderen zien het een stuk ruimer en begrijpen alle loopvogels eronder (ook aangeduid als Ratites, van het Latijnse woord ratis (vlot) afkomstig. Daar zij geen uitstekend borstbeenkam hebben (kiel) om hun vleugelspieren te verankeren, kunnen zij niet vliegen, ook al kunnen zij vleugels hebben). De verwante tinamoes die wel kunnen vliegen worden als een aparte orde Tinamiformes gezien.
 De meest ruime definitie volgt uit recente onderzoeken van onder andere Hackett et al., waaruit naar voren komt dat de tinamoes niet een zustergroep zijn maar, tamelijk verrassend, binnen de loopvogels blijken te vallen. Of deze groep vogels een orde genoemd moet worden en of de oude naam Struthioniformes daarvoor gehandhaafd dient te worden is iets waarover nog geen overeenstemming bestaat en de naam wordt hier dan ook onder groot voorbehoud gebruikt.
 Taxonomische schets
 Omdat de taxonomie van de vogels grote veranderingen ondergaat, is het moeilijk meer dan een schets te geven van de taxonomie vooral van deze groep, temeer omdat van uitgestorven vormen weinig DNA-gegevens beschikbaar zijn. Er is een DNA-onderzoek dat de moa's betreft, maar de resultaten rijmen niet met het recentere werk van Hackett et al. Onderstaand is een mogelijke indeling in kladen; dat wil zeggen, we laten ons niet uit over de mogelijke rang van een groep.
 Taxonomie
 In lijn met de International Ornithological Committee wordt de meest recente indeling gebruikt.
 Orde: Struthioniformes
 Familie: Struthionidae
 Geslacht: Struthio
 Soort: Struthio camelus
 Soort: Struthio molybdophanes


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22004A0316(01)
 Protokol af 2003 til den internationale konvention om oprettelse af en international fond for erstatning af skader ved olieforurening, 1992
 EU-Tidende nr. L 078 af 16/03/2004 s. 0024 - 0031
 Protokol af 2003 til den internationale konvention om oprettelse af en international fond for erstatning af skader ved olieforurening, 1992DE KONTRAHERENDE STATER I DENNE PROTOKOL,SOM TAGER HENSYN TIL den internationale konvention om det privatretlige ansvar for skader ved olieforurening, 1992 (i det følgende benævnt "ansvarskonventionen af 1992"),SOM HAR TAGET den internationale konvention om oprettelse af en international fond for erstatning af skader ved olieforurening, 1992 (i det følgende benævnt "fondskonventionen af 1992") OP TIL OVERVEJELSE,SOM BEKRÆFTER vigtigheden af at opretholde det internationale ansvars- og erstatningssystem for olieforurening,SOM BEMÆRKER, at den maksimumserstatning, der ydes i medfør af fondskonventionen af 1992, i visse tilfælde kan være utilstrækkelig til dækning af erstatningsbehov i nogle kontraherende stater i konventionen,SOM ANERKENDER, at en række kontraherende stater i ansvarskonventionen af 1992 og fondskonventionen af 1992 anser det for nødvendigt, at der omgående tilvejebringes yderligere midler til erstatning gennem oprettelsen af en supplerende ordning, som staterne kan tiltræde, hvis de ønsker det,SOM ER AF DEN OPFATTELSE, at den supplerende ordning bør tage sigte på at garantere, at ofre for skader forårsaget af olieforurening opnår fuld erstatning for deres tab eller skade, og ligeledes bidrage til at afbøde de vanskeligheder, som ofrene udsættes for, når der er fare for, at erstatningsbeløbet under ansvarskonventionen af 1992 og fondskonventionen af 1992 er utilstrækkeligt til fuldt ud at kunne dække anerkendte krav, og at den internationale fond for erstatning af skader ved olieforurening af 1992 som følge deraf midlertidigt beslutter, at den kun vil udbetale en del af ethvert anerkendt krav,SOM FINDER, at tiltrædelse af den supplerende ordning kun skal være åben for de kontraherende stater i fondskonventionen af 1992,ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:ALMINDELIGE BESTEMMELSERArtikel 1I denne protokol forstås ved:1. "ansvarskonventionen af 1992" den internationale konvention om det privatretlige ansvar for skader ved olieforurening, 1992,2. "fondskonventionen af 1992" den internationale konvention om oprettelse af en international fond for erstatning af skader ved olieforurening, 1992,3. "1992-fonden" den internationale fond for erstatning af skader ved olieforurening af 1992, der er oprettet ved fondskonventionen af 1992,4. "kontraherende stat" en kontraherende stat i denne protokol, medmindre andet er angivet,5. "fond" som anvendt i fondskonventionen af 1992 den supplerende fond, når bestemmelserne i fondskonventionen af 1992 er indarbejdet i denne protokol med en henvisning, medmindre andet er angivet,6. "skib", "person", "ejer", "olie", "forureningsskade", "forebyggende forholdsregler" og "hændelse" det samme som i artikel I i ansvarskonventionen af 1992,7. "afgiftspligtig olie", "regningsenhed", "ton", "garant", "terminal" det samme som i artikel 1 i fondskonventionen af 1992, medmindre andet er angivet,8. "anerkendt krav" et krav, der er blevet anerkendt af 1992-fonden, eller som ved en afgørelse truffet af en kompetent domstol, der kan gøres gældende over for 1992-fonden, og som ikke kan anfægtes ved ordinære retsmidler, er blevet accepteret som berettiget, og som ville være blevet erstattet fuldt ud, hvis den i artikel 4, stk. 4, i fondskonventionen af 1992 fastlagte grænse ikke havde fundet anvendelse på den pågældende hændelse,9. "forsamling" forsamlingen for den internationale supplerende fond for erstatning af skader ved olieforurening af 2003, medmindre andet er angivet,10. "organisation" Den Internationale Søfartsorganisation,11. "generalsekretær" organisationens generalsekretær.Artikel 21. Der oprettes hermed en international supplerende fond for erstatning for olieforureningsskade, der benævnes "den internationale supplerende fond for erstatning af skader ved olieforurening af 2003" (i det følgende benævnt "den supplerende fond").2. Den supplerende fond skal i hver af de kontraherende stater anerkendes som en juridisk person, der i henhold til statens lov kan erhverve rettigheder og påtage sig forpligtelser samt optræde som part i retssager ved statens domstole. Enhver kontraherende stat skal anerkende den supplerende fonds direktør som den supplerende fonds lovlige repræsentant.Artikel 3Denne protokol skal udelukkende finde anvendelse på:a) forureningsskade forårsaget:i) inden for en kontraherende stats territorium, herunder også søterritoriet, ogii) inden for en kontraherende stats eksklusive økonomiske zone oprettet i overensstemmelse med international lovgivning eller, hvis en kontraherende stat ikke har oprettet en sådan zone, på et område fastlagt af staten i overensstemmelse med international lovgivning, hvilket område ligger ud over eller grænser op til denne stats søterritorium og ikke strækker sig længere end 200 sømil fra de basislinjer, hvorfra bredden af dens søterritorium måles,b) forebyggende forholdsregler, hvor de end tages, for at forhindre eller formindske sådan skade.SUPPLERENDE ERSTATNINGArtikel 41. Den supplerende fond skal betale erstatning til enhver person, der har lidt forureningsskade, såfremt denne ikke har kunnet opnå fuld og passende erstatning for et anerkendt krav vedrørende sådan skade i henhold