text:
 28.5.2005
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 132/7
 EUROOPA KOHTU
 (suurkoda)
 15. märtsi 2005. aasta otsus
 kohtuasjas C-160/03: Hispaania Kuningriik versus Eurojust (1)
 (EÜ artikli 230 alusel esitatud tühistamishagi - Liikmesriigi esitatud hagi Eurojusti avaldatud konkursiteate vastu ajutiste töötajate teenistusse võtmiseks - Euroopa Kohtu pädevuse puudumine - Vastuvõetamatus)
 (2005/C 132/12)
 Kohtumenetluse keel: hispaania
 Kohtuasjas C-160/03: Hispaania Kuningriik (esindaja L. Fraguas Gadea), keda toetas Soome Vabariik (esindaja T. Pynnä), v. Eurojust (advokaadid J. Rivas de Andrés ja D. O'Keeffe), mille esemeks on EÜ artikli 230 alusel 8. aprillil 2004 esitatud tühistamishagi, tegi Euroopa Kohus (suurkoda), koosseisus: president V. Skouris, kodade esimehed P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas (ettekandja) ja A. Borg Barthet ning kohtunikud R. Schintgen, N. Colneric, S. von Bahr, J. N. Cunha Rodrigues, E. Juhász, G. Arestis, M. Ilešič ja J. Malenovský; kohtujurist M. Poiares Maduro, kohtusekretäri abi H. von Holstein, 15. märtsil 2005 otsuse, mille resolutiivosa on järgmine:
 1.
 Hagi on vastuvõetamatu.
 2.
 Jätta kohtukulud Hispaania Kuningriigi kanda.
 3.
 Soome Vabariik kannab oma kohtukulud ise.
 (1) ELT C 146, 21.6.2003.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 22.1.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 15/8
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/82
 z dne 21. januarja 2015
 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz citronske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 in zaključku delnih vmesnih pregledov v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) ter člena 11(2), (3) in (5) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 1. POSTOPEK
 1.1 Veljavni ukrepi
 (1)
 Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1193/2008 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz citronske kisline, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 2918 14 00 in ex 2918 15 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) („prvotni ukrepi“). Ukrepi so bili uvedeni kot dajatev ad valorem v višini 6,6 % do 42,7 %.
 (2)
 Evropska komisija („Komisija“) je s Sklepom 2008/899/ES (3) sprejela cenovne zaveze, ki jih je ponudilo šest kitajskih proizvajalcev izvoznikov (vključno s skupino proizvajalcev izvoznikov) skupaj z Gospodarsko zbornico uvoznikov in izvoznikov kovin, rudnin in kemikalij Kitajske.
 (3)
 Komisija je s Sklepom 2012/501/EU (4) preklicala zavezo, ki jo je ponudil en proizvajalec izvoznik, tj. družba Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd („Laiwu“).
 1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov
 (4)
 Po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) prvotnih ukrepov je Komisija 2. avgusta 2013 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek sta vložili družbi SA Citrique Belge in Jungbunzlauer Austria AG („vložnika“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo 100 % proizvodnje citronske kisline v Uniji.
 (5)
 Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitev škode industriji Unije.
 1.3 Zahtevek za delni vmesni pregled
 (6)
 Vložnika sta prav tako vložila zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, po obsegu omejenim na preiskavo dampinga glede družbe Laiwu. Vložnika sta predložila dokaze prima facie, da je družba Laiwu od obdobja zadnje preiskave povečala proizvodno zmogljivost in razširila svojo ponudbo izdelkov.
 (7)
 Glede na to, da je bila družbi Laiwu v prvotni preiskavi odobrena tržnogospodarska obravnava, sta vložnika predložila izračun stopnje dampinga, ki temelji na primerjavi konstruirane normalne vrednosti (proizvodni, prodajni, splošni in administrativni stroški ter dobiček) v LRK v domnevni odsotnosti reprezentativne domače prodaje in izvozne cene družbe Laiwu za Unijo. Izračun je pokazal, da se stopnja dampinga zdi višja od trenutne ravni ukrepov. Zato sta vložnika trdila, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki je temeljila na prej ugotovljeni stopnji dampinga, ne bi zadostovalo za izravnavo učinkov škodljivega dampinga. Vložnika sta tudi trdila, da družba Laiwu ne sme biti več upravičena do tržnogospodarske obravnave.
 1.4 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov in vmesnih pregledov
 (8)
 Komisija je 30. novembra 2013 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom citronske kisline s poreklom iz LRK („zadevna država“) v Unijo in objavila obvestilo o začetku v Uradnem listu Evropske unije
 (6) („obvestilo o začetku“). Začetek sestavljajo:
 —
 pregled zaradi izteka ukrepov na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe,
 —
 delni vmesni pregled, omejen na preiskavo dampinga družbe Laiwu, ki se je začel na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe,
 —
 delni vmesni pregled, omejen na preiskavo oblike ukrepov, ki se je na pobudo Komisije začel na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe, in
 —
 delni vmesni pregled, omejen na škodo, ki se je na pobudo Komisije začel na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe.
 1.5 Zainteresirane strani
 (9)
 Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, da se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija izrecno obvestila vložnika, znane proizvajalce izvoznike, kitajske organe, znane uvoznike in uporabnike o začetku pregledov ter jih povabila k sodelovanju. V obvestilu o začetku je Komisija obvestila zainteresirane strani, da namerava uporabiti Kanado kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Zato je Komisija o začetku obvestila tudi proizvajalce v Kanadi in jih povabila k sodelovanju.
 (10)
 Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
 1.6 Vzorčenje
 (11)
 Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov v skladu s členom 17 osnovne uredbe.
 1.6.1 Vzorčenje uvoznikov
 (12)
 Komisija je prosila nepovezane uvoznike, da predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.