til fondskonventionen af 1992 på grund af, at den samlede skade overstiger eller vil kunne overstige ejerens ansvar som begrænset i artikel 4, stk. 4, i fondskonventionen af 1992 for hver enkelt hændelse.2. a) Det samlede erstatningsbeløb, som den supplerende fond i medfør af denne artikel skal betale for hver enkelt hændelse, begrænses således, at summen af dette beløb og det erstatningsbeløb, som faktisk er betalt i henhold til ansvarskonventionen af 1992 og fondskonventionen af 1992 for forureningsskade omfattet af denne protokol, ikke overstiger 750 mio. regningsenheder.b) Det beløb på 750 mio. regningsenheder, der er nævnt i litra a), omregnes til national valuta på grundlag af denne valutas værdi i forhold til den særlige trækningsrettighed på den dato, som 1992-fondens forsamling har fastsat for omregningen af det maksimale beløb, der kan udbetales i medfør af ansvarskonventionen af 1992 og fondskonventionen af 1992.3. Såfremt summen af de anerkendte krav mod den supplerende fond overstiger det samlede erstatningsbeløb, som fonden skal betale ifølge stk. 2, skal det beløb, der er til rådighed i medfør af denne protokol fordeles pro rata mellem de skadelidte på grundlag af de anerkendte krav.4. Den supplerende fond betaler erstatning for anerkendte krav som defineret i artikel 1, nr. 8, og udelukkende for sådanne krav.Artikel 5Den supplerende fond betaler erstatning, når 1992-fondens forsamling har fundet, at summen af de anerkendte krav overstiger eller vil kunne overstige det samlede erstatningsbeløb, der er til rådighed i medfør af artikel 4, stk. 4, i fondskonventionen af 1992, og at 1992-fondens forsamling som følge deraf har besluttet foreløbigt eller endeligt, at den kun vil betale en del af ethvert anerkendt krav. Forsamlingen for den supplerende fond beslutter derefter, om og i hvilken udstrækning den supplerende fond skal betale den del af ethvert anerkendt krav, som ikke er blevet betalt i medfør af ansvarskonventionen af 1992 og fondskonventionen af 1992.Artikel 61. Med forbehold af artikel 15, stk. 2 og 3, forældes retten til erstatning fra den supplerende fond kun, hvis kravene mod 1992-fonden er forældet i henhold til artikel 6 i fondskonventionen af 1992.2. Et krav, der er rejst mod 1992-fonden, anses som et krav rejst af samme skadelidte mod den supplerende fond.Artikel 71. Bestemmelserne i artikel 7, stk. 1, 2, 4, 5 og 6, i fondskonventionen af 1992 finder anvendelse på erstatningskrav rejst mod den supplerende fond i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i denne protokol.2. Når der er rejst krav om erstatning for forureningsskade ved en i medfør af artikel IX i ansvarskonventionen af 1992 kompetent domstol mod ejeren af et skib eller dennes garant, er alene denne domstol kompetent til at påkende ethvert erstatningskrav vedrørende samme skade, der rejses mod den supplerende fond i henhold til artikel 4 i denne protokol. Når der i henhold til ansvarskonventionen af 1992 er rejst krav om erstatning for forureningsskade ved en domstol i en stat, der er kontraherende part i ansvarskonventionen af 1992, men ikke i denne protokol, kan ethvert krav mod den supplerende fond i medfør af artikel 4 i denne protokol efter skadelidtes valg dog rejses enten ved den kompetente domstol i den stat, hvor den supplerende fond har sit hovedsæde eller ved en i medfør af artikel IX i ansvarskonventionen af 1992 kompetent domstol i en stat, der er kontraherende part i denne protokol.3. Når der er rejst krav om erstatning for forureningsskade mod 1992-fonden ved en domstol i en stat, der er kontraherende part i fondskonventionen af 1992, men ikke i denne protokol, kan et hermed forbundet krav mod den supplerende fond efter skadelidtes valg, uanset stk. 1, rejses enten ved den kompetente domstol i den stat, hvor den supplerende fond har sit hovedsæde, eller ved en i medfør af stk. 1 kompetent domstol i en kontraherende stat.Artikel 81. Med forbehold af beslutninger vedrørende fordelingen som omhandlet i artikel 4, stk. 3, i denne protokol, skal enhver dom, der afsiges mod den supplerende fond af en domstol med kompetence i henhold til artikel 7 i denne protokol, når dommen er blevet eksigibel i den stat, hvor den er afsagt, og i denne stat ikke længere kan anfægtes ved ordinære retsmidler, anerkendes og være eksigibel i enhver kontraherende stat på samme betingelser som foreskrevet i artikel X i ansvarskonventionen af 1992.2. En kontraherende stat kan anvende andre regler for anerkendelse og fuldbyrdelse af domme, forudsat at de sikrer, at dommene anerkendes og fuldbyrdes i samme udstrækning som i henhold til stk. 1.Artikel 91. Den supplerende fond indtræder med hensyn til ethvert erstatningsbeløb for forureningsskade, som den supplerende fond har betalt i henhold til artikel 4, stk. 1, i denne protokol, i de rettigheder, som den person, der således har modtaget erstatning, måtte have mod ejeren eller dennes garant ifølge ansvarskonventionen af 1992.2. Den supplerende fond indtræder i de rettigheder, som den person, der har modtaget erstatning, måtte have mod 1992-fonden i henhold til fondskonventionen af 1992.3. Denne protokol indskrænker ikke den ret til regres eller indtræden i rettigheder, som den supplerende fond måtte have mod andre end de i stk. 1 og 2 omhandlede personer. Under alle omstændigheder skal den supplerende fonds ret til indtræden over for sådanne personer ikke være mindre gunstig end den ret, der tilkommer en assurandør for den person, som har modtaget erstatning.4. Uden at dette skal medføre indskrænkning i anden eksisterende ret til indtræden eller regres mod den supplerende fond, indtræder en kontraherende stat eller et organ fra denne stat, som har betalt erstatning for forureningsskade i henhold til bestemmelser i egen national lovgivning, i de rettigheder, som den person, der således har modtaget erstatning, ville have haft i henhold til denne protokol.AFGIFTERArtikel 101. Årlige afgifter til den supplerende fond skal for så vidt angår hver kontraherende stat betales af enhver person, som i det kalenderår, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2, litra a) eller b), har modtaget mængder, der tilsammen overstiger 150000 tons:a) afgiftspligtig olie, der har været transporteret til søs til havne eller terminaler på denne stats territorium, ogb) afgiftspligtig olie i noget anlæg beliggende på den pågældende kontraherende stats territorium, når denne olie har været transporteret til søs og er blevet losset i en havn eller terminal i en ikke kontraherende stat, dog således at sådan olie kun medtages i beregningen ifølge dette litra, når den første gang modtages i en kontraherende stat efter losning i en sådan ikke-kontraherende stat.2. Bestemmelserne i artikel 10, stk. 2, i fondskonventionen af 1992 finder anvendelse for så vidt angår forpligtelsen til at betale afgifter til den supplerende fond.Artikel 111. Med henblik på at fastsætte det årlige afgiftsbeløb, der skal betales, såfremt sådanne afgifter skal opkræves, samt under hensyntagen til nødvendigheden af at opretholde tilstrækkelige likvide midler, skal forsamlingen for hvert kalenderår gøre et overslag i form af et budget over:i) Udgifter:a) omkostninger og udgifter ved den supplerende fonds administration i det pågældende år samt eventuelt underskud fra driften i de forudgående år,b) udbetalinger, som den supplerende fond sandsynligvis vil skulle foretage i det pågældende år til opfyldelse af krav mod den supplerende fond i medfør af artikel 4, herunder tilbagebetaling af lån, der tidligere er optaget af den supplerende fond til opfyldelse af sådanne krav.ii) Indtægtera) overskud af driften i de forudgående år, herunder eventuelle renter,b) årlige afgifter, hvis sådanne er påkrævet, for at budgettet kan balancere,c) eventuelle andre indtægter.2. Forsamlingen fastsætter størrelsen af det samlede afgiftsbeløb, der skal opkræves. På grundlag heraf beregner direktøren for den supplerende fond for hver enkelt kontraherende stat størrelsen af den årlige afgift for hver af de i artikel 10 omhandlede personer:a) når afgiften er bestemt til at anvendes som betaling af de i stk. 1, nr. i), litra a), omhandlede fordringer, på grundlag af et bestemt beløb pr. ton afgiftspligtig olie, der er modtaget i den pågældende stat af sådanne personer i det forudgående kalenderår, ogb) når afgiften er bestemt til at anvendes som betaling af de i stk. 1, nr. i), litra b), omhandlede fordringer, på grundlag af et bestemt beløb pr. ton afgiftspligtig olie, der er modtaget af en sådan person i kalenderåret forud for det, i hvilket den pågældende hændelse indtraf, forudsat at vedkommende stat på hændelsestidspunktet var kontraherende stat i denne protokol.3. De i stk. 2 omhandlede beløb fremkommer ved at dividere det samlede afgiftsbeløb, som kræves, med den samlede mængde af afgiftspligtig olie, der er modtaget i alle kontraherende stater i det pågældende år.4. Den årlige afgift skal betales på en dato, der fastsættes i den supplerende fonds interne reglement. Forsamlingen kan fastsætte en anden betalingsdato.5. Forsamlingen kan på betingelser, der fastsættes i den supplerende fonds økonomiske reglement, beslutte at foretage overførsler mellem midler, som er modtaget i medfør af stk. 2, litra a), og midler, der er modtaget i medfør af stk. 2, litra b).Artikel 121. Artikel 13 i fondskonventionen af 1992 finder anvendelse på afgifter til den supplerende fond.2. En kontraherende stat kan påtage sig pligten til at betale afgifter til den supplerende fond efter den procedure, der er fastlagt i artikel 14 i fondskonventionen af 1992.Artikel 131. De kontraherende stater meddeler direktøren for den supplerende fond oplysninger om oliemodtagelser i overensstemmelse med artikel 15 i fondskonventionen af 1992, dog forudsat at meddelelser, der er indgivet til direktøren for 1992-fonden i medfør af artikel 15, stk. 2, i fondskonventionen af 1992, også anses for at være indgivet i henhold til denne protokol.2. Hvis en kontraherende stat ikke opfylder sine forpligtelser til at indgive den meddelelse, der er omhandlet i stk. 1, og dette medfører et økonomisk tab for den supplerende fond, skal den pågældende kontraherende stat erstatte den supplerende fond dette tab. Forsamlingen skal efter anbefaling fra direktøren for den supplerende fond beslutte, om den pågældende kontraherende stat skal betale en sådan erstatning.Artikel 141. Uanset artikel 10 anses det med henblik på anvendelsen af denne protokol, at der mindst vil blive modtaget 1 mio. ton afgiftspligtig olie i hver kontraherende stat.2. Hvis den samlede mængde afgiftspligtig olie, der er modtaget i en kontraherende stat, udgør under 1 mio. ton, påtager den kontraherende stat sig de forpligtelser, som enhver person, der er afgiftspligtig til den supplerende fond, ville pådrage sig i henhold til denne protokol for olie, der er modtaget på den pågældende stats territorium, for så vidt der ikke findes nogen afgiftspligtig person for den samlede mængde olie, der er modtaget.Artikel 151. Hvis der i en kontraherende stat ikke er nogen person, der opfylder betingelserne i artikel 10, underretter den pågældende kontraherende stat med henblik på anvendelsen af denne protokol direktøren for den supplerende fond herom.2. Den supplerende fond betaler ingen erstatning for forureningsskade, der er sket inden for en kontraherende stats territorium, søterritorium eller eksklusive økonomiske zone eller det område, der er fastlagt i overensstemmelse med artikel 3, litra a), nr. ii), i denne protokol, for en given hændelse eller for forebyggende forholdsregler, hvor de end tages, for at forhindre eller formindske sådan skade, før den pågældende kontraherende stat har opfyldt sine forpligtelser til i henhold til artikel 13, stk. 1, og stk. 1 i denne artikel at indgive meddelelse til direktøren for den supplerende fond for alle år forud for den pågældende hændelses indtræden. Forsamlingen bestemmer i sit interne reglement, under hvilke omstændigheder en kontraherende stat skal anses for ikke at have opfyldt sine forpligtelser.3. Når erstatning er blevet afvist midlertidigt i overensstemmelse med stk. 2, skal den nægtes permanent for den pågældende hændelse, hvis forpligtelserne i henhold til artikel 13, stk. 1, og stk. 1 i denne artikel til at indgive meddelelse til direktøren for den supplerende fond ikke er blevet opfyldt inden et år, efter at direktøren for den supplerende fond har underrettet den kontraherende stat om, at den ikke har opfyldt sin forpligtelse til at indgive meddelelse.4. Alle skyldige afgifter til den supplerende fond fradrages i den erstatning, der udbetales til debitor eller dennes repræsentanter.ORGANISATION OG ADMINISTRATIONArtikel 161. Den supplerende fond skal have en forsamling og et sekretariat forestået af en direktør.2. Artikel 17-20 og 28-33 i fondskonventionen af 1992 finder anvendelse på forsamlingen, sekretariatet og direktøren for den supplerende fond.3. Artikel 34 i fondskonventionen af 1992 finder anvendelse på den supplerende fond.Artikel 171. Sekretariatet for 1992-fonden forestået af direktøren for 1992-fonden kan også fungere som sekretariat og direktør for den supplerende fond.2. Hvis sekretariatet og direktøren for 1992-fonden i overensstemmelse med stk. 1 også fungerer som sekretariat og direktør for den supplerende fond, repræsenteres den supplerende fond i tilfælde, hvor der er en interessekonflikt mellem 1992-fonden og den supplerende fond, af formanden for forsamlingen.3. Direktøren for den supplerende fond og det af ham ansatte personale og de antagne eksperter skal under udførelsen af deres pligter i medfør af denne protokol og fondskonventionen af 1992 ikke anses for at overtræde bestemmelserne i artikel 30 i fondskonventionen af 1992 som anvendt ved artikel 16, stk. 2, i denne protokol, for så vidt de udfører deres pligter i overensstemmelse med denne artikel.4. Forsamlingen bestræber sig på ikke at træffe beslutninger, som er uforenelige med beslutninger truffet af forsamlingen for 1992-fonden. Opstår der divergenser vedrørende administrative spørgsmål af fælles interesse, skal forsamlingen i en gensidig samarbejdsånd og med begge organisationers fælles mål for øje bestræbe sig på at nå til fuld enighed med forsamlingen for 1992-fonden.5. Den supplerende fond