 (13)
 Šest nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh nepovezanih uvoznikov na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe se je o izbiri vzorca posvetovala z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki. Nihče ni predložil pripomb.
 1.6.2 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK
 (14)
 Komisija je prosila vse proizvajalce izvoznike v LRK, da predložijo vse informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. Poleg tega je Komisija pozvala predstavništvo LRK v Evropski uniji, da navede morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.
 (15)
 Devet proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi, med katerimi sta dva medsebojno povezana, je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Glede na zapletenost zadeve in strukturo zadevne industrije se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. Nobeden od proizvajalcev izvoznikov ni predložil pripomb v zvezi z vzorčenjem. Sedem od devetih proizvajalcev izvoznikov je predložilo izpolnjene vprašalnike, dva pa sta prekinila sodelovanje.
 1.7 Obrazec zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“)
 (16)
 Za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe je Komisija družbi Laiwu poslala obrazec zahtevka za TGO.
 1.8 Izpolnjeni vprašalniki
 (17)
 Komisija je poslala vprašalnike sedmim sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, da bi ocenila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga. Odzvalo se je vseh sedem proizvajalcev izvoznikov. Komisija je poslala ločen vprašalnik družbi Laiwu, da bi ocenila trajnost spremenjenih okoliščin v zvezi z dampingom. Družba se je odzvala.
 1.9 Preveritveni obiski
 (18)
 Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
 (a) proizvajalci Unije
 —
 S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgija,
 —
 Jungbunzlauer Austria AG, Dunaj, Avstrija,
 —
 Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Nemčija;
 (b) uvozniki
 —
 Azelis SA, Luxembourg, Luksemburg,
 —
 RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Nemčija;
 (c) uporabniki
 —
 Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francija,
 —
 Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švica,
 —
 Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemska;
 (d) proizvajalci izvozniki iz LRK
 —
 Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
 —
 Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
 —
 RZBC Group, Rizhao,
 —
 Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
 (e) proizvajalci v primerljivi državi
 —
 Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
 1.10 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
 (19)
 Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).
 2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
 2.1 Zadevni izdelek
 (20)
 Zadevni izdelek je citronska kislina (vključno s trinatrijevim citrat dihidratom) s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 2918 14 00 in ex 2918 15 00 („zadevni izdelek“).
 (21)
 Citronska kislina se kot sredstvo za kisanje in regulator pH uporablja v različne namene, na primer v pijačah, hrani, čistilnih sredstvih, kozmetičnih izdelkih in farmacevtskih izdelkih. Večinoma se jo pridobiva iz sladkorja/melase, tapioke, koruze ali glukoze (pridobljene iz žit) in različnih agensov za submerzno mikrobno fermentacijo ogljikovih hidratov.
 2.2 Podobni izdelek
 (22)
 Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:
 1.
 zadevni izdelek;
 2.
 izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK;
 3.
 izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Kanade, tj. primerljive države, in
 4.
 izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.
 (23)
 Komisija se je odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
 3. DAMPING
 3.1 Verjetnost nadaljevanja dampinga v okviru pregleda zaradi izteka ukrepov
 (24)
 V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se nadaljuje ali ponovno pojavi zaradi morebitnega izteka veljavnih ukrepov za uvoz iz LRK.
 3.1.1 Normalna vrednost
 — Primerljiva država
 (25)
 Ker se LRK šteje za državo brez tržnega gospodarstva, je bila normalna vrednost določena na podlagi cene v tretji državi s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. V ta namen je bilo treba izbrati primerljivo državo (glej uvodno izjavo 9).
 (26)
 Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava uporabiti Kanado kot primerno primerljivo državo, in jih pozvala, da predložijo pripombe. Nihče ni predložil pripomb.
 (27)
 V prvotni preiskavi je bila primerljiva država Kanada. Ker je kanadska družba, ki je bila pripravljena na sodelovanje, edini proizvajalec citronske kisline v Kanadi in je povezana z enim od proizvajalcev pritožnikov, je Komisija raziskala možnosti za sodelovanje drugih znanih držav proizvajalk, kot so ZDA, Brazilija, Tajska in Ukrajina. Ena brazilska in ena tajska družba sta izrazili pripravljenost za sodelovanje, vendar na koncu nista izpolnili vprašalnika. Le edini kanadski proizvajalec citronske kisline je predložil zahtevane informacije.
 (28)
 Kanada za razliko od ZDA, Brazilije, Tajske in Ukrajine nima veljavnih protidampinških dajatev na uvoz citronske kisline. Poleg tega stopnja konvencionalne carine znaša 0 % (7).
 (29)
 Ker je na kanadskem trgu svobodna konkurenca, je Komisija sklenila, da je Kanada ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. Komisija je določila normalno vrednost na podlagi domače prodaje nepovezanim strankam kanadskega proizvajalca.
 (30)
 Ena vrsta izdelka ni bila proizvedena in prodana v primerljivi državi in je zato ni bilo mogoče primerjati z vrsto izdelka, ki se proizvaja v LRK in izvaža v Unijo. Zato je bilo treba normalno vrednost za to vrsto izdelka konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe na podlagi proizvodnih stroškov proizvajalca podobnega izdelka iz primerljive države, h katerim se je prištel razumen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter za dobiček.
 3.1.2 Izvozna cena
 (31)
 Komisija je izvozno ceno določila na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali jih plačujejo neodvisne stranke v Uniji. Vsi sodelujoči proizvajalci izvozniki razen družbe Laiwu so izvažali v Unijo neposredno neodvisnim strankam v skladu s pogoji zaveze.
 3.1.3 Primerjava
 (32)
 Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna.
 (33)
 Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, kreditov in provizij.
 3.1.4 Stopnja dampinga
 (34)
 Za sodelujoče proizvajalce izvoznike je Komisija primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.
 (35)
 Na podlagi tega so bile stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, ugotovljene v višini do 38 % v OPP.