godtgør 1992-fonden alle omkostninger og udgifter, der hidrører fra administration, som er udført af 1992-fonden på den supplerende fonds vegne.OVERGANGSBESTEMMELSERArtikel 181. Med forbehold af stk. 4 må det samlede beløb af de årlige afgifter, der skal betales for afgiftspligtig olie, som er modtaget i én og samme kontraherende stat i løbet af et kalenderår, ikke overstige 20 % af det samlede beløb af de årlige afgifter i henhold til denne protokol for det pågældende kalenderår.2. Hvis anvendelsen af bestemmelserne i artikel 11, stk. 2 og 3, medfører, at det samlede beløb af de afgifter, der skal betales af afgiftspligtige i én og samme kontraherende stat for et bestemt kalenderår, overstiger 20 % af de samlede årlige afgifter, skal de afgifter, der skal betales af alle afgiftspligtige i den pågældende stat, nedsættes forholdsmæssigt, således at deres samlede afgifter svarer til 20 % af de samlede årlige afgifter til den supplerende fond for det pågældende år.3. Hvis de afgifter, der skal betales af personer i en bestemt kontraherende stat, skal nedsættes i henhold til stk. 2, skal de afgifter, der skal betales af personer i alle andre kontraherende stater, forhøjes forholdsmæssigt for at sikre, at det samlede afgiftsbeløb, der skal betales af alle personer, der er afgiftspligtige til den supplerende fond for det pågældende kalenderår, når op på det samlede afgiftsbeløb, som forsamlingen har fastsat.4. Bestemmelserne i stk. 1, 2 og 3 finder anvendelse, indtil den samlede mængde afgiftspligtig olie modtaget i alle kontraherende stater i et kalenderår, herunder de mængder, som er omhandlet i artikel 14, stk. 1, er nået op på 1000 mio. tons, eller indtil der er gået 10 år efter datoen for denne protokols ikrafttræden, hvis dette sker på et tidligere tidspunkt.AFSLUTTENDE BESTEMMELSERArtikel 19Undertegnelse, ratifikation, accept, godkendelse og tiltrædelse1. Denne protokol skal være åben for undertegnelse i London fra den 31. juli 2003 til den 30. juli 2004.2. Staterne kan udtrykke deres samtykke til at være bundet af den protokol ved:a) undertegnelse uden forbehold af ratifikation, accept eller godkendelse ellerb) undertegnelse med forbehold af ratifikation, accept eller godkendelse efterfulgt af ratifikation, accept eller godkendelse ellerc) tiltrædelse.3. Kun kontraherende stater i fondskonventionen af 1992 kan blive kontraherende parter i denne protokol.4. Ratifikation, accept, godkendelse eller tiltrædelse sker ved deponering hos generalsekretæren af et formelt instrument herom.Artikel 20Oplysninger om afgiftspligtig olieInden denne protokol træder i kraft for en stat, skal denne stat ved undertegnelsen af denne protokol i overensstemmelse med artikel 19, stk. 2, litra a), eller ved deponeringen af det instrument, der er omhandlet i artikel 19, stk. 4, og derefter hvert år på et tidspunkt, som fastsættes af generalsekretæren, meddele generalsekretæren navn og adresse på enhver person, som i den pågældende stat vil være afgiftspligtig til den supplerende fond i henhold til artikel 10, samt de mængder afgiftspligtig olie, der er modtaget af en sådan person på den pågældende stats territorium i løbet af det forudgående kalenderår.Artikel 21Ikrafttræden1. Denne protokol træder i kraft tre måneder efter den dato, hvor følgende betingelser er opfyldt:a) mindst otte stater har undertegnet protokollen uden forbehold af ratifikation, accept eller godkendelse eller har deponeret deres ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrument hos generalsekretæren, ogb) generalsekretæren har modtaget underretning fra direktøren for 1992-fonden om, at eventuelle i henhold til artikel 10 afgiftspligtige personer i det forudgående kalenderår har modtaget en samlet mængde på mindst 450 mio. tons afgiftspligtig olie, herunder de mængder, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1.2. For hver stat, der undertegner denne protokol uden forbehold af ratifikation, accept eller godkendelse, eller som ratificerer, accepterer, godkender eller tiltræder denne protokol, efter at betingelserne i stk. 1 for dens ikrafttrædelse er blevet opfyldt, træder protokollen i kraft tre måneder efter den dato, hvor en sådan stat har deponeret det relevante instrument.3. Uanset stk. 1 og 2 træder denne protokol ikke i kraft for en stat, før fondskonventionen af 1992 er trådt i kraft for den pågældende stat.Artikel 22Forsamlingens første samlingGeneralsekretæren indkalder forsamlingen til dens første samling. Denne samling skal finde sted så hurtigt som muligt efter denne protokols ikrafttræden og under alle omstændigheder senest tredive dage efter denne ikrafttræden.Artikel 23Revision og ændringer1. Organisationen kan indkalde til en konference med det formål at revidere eller ændre denne protokol.2. Efter anmodning fra mindst en tredjedel af alle kontraherende stater indkalder organisationen til en konference for de kontraherende stater med henblik på at revidere eller ændre denne protokol.Artikel 24Ændring af grænser for erstatningsbeløb1. Efter anmodning fra mindst en fjerdedel af de kontraherende stater skal generalsekretæren oversende ethvert forslag til ændring af de grænser for erstatningsbeløb, der er fastsat i artikel 4, stk. 2, litra a), til alle organisationens medlemmer og til alle kontraherende stater.2. Enhver ændring, der foreslås og oversendes som ovenfor anført, skal forelægges for organisationens juridiske komité til overvejelse mindst seks måneder efter datoen for oversendelse.3. Alle kontraherende stater i denne protokol skal, uanset om de er medlem af organisationen, have ret til at deltage i den juridiske komités forhandlinger til overvejelse og vedtagelse af ændringer.4. Ændringer skal vedtages med to tredjedels flertal af de kontraherende stater, der er til stede og afgiver stemme i den juridiske komité med den forøgelse, der følger af stk. 3, under forudsætning af at mindst halvdelen af de kontraherende stater er til stede på afstemningstidspunktet.5. Ved behandling af et forslag til ændring af grænser skal den juridiske komité tage hensyn til erfaringerne fra indtrufne hændelser og i særdeleshed omfanget af de skader, disse har forårsaget, samt ændringer i pengeværdierne.6. a) Ændringer af grænser i henhold til denne artikel kan tidligst behandles, når denne protokol er trådt i kraft, og tidligst tre år efter den dato, hvor en tidligere ændring i henhold til denne artikel er trådt i kraft.b) Ingen grænse kan hæves så meget, at den overstiger et beløb, der svarer til den grænse, der er fastsat i denne protokol, med tillæg af seks procent pr. år beregnet samlet fra den dato, hvor denne protokol åbnes for undertegnelse, indtil den dato, hvor den juridiske komités beslutning får virkning.c) Ingen grænse kan hæves så meget, at den overstiger et beløb, der svarer til den grænse, der er fastsat i denne protokol, multipliceret med tre.7. Organisationen skal underrette alle kontraherende stater om enhver ændring, der vedtages i henhold til stk. 4. En ændring skal anses for antaget efter udløbet af en periode på tolv måneder efter datoen for meddelelsen herom, medmindre mindst en fjerdedel af de stater, der var