 (36)
 Raven sodelovanja je bila visoka, ker je izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zajemal skoraj celoten izvoz v Unijo v OPP.
 (37)
 Ta izračun je pokazal damping tudi za proizvajalce izvoznike, za katere veljajo zaveze. Treba je opozoriti, da je minimalna uvozna cena („MIP“) iz zavez temeljila na neškodljivi ceni (pravilo nižje dajatve) in tako zaveze niso v celoti odpravile dampinga, ki je bil ugotovljen v prvotni preiskavi.
 3.2 Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov
 3.2.1 Verjetnost nadaljevanja dampinga
 (38)
 V zvezi z določitvijo izvoznih cen se je s sedanjo preiskavo poskušalo ugotoviti, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga. Določitev izvoznih cen ne more biti omejena na preučitev preteklega ravnanja izvoznikov, temveč je treba preučiti tudi možen razvoj izvoznih cen v prihodnosti. Drugače povedano, ugotoviti je treba, ali so pretekle izvozne cene dovolj zanesljiv kazalnik za določanje možnih prihodnjih izvoznih cen. V zvezi s tem je treba opomniti, da pet družb opravlja izvoz v Unijo v skladu s pogoji zaveze. Komisija je zato preučila, ali je obstoj teh zavez vplival na pretekle izvozne cene, da so postale nezanesljive za določitev prihodnjega gibanja izvoza.
 (39)
 Da bi se preučilo, ali so bile izvozne cene za Unijo zanesljive, ter ob upoštevanju obstoja zavez so bile izvozne cene za Unijo analizirane v povezavi z MIP iz zavez. Dejansko je bilo treba ugotoviti, ali so bile izvozne cene za Unijo določene na določeni stopnji zlasti zaradi MIP, ki so bile določene v zavezah, in ali so bile zato trajnostne ali ne. Komisija je v zvezi s tem preučila, ali so bile na podlagi tehtanega povprečja na ravni posamezne družbe izvozne cene za Unijo občutno višje od MIP ali ne. Komisija je preučila tudi, kako so bile te cene povezane s cenami za izvoz v tretje države.
 (40)
 Izvozne cene vseh družb, ki so sprejele zaveze, za Unijo so bile v povprečju na ravni MIP. Poleg tega so bile njihove izvozne cene za Unijo občutno višje od izvoznih cen za tretje države. Zato je zelo verjetno, da bi se v odsotnosti zavez izvozne cene za Unijo približale ravni izvoznih cen za druge tretje države.
 (41)
 Zato se je za izvozne cene družb, ki so sprejele zaveze, za Unijo v OPP štelo, da so nanje vplivale zaveze in zato niso bile dovolj zanesljive, da bi se lahko uporabile za določitev, ali se bo damping nadaljeval v okviru pregleda zaradi izteka ukrepov.
 (42)
 V odsotnosti zanesljivih izvoznih cen za te kitajske proizvajalce izvoznike, v tem primeru zaradi obstoja zavez, je Komisija preučila drugo možnost za določitev izvozne cene, da bi ocenila verjetnost nadaljevanja dampinga. Glede na to, da so sodelujoči proizvajalci izvozniki prodajali citronsko kislino na svetovnem trgu, je Komisija preučila, ali so izvozne cene, ki so jih dejansko plačevale ali jih plačujejo tretje države v OPP, dampinške.
 (43)
 Komisija je primerjala te izvozne cene z normalno vrednostjo, določeno v primerljivi državi (glej uvodno izjavo 26 in nadaljnje izjave). Tako ugotovljene stopnje dampinga so v razponu 43 % do 85 %. Te stopnje dampinga so višje od tistih stopenj, ki so bile določene na podlagi izvoznih cen za Unijo v OPP (glej uvodno izjavo 36).
 3.2.2 Proizvodna zmogljivost in potrošnja v zadevni državi
 (44)
 V zahtevku za pregled sta vložnika ocenila, da je neizkoriščena proizvodna zmogljivost za citronsko kislino v LRK višja od celotnega letnega povpraševanja po citronski kislini v EU. Skupna zmogljivost za citronsko kislino je bila ocenjena na 1 800 000 ton. Komisija meni, da sta vložnika precenila neizkoriščene zmogljivosti.
 (45)
 Kljub temu je preiskava pokazala, da imajo kitajski proizvajalci izvozniki precejšne neizkoriščene zmogljivosti. Neizkoriščene zmogljivosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK obsegajo okoli 192 000 ton, kar ustreza približno 41 % potrošnje EU.
 (46)
 Poleg tega študija, specifična za industrijo, iz priročnika „IHS Chemical Economics Handbook“ (8), na katero so se med preiskavo sklicevale različne strani, ocenjuje, da je bila v letu 2012 celotna letna zmogljivost LRK na ravni, ki nekajkrat presega raven potrošnje na trgu Unije. LRK je predstavljala „59 % svetovne proizvodnje v letu 2012, v istem letu pa je prav tako predstavljala 69 % svetovne zmogljivosti, 74 % izvoza in 12 % potrošnje“ (9). Ti podatki kažejo, da ima LRK na splošno precejšnjo proizvodno zmogljivost.
 (47)
 Čeprav se pričakuje, da se bo potrošnja v LRK zvišala, je bilo v priročniku „IHS Chemical Economics Handbook“ ocenjeno, da bo skupna letna potrošnja Kitajske znatno nižja od potrošnje na trgu Unije. Rast do leta 2018 ne bo presegla trenutne potrošnje v Uniji.
 (48)
 Ti podatki potrjujejo, da sta kitajska proizvodnja in zmogljivost večinoma namenjeni izvozu.
 3.2.3 Razmerje med cenami v Uniji in cenami v zadevni državi
 (49)
 Na podlagi podatkov o cenah za citronsko kislino, pridobljenih med preiskavo, so bile kitajske domače cene za približno 48 % nižje od cen na trgu Unije kot celote.
 (50)
 Zato trg Unije ostaja privlačen za izvoz kitajskih proizvajalcev izvoznikov.
 3.2.4 Razmerje med cenami za tretje države in cenami za trg Unije
 (51)
 V OPP so bile cene za trge tretjih držav v povprečju za 40 % nižje od cen za trg Unije.
 (52)
 Kitajski izvozniki imajo močno cenovno spodbudo, da v primeru razveljavitve ukrepov svoj izvoz preusmerijo v Unijo.
 (53)
 Ta sklep dodatno potrjujeta raven cen izvoza v Unijo družbe Laiwu ter cenovna razlika med cenami družbe Laiwu za Unijo in tretje države.
 (54)
 Ta sklep potrjujejo tudi nizke cene izvoza v Unijo, ki ga v omejenih količinah opravijo proizvajalci izvozniki, ki niso sodelovali v tej preiskavi.
 3.2.5 Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga
 (55)
 Skupna proizvodna zmogljivost (vključno z neizkoriščeno zmogljivostjo) v LRK v primerjavi z velikostjo trga Unije kaže, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov izvoz v Unijo verjetno povečal. Verjetno je, da bi navedeni izvoz še vedno potekal po znatno dampinških cenah.
 (56)
 Po razkritju so zainteresirane strani izrazile dvom v ugotovitve, da so bile cene za trg EU v okviru MIP v zadnjih letih netrajnostne in bi se zato občutno znižale oz. celo približale ravni izvoznih cen tretjih držav. Poleg tega so izrazile dvom, da bi se zaradi kitajskega izvoza, ki je stabilen, brez podaljšanja ukrepov verjetno povečal obseg izvoza, ki bi se še naprej izvajal po dampinških cenah. Vendar je preiskava jasno pokazala, da se damping nadaljuje tudi na podlagi izvoznih cen, ki se štejejo za nezanesljive, saj so narasle zaradi MIP iz zavez. Ugotovljeno je bilo, da so bile te cene občutno višje od izvoznih cen za druge trge za vse proizvajalce izvoznike, za katere veljajo zaveze. Ti proizvajalci izvozniki običajno izvažajo po cenah, ki so nižje od cen za EU. Poleg tega je treba spomniti na ugotovitve iz prvotne preiskave, da se je dampinški uvoz po nizkih cenah iz LRK v Unijo povečal za 37 % med letom 2004 in obdobjem dvanajstih mesecev, ki se je izteklo junija 2007 (obdobje prvotne preiskave) (10). Vsi ti dejavniki skupaj z znatnimi neizkoriščenimi zmogljivostmi v LRK, ki niso vprašljive, so jasno v prid ugotovitvi, da bi se ob razveljavitvi ukrepov izvoz v Unijo verjetno nadaljeval po dampinških cenah in v povečanem obsegu.
 3.3 Delni vmesni pregled, omejen na damping družbe Laiwu
 3.3.1 Normalna vrednost
 3.3.1.1 Tržnogospodarska obravnava („TGO“)
 (57)
 Komisija je v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe določila, ali se normalna vrednost lahko določi v skladu s členom 2(1) do (6) osnovne uredbe, če družba Laiwu izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in bi se zato zanjo lahko odobrila TGO.
 (58)
 Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja povzeta kot sledi:
 —
 poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi signali in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški glavnih vložkov v veliki meri odražajo tržne vrednosti,
 —
 podjetja imajo jasno določeno zbirko računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo v vse namene,
 —
 večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, ni,
 —
 stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost ter
 —
 valute se menjajo po tržnih tečajih.
 (59)
 Komisija je pri ugotavljanju, ali so merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe izpolnjena, zaprosila družbo Laiwu, da izpolni obrazec zahtevka za TGO. Družba Laiwu je odgovorila v predpisanem roku. Komisija je preverila predložene informacije v prostorih družbe Laiwu.
 (60)
 Komisija je ugotovila, da družba Laiwu ni izpolnjevala meril št. 2 in 3 za TGO iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
 (61)
 V zvezi z merilom št. 2 družba ni mogla dokazati, da vodi popolne računovodske izkaze v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Poleg tega v evidencah ni trdnih dokumentarnih dokazil, ki bi podpirali točnost in celovitost računovodskih izkazov. Družba ni imela dokumentarnih dokazil, ki bi utemeljili določene rezervacije v svojih računovodskih izkazih. Poleg tega računovodski izkazi družbe niso vsebovali izkaza sprememb lastniškega kapitala za nekatera obdobja. Te pomanjkljivosti so kršile načelo poštenega prikaza računovodskih informacij in računovodskih izkazov in, kar je še pomembneje, revizor jih ni opazil. Zato niti vodenje evidence niti revidiranje ni bilo opravljeno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi.
 (62)
 Družba Laiwu je trdila, da so njeni računovodski izkazi dovolj jasni, da izpolnjujejo splošno sprejeta računovodska načela Kitajske. Družba je nadalje trdila, da neskladja iz dokumenta o razkritju za TGO niso vplivala na zanesljivost računovodskih izkazov. Družba je menila, da je treba računovodske zahteve obravnavati glede na njihov namen (npr. varstvo vlagateljev).
 (63)
 Komisija ugotavlja, da druga alinea člena 2(7)(c) osnovne uredbe določa, da bi morale družbe imeti en jasen sklop osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. To je dejansko formalna zahteva. V nasprotju s trditvijo družbe morajo biti računovodski izkazi skladni z mednarodnimi računovodskimi standardi, ne glede na status družbe, ki je določen z nacionalno računovodsko zakonodajo.
 (64)
 Poleg tega Komisija meni, da računovodski izkazi družbe Laiwu niso bili vodeni v skladu s kitajsko računovodsko zakonodajo, ker revizor ni predložil pripomb glede kršitve kitajske računovodske zakonodaje iz uvodne izjave 61.