kontraherende stater på tidspunktet for den juridiske komités vedtagelse af ændringen, inden for denne periode har meddelt organisationen, at de ikke kan antage ændringen, i hvilket tilfælde den forkastes og ikke får nogen virkning.8. En ændring, der anses for at være antaget i henhold til stk. 7, træder i kraft tolv måneder efter antagelsen.9. Alle kontraherende stater skal være bundet af ændringen, medmindre de opsiger denne protokol i henhold til artikel 26, stk. 1 og 2, mindst seks måneder, inden ændringen træder i kraft. En sådan opsigelse får virkning, når ændringen træder i kraft.10. Når en ændring er vedtaget af den juridiske komité, men perioden på tolv måneder for dens antagelse endnu ikke er udløbet, skal en stat, der i løbet af denne periode bliver en kontraherende stat, være bundet af ændringen, hvis den træder i kraft. En stat, der bliver en kontraherende stat efter denne periode, skal være bundet af en ændring, der er antaget i henhold til stk. 7. I de i dette stykke omhandlede tilfælde bliver en stat bundet af en ændring, når denne ændring træder i kraft, eller når denne protokol træder i kraft for staten, hvis dette sker på et senere tidspunkt.Artikel 25Protokoller til fondskonventionen af 19921. Hvis de grænser, der er fastsat i fondskonventionen af 1992, er blevet hævet ved en dertil knyttet protokol, kan den i artikel 4, stk. 2, litra a), fastlagte grænse hæves med det samme beløb efter proceduren i artikel 24. Bestemmelserne i artikel 24, stk. 6, finder ikke anvendelse i sådanne tilfælde.2. Hvis den procedure, der er omhandlet i stk. 1, har fundet anvendelse, skal en senere ændring af den grænse, der er fastlagt i artikel 4, stk. 2, efter proceduren i artikel 24 med henblik på anvendelse af artikel 24, stk. 6, litra b) og c), beregnes på grundlag af den nye grænse som hævet i overensstemmelse med stk. 1.Artikel 26Opsigelse1. Denne protokol kan opsiges af enhver kontraherende stat på et hvilket som helst tidspunkt efter den dato, på hvilken den træder i kraft for den kontraherende stat.2. Opsigelsen sker ved deponering af et instrument hos generalsekretæren.3. En opsigelse får virkning tolv måneder efter deponering hos generalsekretæren af et instrument herom eller efter en sådan længere periode, som måtte være angivet deri.4. En opsigelse af fondskonventionen af 1992 anses for opsigelse af denne protokol. En sådan opsigelse har virkning fra den dato, på hvilken opsigelsen af protokollen af 1992, der ændrer fondskonventionen af 1971, træder i kraft i henhold til sidstnævnte protokols artikel 34.5. Uanset en kontraherende stats opsigelse af denne protokol i henhold til denne artikel skal bestemmelserne i denne protokol vedrørende pligten til at betale afgifter til den supplerende fond fortsat finde anvendelse på de i artikel 11, stk. 2, litra b), omhandlede hændelser, som indtræffer, inden opsigelsen er trådt i kraft.Artikel 27Ekstraordinære samlinger1. Inden halvfemsindstyve dage efter deponeringen af et opsigelsesinstrument kan enhver kontraherende stat, som mener, at opsigelsen vil medføre en betydelig forhøjelse af afgifterne for de andre kontraherende stater, anmode direktøren for den supplerende fond om at indkalde forsamlingen til en ekstraordinær samling. Direktøren for den supplerende fond skal indkalde forsamlingen til at mødes inden tresindstyve dage, efter at en sådan anmodning er modtaget.2. Direktøren for den supplerende fond kan på eget initiativ indkalde forsamlingen til en ekstraordinær samling, som afholdes inden tresindstyve dage efter deponering af et opsigelsesinstrument, såfremt han mener, at en sådan opsigelse vil medføre en betydelig forhøjelse af afgifterne for de øvrige kontraherende stater.3. Dersom forsamlingen på en ekstraordinær samling, indkaldt i henhold til stk. 1 eller 2, beslutter, at opsigelsen vil medføre en betydelig forhøjelse af afgifterne for de øvrige kontraherende stater, kan enhver af disse stater inden et hundrede og tyve dage før den dag, hvor opsigelsen træder i kraft, opsige denne protokol med virkning fra samme dag.Artikel 28Ophør1. Denne protokol ophører at gælde fra den dag, hvor antallet af kontraherende stater er mindre end syv, eller hvor den samlede mængde afgiftspligtig olie, der er modtaget i de øvrige kontraherende stater, herunder de mængder, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, falder til under 350 mio. tons, hvis dette sker på et tidligere tidspunkt.2. De stater, der er bundet af denne protokol dagen før den dato, hvor den ophører at gælde, skal træffe de fornødne forholdsregler for at sikre, at den supplerende fond kan udøve de i artikel 29 omhandlede funktioner, og forbliver alene med dette formål bundet af denne protokol.Artikel 29Den supplerende fonds likvidation1. Såfremt denne protokol ophører at gælde, skal den supplerende fond dog:a) opfylde sine forpligtelser i anledning af enhver hændelse, der er indtruffet, før protokollen ophørte at gælde,b) kunne udøve sine rettigheder til afgifter, i den udstrækning disse afgifter er nødvendige til opfyldelse af de under litra a) nævnte forpligtelser, herunder de udgifter til den supplerende fonds administration, som er nødvendige til dette formål.2. Forsamlingen skal tage alle nødvendige skridt for at afslutte den supplerende fonds likvidation, herunder en ligelig fordeling af de resterende beholdninger mellem de personer, der har betalt afgifter til den supplerende fond.3. Med henblik på anvendelsen af denne artikel beholder den supplerende fond sin egenskab af juridisk person.Artikel 30Depositar1. Denne protokol og ændringer, der er antaget i henhold til artikel 24, deponeres hos generalsekretæren.2. Generalsekretæren skal:a) underrette alle stater, der har undertegnet eller tiltrådt denne protokol, om:i) enhver ny undertegnelse eller deponering af et instrument med angivelse af datoen herfor,ii) datoen for denne protokols ikrafttræden,iii) ethvert forslag til ændring af beløbsgrænser for erstatning fremsat i henhold til artikel 24, stk. 1,iv) enhver ændring vedtaget i henhold til artikel 24, stk. 4,v) enhver ændring, der anses for antaget i henhold til artikel 24, stk. 7, med angivelse af den dato, på hvilken ændringen skal træde i kraft i henhold til artikel 24, stk. 8 og 9,vi) deponering af ethvert instrument til opsigelse af denne protokol med angivelse af deponeringsdato og ikrafttrædelsesdato,vii) enhver meddelelse, der kræves i medfør af en artikel i denne protokol,b) fremsende bekræftede genparter af denne protokol til alle stater, som har undertegnet eller tiltrådt protokollen.3. Så snart denne protokol træder i kraft, skal generalsekretæren oversende teksten til De Forenede Nationers sekretariat til registrering og offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 102 i De Forenede Nationers pagt.Artikel 31SprogDenne protokol er udfærdiget i ét originaleksemplar på arabisk, engelsk, fransk, kinesisk, russisk og spansk, hvilke alle er lige autentiske.UDFÆRDIGET I LONDON den sekstende maj to tusind og tre.TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, som er behørigt bemyndiget hertil af deres respektive regeringer, undertegnet denne protokol.


text:
 12.10.2015
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 337/16
 Appell ippreżentat fd-9 ta’ Lulju 2015 minn Viara Todorova Androva mis-sentenza mogħtija fid-29 ta’ April 2015 mit-Tribunal għas-Servizz Pubbliku fil-Kawża 78/12, Todorova Androva vs Il-Kunsill
 (Kawża T-366/15 P)
 (2015/C 337/19)
 Lingwa tal-kawża: il-Franċiż
 Partijiet
 Appellanti: Viara Todorova Androva (Rhode-Saint-Genèse, il-Belġju) (rappreżentant: M. Velardo, avukat)
 Partijiet oħra fil-proċedura: Il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea, Il-Kummissjoni Ewropea u l-Qorti Ewropea tal-Awdituri tal-Unjoni Ewropea
 Talbiet tal-appellanti
 —
 li s-sentenza tad-29 ta’ April 2015 mogħtija fil-Kawża F-78/12 għandha tiġi annullata u li din il-qorti għandha tiddeċiedi hi nnifisha fuq il-kawża;
 —
 sussidjarjament, li l-kawża tiġi mibgħuta lura lit-Tribunal għas-Servizz Pubbliku;
 —
 li l-Kunsill jiġi kkundannat għall-ispejjeż tal-ewwel istanza.
 Aggravji u argumenti prinċipali
 Insostenn tal-appell tagħha, l-appellanti tinvoka erba’ aggravji.
 1.
 L-ewwel aggravvju huwa bbażat fuq żball ta’ liġi, it-Tribunal għas-Servizz Pubbliku (iktar ’il quddiem it-“TSP”) billi kkunsidra li l-Artikolu 45 tar-Regolamenti tal-Persunal tal-Unjoni Ewropea ma jippermettix li jittieħdu inkunsiderazzjoni, għall-finijiet tal-inklużjoni fil-lista ta’ uffiċjali li jistgħu jiġu promossi, l-anzjanità miksuba bħala membru tal-persunal temporanju.
 2.
 It-tieni aggravvju huwa bbażat fuq żball ta’ liġi mwettaq mit-TSP billi huwa kkunsidra li dan il-każ ma jaqax taħt il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja kif tirriżulta mis-sentenza tat-8 ta’ Settembru 2011, Rosado Santana (C-177/10, Ġabra, EU:C:2011:557), iżda minn dik li tirriżulta mid-Digriet tas-7 ta’ Marzu 2013, Rivas Montes (C-178/12, EU:C:2013:150).
 3.
 It-tielet aggravvju huwa bbażat fuq żball ta’ liġi, billi t-TSP ikkunsidra li l-motiv ibbażat fuq il-prinċipju tal-ugwaljanza fit-trattament kien inammissibbli minħabba n-nuqqas ta’ indikazzjoni tal-ismijiet preċiżi tal-kandidati promossi minflok ir-rikorrenti.
 4.
 Ir-raba’ aggravvju huwa bbażat fuq żball ta’ liġi mwettaq mit-TSP billi kkunsidra li l-motiv ibbażat fuq il-ksur tad-dmir ta’ premura kien inammissibbli b’nuqqas ta’ osservanza tal-konkordanza bejn l-ilment u r-rikors.


text:
Skriftväxling till skatteavtalet mellan Sverige och Schweiz | lagen.nu
 2. Förslag till lag om ändring i lagen (1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Schweiz
 4. Skriftväxlingen till artikel 10 § 8
 4.2. Skriftväxlingens innehåll
 Prop. 2017/18:236
 Originaldokument: Skriftväxling till skatteavtalet mellan Sverige och Schweiz, prop.2017/18:236 (pdf 320 kB), Källa
 I propositionen föreslås att riksdagen godkänner en skriftväxling mellan Sverige och Schweiz, verkställd den 8 och 13 december 2017. Skriftväxlingen avser tillämpningen av artikel 10 § 8 i avtalet mellan Konungariket Sverige och Schweiziska Edsförbundet för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å inkomst och förmögenhet. Det föreslås även att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Schweiz. Ändringen innebär att nämnda skriftväxling ska gälla som lag i Sverige.
 Skriftväxlingen innebär att den svenska respektive den schweiziska behöriga myndigheten ensidigt får intyga att en pensionsfond är sådan att den omfattas av avtalets definition av pensionsfond.
 1. godkänner skriftväxlingen verkställd den 8 och 13 december 2017 till artikel 10 § 8 i avtalet mellan Konungariket Sverige och Schweiziska Edsförbundet för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å inkomst och förmögenhet (avsnitt 4),
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Schweiz
 dels att det ska införas en ny paragraf, 3 §, och en ny bilaga, bilaga 2, av följande lydelse.
 Det avtal för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet som Sverige och Schweiz undertecknade den 7 maj 1965 ska, tillsammans med det protokoll som är fogat till avtalet och som utgör en del av detta, i den lydelse som avtalet erhållit genom det protokoll om ändring i avtalet som undertecknades den 28 februari 2011, gälla som lag här i landet. Innehållet i avtalet och protokollet som fogats till avtalet framgår av bilaga till denna lag. Den skriftväxling som framgår av bilagan till denna lag ska också gälla som lag här i landet.
 Det avtal för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet som Sverige och Schweiz undertecknade den 7 maj 1965 ska, tillsammans med det protokoll som är fogat till avtalet och som utgör en del av detta, i den lydelse som avtalet har genom det protokoll om ändring i avtalet som undertecknades den 28 februari 2011, gälla som lag här i landet. Innehållet i avtalet och protokollet som fogats till avtalet framgår av bilaga 1 till denna lag. De skriftväxlingar som framgår av bilaga 1 och 2 till denna lag ska också gälla som lag här i landet.