 (65)
 Ob upoštevanju navedenega je bilo treba te trditve zavrniti.
 (66)
 V zvezi z merilom št. 3 družba ni dokazala, da deluje brez večjih izkrivljanj, prenesenih iz sistema netržnega gospodarstva. Natančneje, družba s statusom „visokotehnološkega podjetja in podjetja z novo tehnologijo“ uživa ugodnosti preferencialnega režima davka od dohodka pravnih oseb, ki znatno vpliva na njeno finančno stanje.
 (67)
 Družba Laiwu je trdila, da se ugodnejši davčni režim ne more obravnavati na podlagi merila št. 3 v zvezi s TGO, saj gre za obliko subvencije.
 (68)
 Komisija opozarja, da je namen ocene na podlagi merila št. 3 v zvezi s TGO določiti, ali so proizvajalci izpostavljeni znatnim izkrivljanjem, prenesenim iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva.
 (69)
 Državna ugodnost, ki jo je prejela družba Laiwu v obliki preferencialne davčne stopnje, je trajna ugodnost v skladu s členom 28 zakona o davku na dohodek podjetij iz leta 2007. Ta ugodnost je bila dodeljena v skladu s preambulo Ustave LRK: „Partija je dolžna podpirati in izboljševati osnovni gospodarski sistem, pri čemer ima javna lastnina vodilno vlogo in se različni gospodarski sektorji razvijajo drug ob drugem ....“
 (70)
 Eden od ciljev dodelitve ugodnosti je privabiti kapital po znižanih stopnjah. To povzroča izkrivljanje na kapitalskih trgih. Dejansko sistem obdavčitve dohodka, s katerim se ugodnejše obravnava nekatere družbe, ki jih vlada šteje za strateške, kaže, da davčni sistem ne temelji na tržnem gospodarstvu, temveč je še vedno pod močnim vplivom državnega načrtovanja, kar je značilno za sistem netržnega gospodarstva. Komisija meni, da takšno znižanje davkov prav tako pomeni znatno izkrivljanje, saj spremeni znesek dobička pred obdavčitvijo, ki ga mora družba ustvariti, da bi bila privlačna za vlagatelje.
 (71)
 Ob upoštevanju navedenega je bilo treba te trditve zavrniti.
 (72)
 Komisija je rezultate preiskave v zvezi s TGO razkrila družbi Laiwu, kitajskim organom in vložnikoma. Komisija jih je povabila, da predložijo svoje pripombe in zahtevajo zaslišanje. Prejete pripombe niso zadostovale za spremembo predhodnih ugotovitev Komisije.
 (73)
 Družba Laiwu je trdila, da je Komisija predlagala zavrnitev TGO zaradi razlogov, ki se razlikujejo od tistih, ki so pripeljali do začetka preiskave. Stališče družbe je, da bi morala Komisija omejiti oceno za TGO na merilo št. 1.
 (74)
 Najprej je treba opozoriti, da člen 2(7)(c) navaja pet kumulativnih meril, ki jih je treba vse izpolniti za odobritev TGO. Poleg tega je dokazno breme na družbi, ki vloži zahtevek za TGO.
 (75)
 Poleg tega točka 5.2 obvestila o začetku (11) določa razloge za začetek preiskave, ki se nanašajo na povečanje proizvodne zmogljivosti družbe Laiwu in razširjeni obseg prodaje izdelka. Obvestilo o začetku nikakor ne omejuje preiskave na oceno merila št. 1 v zvezi s TGO. Poleg tega so se dokazi prima facie ocenjevali glede na lastne značilnosti, ki upravičujejo začetek preiskave. Ocena za TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je celostna preiskava, ali določen proizvajalec deluje v pogojih tržnega gospodarstva iz točke 6.1.1.2 obvestila o začetku.
 (76)
 Nazadnje Komisija ugotavlja, da je družba Laiwu v predloženem obrazcu zahtevka za TGO trdila, da izpolnjuje vseh pet meril za TGO. V skladu z ustreznimi določbami osnovne uredbe mora družba, ki zaprosi za TGO, uspešno dokazati, da deluje v pogojih tržnega gospodarstva, tj. dokazno breme, ki ustrezno utemeljuje zahtevek za TGO z zadostnimi dokazi, nosi družba sama. Ta trditev družbe Laiwu je bila zato zavrnjena.
 (77)
 Po predložitvi informacij o presoji zahtevka za TGO državam članicam v skladu s členom 2(7)(c) je Komisija zainteresirane strani obvestila o končnih rezultatih ocene za TGO.
 3.3.1.2 Primerljiva država
 (78)
 V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za družbo Laiwu določena na podlagi cene v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je Komisija izbrala tretjo državo s tržnim gospodarstvom, tj. Kanado (glej uvodno izjavo 26 in nadaljnje izjave).
 (79)
 Komisija je določila normalno vrednost na podlagi domače prodaje kanadskega proizvajalca nepovezanim strankam.
 3.3.2 Izvozna cena
 (80)
 Komisija je izvozno ceno določila na podlagi izvoznih cen, ki so jih neodvisne stranke v Uniji dejansko plačevale ali jih plačujejo v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.
 3.3.3 Primerjava
 (81)
 Komisija je primerjala normalno vrednost z izvozno ceno na podlagi franko tovarna.
 (82)
 Kadar je to upravičeno s potrebo, da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, kreditov in provizij.
 3.3.4 Stopnja dampinga
 (83)
 Komisija je primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.
 (84)
 Na podlagi tega tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, za družbo Laiwu znaša 37,8 %.
 3.3.5 Trajna narava spremenjenih okoliščin
 (85)
 V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je Komisija analizirala, ali se sprememba okoliščin glede dampinga lahko utemeljeno šteje za trajno.