 Ett ärende, som enligt artikel
 10 § 8 i avtalet ska avgöras genom överenskommelse mellan de behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna, ska på svensk sida handläggas av Skatteverket.
 1 Senaste lydelse 2012:234 (jfr 2012:538). 2 Tidigare 3 § upphävd genom 2011:1329.
 Skriftväxling den 8 och 13 december 2017 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
 Jag har äran att på uppdrag av Schweiziska Edsförbundet föreslå följande överenskommelse mellan våra två regeringar rörande artikel
 10 § 8 i avtalet mellan Schweiziska Edsförbundet och Konungariket Sverige för undvikande av dubbelbeskattning å inkomst och förmögenhet, undertecknat den 7 maj 1965 (i det följande benämnt ”avtalet”).
 With regard to paragraph 8 of Article 10 of the Convention, it is hereby agreed that upon request by a pension fund, the competent authority of the Contracting State
 I fråga om artikel 10 § 8 i avtalet är parterna överens om att, på begäran av en pensionsfond, ska den behöriga myndigheten i den avtalsslutande stat enligt vars lag-
 under the laws of which a pension fund was formed shall unilaterally issue a certificate stating that a pension fund qualifies as a pension fund under paragraph 8 of Article 10 of the Convention. Such certification shall be deemed to constitute an agreement under paragraph 8 of Article 10. Such certificate shall apply in respect to one calendar year; in respect to the calendar years 2013–2016, however, one certificate for the entire period may be issued. Such certification by the issuing State, may, with due consideration to the procedural rules of the other Contracting State, be subject to the verification and ensuing rejection by the competent authority of that other Contracting State.
 stiftning en pensionsfond bildats, ensidigt utfärda intyg om att pensionsfonden är en pensionsfond enligt artikel 10 § 8 i avtalet. Sådant intyg ska anses utgöra en överenskommelse enligt artikel
 10 § 8. Ett intyg ska gälla för ett kalenderår. Vad beträffar kalenderåren 2013–2016 får dock ett intyg som omfattar hela perioden utfärdas. Vidare ska gälla att sådant intyg av den utfärdande staten får, med beaktande av den andra avtalsslutande statens förfaranderegler, granskas och till följd av sådan granskning avvisas av den behöriga myndigheten i denna andra avtalsslutande stat.
 I further have the honour to propose that if the above proposal is acceptable for the Government of Sweden, this Letter and your reply thereto shall constitute an Agreement between our two Governments entering into force on the thirtieth day after the date of reception of notification in writing by the Government of Sweden to the Swiss Federal Council of the completion of the procedures required by its law for the entry into force of this Agreement and shall apply to amounts paid or credited on or after 1st January 2013. The Contracting States may, at the request of either Contracting State, review the scope and application of this Agreement, and if it appears to either or both of the Contracting States that the Agreement should be renegotiated, such renegotiation shall be entered into without undue delay. This Agreement shall remain in force until terminated by a Contracting State. Either Contracting State may terminate this Agreement, through diplomatic
 Jag har vidare äran att föreslå att, om detta förslag är godtagbart för Sveriges regering, detta brev och ert svar ska utgöra en överenskommelse mellan våra två regeringar, vilken träder i kraft den trettionde dagen efter den dag då skriftlig underrättelse från Sveriges regering till Schweiziska Edsförbundets regering, om att de konstitutionella åtgärder som krävs för att överenskommelsen ska träda i kraft har vidtagits, tas emot, och tillämpas på belopp som betalas eller tillgodoförs den 1 januari 2013 eller senare. De avtalsslutande staterna kan, på begäran av endera avtalsslutande stat, granska tillämpningsområdet för och tillämpningen av överenskommelsen och om det för en eller båda avtalsslutande staterna framstår som att överenskommelsen bör omförhandlas, ska sådan omförhandling inledas utan oskäligt dröjsmål. Denna överenskommelse förblir i kraft tills den sägs upp av en avtalsslutande stat. Endera avtalsslutande staten kan säga upp överenskommelsen på
 channels, by giving written notice of termination. Such termination shall become effective on the 1st day of the month following the expiration of a period of six months after the date of receipt of the written notice of termination.
 diplomatisk väg genom skriftlig underrättelse härom. I händelse av sådan uppsägning upphör överenskommelsen att gälla från och med den första dagen i den månad som följer efter utgången av en period av sex månader efter det att den skriftliga underrättelsen om uppsägning tas emot.
 har äran
 underrättelsen om uppsägning tas emot.”
 Det nu gällande skatteavtalet mellan Sverige och Schweiz för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet undertecknades den 7 maj 1965. Protokoll om ändring i avtalet undertecknades den 10 mars 1992 och den 28 februari 2011 (sistnämnda protokoll innebär att bestämmelserna i 1992 års protokoll inte längre gäller). Avtalet samt 2011 års ändringsprotokoll med tillhörande skriftväxling är införlivade i svensk rätt genom lagen (1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Schweiz.
 Efter förhandlingar om en överenskommelse mellan Sverige och Schweiz om tillämpning av avtalets artikel 10 § 8 har ett utkast till skriftväxling, upprättat på engelska, färdigställts. Den engelska texten och en svensk översättning har remitterats till Kammarrätten i Stockholm och
 Skatteverket. En skriftväxling om överenskommelse verkställdes den 8 och 13 december 2017.
 Genom lagförslaget införlivas skriftväxlingen mellan Sverige och Schweiz till artikel 10 § 8 i skatteavtalet i svensk lagstiftning. Vidare föreskrivs att Skatteverket ska vara behörig myndighet enligt avtalets artikel 10 § 8. Lagförslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats.
 Regeringens förslag: Riksdagen godkänner skriftväxlingen verkställd den 8 och 13 december 2017 till artikel 10 § 8 i avtalet mellan
 Konungariket Sverige och Schweiziska Edsförbundet för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å inkomst och förmögenhet och antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Schweiz.
 Remissinstanserna: Kammarrätten i Stockholm har inget att erinra mot förslaget till överenskommelse. Skatteverket tillstyrker förslaget till överenskommelse.
 Skälen för regeringens förslag: Sverige och Schweiz verkställde den 8 och 13 december 2017 en skriftväxling till artikel 10 § 8 i skatteavtalet.
 Artikel 10 § 8 innehåller en definition av uttrycket ”pensionsfond”, vilken infördes i skatteavtalet genom 2011 års ändringsprotokoll, tillsammans med bestämmelser i artikel 10 § 3 om undantag från källbeskattning av utdelning till pensionsfond. Enligt paragraf 3 gäller att
 utdelning till pensionsfond ska vara undantagen från källbeskattning om utdelningen inte förvärvas genom en av pensionsfonden, eller ett företag i intressegemenskap med pensionsfonden, bedriven affärsverksamhet, och pensionsfonden inte säljer, eller ingår avtal om att sälja, de andelar på vilka utdelningen belöper inom två månader efter det datum då pensionsfonden förvärvade andelarna (artikel 10 § 3 b). Med ”pensionsfond” avses enligt paragraf 8 varje fond inom ramen för socialförsäkringssystemet som är bildad enligt lagstiftningen i en avtalsslutande stat eller person som:
 Av punkt 1 i det tilläggsprotokoll som fogats till avtalet följer att med ”beskattning” avses inte svensk avkastningsskatt på pensionsmedel respektive schweizisk skatt på kapitalvinst på fast egendom. För svensk del avses med paragraf 8 bl.a. AP-fonderna. Av definitionen av uttrycket ”pensionsfond” framgår att detta omfattar även skattebefriade pensionsstiftelser om dessa uppfyller samtliga villkor i paragrafen. För att en fond ska utgöra en pensionsfond enligt paragraf 8 fordras en ömsesidig överenskommelse mellan de behöriga myndigheterna. Den skriftväxling som verkställdes den 8 och 13 december 2017 syftar till att förenkla tilllämpningen av paragraf 8 och innebär att den svenska respektive den schweiziska behöriga myndigheten ensidigt får intyga att en pensionsfond är sådan att den omfattas av avtalets definition av pensionsfond.
 Prop. 2017/18:236: Avsnitt 1
 2017 års skriftväxling mellan Sverige och Schweiz ska införlivas i svensk rätt. Det sker genom en ändring i den lag genom vilken skatteavtalet införlivats i den svenska rätten. I nu gällande 1 § lagen (1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Schweiz föreskrivs att avtalet tillsammans med det protokoll som är fogat till avtalet och som utgör en del av detta, i den lydelse som avtalet har genom det protokoll om ändring i avtalet som undertecknades den 28 februari 2011, liksom den skriftväxling som framgår av bilagan till lagen ska gälla som lag här i landet. Genom att ändra 1 § och även hänvisa till skriftväxlingen verkställd den 8 och 13 december 2017 samt i en ny bilaga 2 till lagen återge skriftväxlingen, inkorporeras skriftväxlingen i den svenska rätten.
 I 3 § föreskrivs att Skatteverket ska vara behörig myndighet på svensk sida när det gäller ärenden som enligt artikel 10 § 8 ska avgöras mellan de behöriga myndigheterna. De ärenden som avses här rör överenskommelse om att pensionsfonder motsvarar definitionen av pensionsfond enligt skatteavtalet.
 I skriftväxlingen anges att överenskommelsen träder i kraft den trettionde dagen efter den dag då skriftlig underrättelse från Sveriges
 regering till Schweiziska Edsförbundets regering, om att de konstitutionella åtgärder som krävs för att överenskommelsen ska träda i kraft har vidtagits, tas emot. Det är således inte möjligt att nu avgöra vid vilken tidpunkt överenskommelsen kommer att träda i kraft. I förslaget har därför föreskrivits att lagen träder i kraft den dag regeringen bestämmer. I enlighet med vad som anges i skriftväxlingen anges vidare att lagen tilllämpas på belopp som betalas eller tillgodoförs den 1 januari 2013 eller senare. Skriftväxlingens tillämpningsbestämmelser har härigenom knutits till de tillämpningsbestämmelser som gäller för artikel 10 § 3 i skatteavtalet, vilka infördes genom 2011 års ändringsprotokoll (SFS 2012:234 och 2012:538). Bestämmelserna i skriftväxlingen rör förfarandet för att bestämma om pensionsfonder uppfyller skatteavtalets definition. Det kan konstateras att även om skriftväxlingen innebär retroaktiv verkan för sådant intyg som behörig myndighet genom skriftväxlingen ges möjlighet att utfärda så är här inte fråga om bestämmelser om skattskyldighets inträde. De bestämmelser varigenom skattskyldighet för utdelning till pensionsfond inskränks i vissa fall finns i skatteavtalets artikel 10 § 3.
 Artikel 10 § 8 i skatteavtalet innebär att de behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna ska träffa överenskommelse om huruvida en pensionsfond omfattas av bestämmelsen. Enligt 2017 års skriftväxling ska i fråga om artikel 10 § 8 i avtalet följande gälla. På begäran av en pensionsfond ska den behöriga myndigheten i den avtalsslutande stat enligt vars lagstiftning en pensionsfond bildats, ensidigt utfärda intyg om att pensionsfonden är en pensionsfond enligt artikel 10 § 8 i avtalet. Ett sådant intyg ska anses utgöra en överenskommelse enligt artikel 10 § 8. Ett intyg ska gälla för ett kalenderår. För kalenderåren 2013–2016 får dock ett intyg för hela perioden utfärdas. Den behöriga myndigheten i den andra staten får, med beaktande av de förfaranderegler som gäller där, granska och till följd av sådan granskning avvisa intyg från den utfärdande staten.
 Skriftväxlingen träder i kraft den trettionde dagen efter den dag då skriftlig underrättelse från Sveriges regering till Schweiziska Edsförbundets regering, om att de konstitutionella åtgärder som krävs för att skriftväxlingen ska träda i kraft har vidtagits, tas emot. Skriftväxlingen tillämpas på belopp som betalas eller tillgodoförs den 1 januari 2013 eller senare.
 De avtalsslutande staterna kan, på begäran av endera avtalsslutande stat, granska tillämpningsområdet för och tillämpningen av överenskommelsen och om det för en eller båda staterna framstår som att denna bör omförhandlas, ska sådan omförhandling inledas utan oskäligt dröjsmål. Skriftväxlingen förblir i kraft tills den sägs upp av en avtalsslutande stat. Endera avtalsslutande staten kan säga upp skriftväxlingen på diplomatisk väg genom skriftlig underrättelse om uppsägning. I händelse av sådan uppsägning upphör skriftväxlingen att gälla från och med den första dagen i den månad som följer efter utgången av en period av sex månader efter det att den skriftliga uppsägningen tas emot.
 Genom denna proposition kommer 2017 års skriftväxling till artikel
 10 § 8 i skatteavtalet mellan Sverige och Schweiz att införlivas i svensk rätt. Skriftväxlingen har betydelse för tillämpning av skatteavtalets bestämmelser om nedsättning av källskatt på utdelning som betalas till pensionsfonder. Rätten till sådan nedsättning följer av 2011 års ändringsprotokoll till skatteavtalet, medan skriftväxlingen endast rör förfarandet för att klassificera pensionsfonder enligt artikel 10 § 8. Förslaget ger därför i sig inte upphov till någon negativ offentligfinansiell effekt. Förslaget bedöms ha inga eller försumbara effekter för Skatteverket och de allmänna förvaltningsdomstolarna.
 Förslaget bedöms i övrigt inte ha effekter på sysselsättning, miljö, integration eller den ekonomiska jämställdheten.
 Ändringen innebär att skriftväxlingen verkställd den 8 och 13 december 2017 till skatteavtalets artikel 10 § 8 ska gälla som lag här i landet.
 I paragrafens första stycke föreskrivs att ett ärende, som enligt artikel
 10 § 8 i avtalet ska avgöras genom överenskommelse mellan de behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna, på svensk sida ska handläggas av Skatteverket.
 Regeringen beslutar proposition Skriftväxling till skatteavtalet mellan Sverige och Schweiz