 (86)
 Dejstvo, da se je družba Laiwu razširila od najmanjšega do največjega proizvajalca izvoznika v EU, se šteje kot trajna sprememba. Družba je v svojem izpolnjenem vprašalniku potrdila, da bo ohranila svoj obseg izvoza in da ne bo spremenila svojega vzorca izvoza.
 4. ŠKODA
 4.1 Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
 (87)
 Podobni izdelek sta v OPP proizvajala dva proizvajalca v Uniji. Ta predstavljata „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
 (88)
 Ker industrijo Unije sestavljata le dva proizvajalca, so vse številke, povezane z občutljivimi podatki, zaradi zaupnosti indeksirane ali navedene v razponu.
 4.2 Potrošnja Unije
 (89)
 Komisija je potrošnjo Unije določila tako, da je prodaji industrije Unije na trgu Unije prištela uvoz iz LRK in drugih tretjih držav na podlagi podatkov Eurostata in izpolnjenih vprašalnikov.
 (90)
 Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:
 Preglednica 1
 Potrošnja Unije
 2010
 2011
 2012
 OPP
 Potrošnja v tonah (razpon)
 450 000–500 000
 430 000–480 000
 470 000–520 000
 450 000–500 000
 Indeks
 100
 95
 105
 101
 Vir: Izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.
 (91)
 Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju gibala med ± 5 %. Vendar pa razvoj ne kaže jasnega trenda v celotnem obravnavanem obdobju.
 4.3 Uvoz iz zadevne države
 4.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države
 (92)
 Komisija je določila obseg uvoza na podlagi Eurostatovih podatkov. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 88 in naslednjih uvodnih izjavah.
 (93)
 Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:
 Preglednica 2
 Obseg uvoza in tržni delež
 2010
 2011
 2012
 OPP
 Obseg uvoza iz zadevne države v tonah
 202 391
 176 451
 206 222
 183 026
 Indeks
 100
 87
 102
 90
 Tržni delež (razpon)
 40–45 %
 36–41 %
 38–43 %
 35–40 %
 Tržni delež (indeks)
 100
 92
 97
 90
 Vir: Eurostat.
 (94)
 Obseg uvoza je v obravnavanem obdobju nihal. Zdi se, da je nihanje do neke mere sledilo trendu potrošnje Unije. Leta 2011, ko je bila potrošnja nizka, je bil uvoz iz Kitajske na najnižji ravni. Leta 2012, ko je potrošnja dosegla najvišjo raven, je tudi uvoz iz Kitajske dosegel najvišjo raven.
 (95)
 Kitajski uvoz le v OPP ni sledil temu trendu, ko je bil kljub primerljivi potrošnji Unije za približno 10 % nižji kot leta 2010. Kljub zmanjšanju je uvoz iz Kitajske ohranil znaten tržni delež v višini 35–45 % na trgu Unije v celotnem obravnavanem obdobju.
 4.3.2 Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen
 (96)
 Komisija je določila cene uvoza na podlagi Eurostatovih podatkov. Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:
 Preglednica 3
 Uvozne cene
 (v EUR/tono)
 2010
 2011
 2012
 OPP
 LRK
 806
 938
 1 000
 933
 Indeks
 100
 116
 124
 116
 Vir: Eurostat.
 (97)
 Uvozne cene citronske kisline iz Kitajske so se med letoma 2010 in 2012 povišale za 24 %, nato pa so se med letom 2012 in OPP znižale za 8 odstotnih točk. V celotnem obravnavanem obdobju so te cene sledile razvoju cen surovin, kot je koruza.
 (98)
 Po razkritju je ena od zainteresiranih strani izrazila dvom v natančnost podatkov Eurostata, ni pa predložila nobenih tehtnih dokazov, s katerimi bi lahko utemeljila svojo trditev. Zato te trditve ni bilo mogoče sprejeti.
 (99)
 Komisija je določila nelojalno nižanje prodajnih cen v OPP s primerjavo:
 1.
 tehtanih povprečnih prodajnih cen za posamezno vrsto izdelka proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojenih na raven cene franko tovarna, in
 2.
 ustreznih tehtanih povprečnih cen za posamezne uvožene vrste izdelkov sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov prvi neodvisni stranki, določenih na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za konvencionalne dajatve in uvozne stroške.
 (100)
 Za proizvajalce izvoznike, ki niso sprejeli zaveze iz uvodne izjave 2, je bila za primerjavo uporabljena cena za prvo neodvisno stranko v Uniji. Za proizvajalce izvoznike, ki so sprejeli zaveze, ni bilo mogoče upoštevati cen za prvo neodvisno stranko v Uniji, saj so nanje vplivali pogoji iz zaveze. Za te izvoznike je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen določeno na podlagi cene, zaračunane za prvo neodvisno stranko v tretjih državah.
 (101)
 Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da bi bilo treba pri določitvi nelojalnega nižanja prodajnih cen tudi za strani, za katere ne veljajo zaveze, uporabiti ceno, ki so jo zaračunavale prvi neodvisni stranki v tretjih državah. Vendar je preiskava pokazala, da so strani, za katere ne veljajo zaveze, zaračunavale precej nižje cene kot strani, za katere veljajo zaveze. To pomeni, da na njihove cene ne vpliva zaveza, zato se lahko uporabijo pri določanju nelojalnega nižanja prodajnih cen.
 (102)
 Primerjava cen je bila opravljena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine, ki je bila po potrebi ustrezno prilagojena provizijam in postopku razčlenitve.
 (103)
 Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da prilagoditev za postopek razčlenitve ni več upravičena, ker citronske kisline iz Kitajske ni več treba razčleniti. Vendar je preiskava pokazala, da postopek razčlenitve ni vedno potreben, še vedno pa obstajajo primeri, v katerih je potreben, kar utemeljuje prilagoditev.
 (104)
 Za nesodelujoče proizvajalce izvoznike nelojalnega nižanja prodajnih cen ni bilo mogoče določiti z uporabo cen za vsako posamezno vrsto izdelka, ker teh informacij ni bilo na voljo. Zato je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen določeno na podlagi primerjave skupnih tehtanih povprečnih prodajnih cen za proizvajalce Unije in za nesodelujoče kitajske proizvajalce izvoznike.
 (105)
 Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v OPP. Na splošno je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalno znižanih prodajnih cen med 20 % in 45 %.
 4.4 Gospodarski položaj industrije Unije
 4.4.1 Splošna opomba
 (106)
 V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
 4.4.2 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
 (107)
 Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
 Preglednica 4
 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
 2010
 2011
 2012
 OPP
 Obseg proizvodnje v tonah (razpon)
 270 000–300 000
 290 000–320 000
 300 000–330 000
 300 000–330 000
 Indeks
 100
 106
 108
 107
 Proizvodna zmogljivost v tonah (razpon)
 300 000–350 000
 300 000–350 000
 300 000–350 000
 300 000–350 000
 Indeks
 100
 101
 101
 101
 Izkoriščenost zmogljivosti – indeks
 100
 105
 106
 106
 Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
 (108)
 Obseg proizvodnje se je v obravnavanem obdobju razvijal pozitivno. Med letoma 2010 in 2011 se je povečal za 6 %, z manjšimi spremembami v naslednjih obdobjih.
 (109)
 Ker je proizvodna zmogljivost ostala skoraj nespremenjena, je izkoriščenost zmogljivosti odražala razvoj obsega proizvodnje. Izkoriščenost zmogljivosti se je med letoma 2010 in 2011 znatno povečala za 5 %, v naslednjih obdobjih pa je ostala skoraj nespremenjena.
 4.4.3 Obseg prodaje in tržni delež
 (110)
 Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
 Preglednica 5
 Obseg prodaje in tržni delež
 2010
 2011
 2012
 OPP
 Celoten obseg prodaje na trgu Unije – indeks
 100
 108
 108
 108
 Tržni delež – indeks
 100
 111
 102
 107
 Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
 (111)
 Industrija Unije je med letoma 2010 in 2011 uspela povečati svoj obseg prodaje za 8 %. Posledično je obseg prodaje do OPP ostal na isti ravni.
 (112)
 Tržni delež se je razvijal na podoben način, tj. v obravnavanem obdobju se je povečal za 7 %. V letih 2011 in 2012 je na tržni delež vplivalo tudi nihanje potrošnje Unije, opisano v uvodni izjavi 91.
 4.4.4 Rast
 (113)
 Industrija Unije je uspela povečati svoj obseg prodaje za 8 % in tržni delež za 7 %. Hkrati se je na podoben način povečal obseg proizvodnje. Industrija Unije je zato lahko izkoristila možnosti za rast s povečanjem njenega tržnega deleža na dokaj stabilnem trgu.
 4.4.5 Zaposlenost in produktivnost
 (114)
 Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
 Preglednica 6
 Zaposlenost in produktivnost
 2010
 2011
 2012
 OPP
 Število zaposlenih – indeks
 100
 101
 105
 106
 Produktivnost (v tonah/zaposlenega) – indeks
 100
 105
 102
 101
 Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
 (115)
 Zaposlovanje je v obravnavanem obdobju kazalo pozitiven razvoj, tj. povišanje za 6 %. Hkrati je produktivnost na zaposlenega ostala precej stabilna v celotnem obravnavanem obdobju.
 4.4.6 Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
 (116)
 Ugotovljene stopnje dampinga so bile precej nad stopnjo de minimis. Učinek višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije pa je bil manjši, ker so na raven cen številnih kitajskih proizvajalcev izvoznikov vplivale zaveze. Za druge proizvajalce izvoznike je škodljiv učinek uravnotežil učinek dajatev. Zato je mogoče skleniti, da si je industrija Unije opomogla od škode, ki jo je povzročil pretekli damping kitajskih proizvajalcev izvoznikov.
 4.4.7 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
 (117)
 Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:
 Preglednica 7
 Prodajne cene v Uniji
 2010
 2011
 2012
 OPP
 Prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/tono) – razpon
 1 000–1 150
 1 050–1 200
 1 150–1 300
 1 150–1 300
 Indeks
 100
 103
 113
 115
 Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) – razpon
 750–900
 850–1 000
 850–1 000
 850–1 000
 Indeks
 100
 113
 111
 115
 Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
 (118)
 Tehtani povprečni proizvodni stroški na enoto so se med letoma 2010 in 2011 povečali za 13 % in nato še za dodatni 2 odstotni točki do OPP.
 (119)
 Prodajne cene so se razvijale na podoben način, vendar z zamikom približno 1 leta. Industrija Unije je lahko povišanje stroškov, ki so nastali v letu 2011, v celoti prenesla na stranke šele v letu 2012. To je privedlo do manjše dobičkonosnosti v letu 2011, kot je prikazano v uvodni izjavi 120 in nadaljnjih uvodnih izjavah.
 4.4.8 Stroški dela
 (120)
 Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
 Preglednica 8
 Povprečni stroški dela na zaposlenega
 2010
 2011
 2012
 OPP
 Povprečna plača na zaposlenega – indeks
 100
 103
 114
 118
 Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
 (121)
 Povprečni stroški dela na zaposlenega so se povečali za skupaj 18 %, predvsem zaradi znatnega povečanja za 11 odstotnih točk med letoma 2011 in 2012.
 4.4.9 Zaloge
 (122)
 Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
 Preglednica 9
 Zaloge
 2010
 2011
 2012
 OPP
 Končne zaloge v tonah (razpon)
 14 000–16 000
 14 000–16 000
 17 000–19 000
 22 000–24 000
 Indeks
 100
 101
 121
 155
 Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
 (123)
 Končne zaloge proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju znatno povečale. Višja raven zalog na koncu OPP je odvisna od sezonskih dejavnikov. Medtem ko se za druga obdobja končne zaloge beležijo konec decembra, so se za konec OPP beležile konec junija, kar je tik pred obdobjem precej visokega povpraševanja zaradi povečane potrošnje pijač in razmeroma nizke proizvodnje zaradi bližajočih se poletnih počitnic. Zato je nekoliko višja raven zalog v tistem času povsem običajna.
 4.4.10 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
 (124)
 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
 Preglednica 10
 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
 2010
 2011
 2012
 OPP
 Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (razpon)
 12–17 %
 7–12 %
 12–17 %
 12–17 %
 Indeks
 100
 69
 103
 103
 Denarni tok – indeks
 100
 50
 86
 80
 Naložbe – indeks
 100
 162
 123
 106
 Dobičkonosnost naložb – razpon
 30–40 %
 15–25 %
 25–35 %
 25–35 %
 Indeks
 100
 59
 93
 90
 Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
 (125)
 Komisija je dobičkonosnost proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Raven dobičkonosnosti je bila skoraj v celotnem obravnavanem obdobju stabilna. Dobičkonosnost industrije Unije je v celotnem obravnavanem obdobju presegla ciljni dobiček, določen v prvotni preiskavi.
 (126)
 Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Razvoj denarnega toka je v celotnem obravnavanem obdobju ostal na zadovoljivi ravni.
 (127)
 Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Razvoj donosnosti naložb je v veliki meri odražal razvoj dobičkonosnosti ter ostal na zadovoljivi ravni skoraj v celotnem obravnavanem obdobju.
 (128)
 Nobeden od proizvajalcev Unije ni poročal o težavah pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju.
 4.4.11 Sklep o škodi
 (129)
 Večina kazalnikov škode, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, zaposlovanje, stroški dela in prodajne cene, se je razvijala pozitivno. Medtem ko finančni kazalniki, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb, kažejo na različen trend, pa so absolutne ravni zadovoljive in ne kažejo znakov škode.
 (130)
 Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da si je industrija Unije opomogla od škode preteklega dampinga in ne trpi znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
 4.5 Verjetnost ponovitve škode
 (131)
 Zgoraj navedeni trendi v zvezi s cenami in obsegom uvoza zadevnega izdelka iz Kitajske kažejo, da medtem ko so kitajski izvozniki ohranili močno prisotnost na trgu Unije, so veljavni ukrepi (dajatev in zaveze) povzročili zvišanje cen ter zmanjšanje obsega. Največ koristi od tega razvoja je imela industrija Unije, saj je prisotnost drugih tretjih držav na trgu ostala precej omejena. To pomeni, da je razlog za odpravo škode predvsem obstoj veljavnih ukrepov.
 (132)
 Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, imajo proizvajalci izvozniki v LRK na voljo neizkoriščene zmogljivosti za zelo hitro povečanje izvoza. Poleg tega je glede na donosnejše cene na trgu EU v primerjavi s trgi večine tretjih držav verjetno, da bi bil znaten obseg izdelkov, ki se trenutno izvažajo v te države, tudi lahko preusmerjen na trg EU v primeru izteka protidampinških ukrepov.
 (133)
 Poleg tega so bile na glavnih mednarodnih trgih, kot so ZDA, Brazilija, Tajska in Ukrajina, uvedene protidampinške dajatve na citronsko kislino iz Kitajske. Zato bodo kitajski proizvajalci izvozniki v primeru izteka protidampinških ukrepov težje prodajali na navedenih trgih kot na nezaščitenem trgu EU.
 (134)
 Poleg tega ravni cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere ne veljajo zaveze, znatno nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, in sicer za 20 % do 45 %. Podobno so cene, ki so jih zaračunavali proizvajalci izvozniki, za katere veljajo zaveze, za trge tretjih držav, nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije za 20 % do 39 %. To nakazuje ravni cen, s katerimi bi kitajski proizvajalci izvozniki verjetno vstopili na trg Unije, če ukrepov ne bi bilo.
 (135)
 Verjetnost poceni izvoza iz Kitajske v odsotnosti ukrepov potrjujejo številne protidampinške preiskave v zvezi s citronsko kislino iz Kitajske v drugih državah, navedenih v uvodni izjavi 133.
 (136)
 Kitajski proizvajalci izvozniki lahko zelo povečajo svoj že tako znaten tržni delež po cenah, ki povzročajo škodo industriji Unije zaradi znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen industrije Unije.
 (137)
 Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da kitajski proizvajalci izvozniki verjetno ne bodo znižali svojih cen na ravni cen, ki prevladujejo na trgih drugih tretjih držav. Vendar ta trditev ne temelji na dejstvih, ki jih je razkrila preiskava. Kot je navedeno v uvodni izjavi 134, stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, ugotovljene za kitajske proizvajalce izvoznike, za katere ne veljajo zaveze, so na trgu Unije (20–45 %) zelo podobne stopnjam, ugotovljenim za kitajske proizvajalce izvoznike, za katere veljajo zaveze, na trgih tretjih držav (20–39 %). Zato je verjetno, da bi se v odsotnosti ukrepov kitajske cene na trgu Unije približale cenam, ki jih kitajski proizvajalci izvozniki zaračunavajo na drugih trgih.
 (138)
 Zato se lahko sklene, da obstaja verjetnost ponovitve škode v primeru izteka ukrepov.
 5. INTERES UNIJE
 (139)
 V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali je uvedba protidampinških ukrepov na uvoz citronske kisline s poreklom iz LRK na podlagi ugotovitev sedanjega pregleda zaradi izteka ukrepov v interesu Unije kot celote. Ugotavljanje interesa Unije je temeljilo na oceni vseh vključenih interesov, ki zajema tudi interese industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
 5.1 Interes industrije Unije
 (140)
 Oba proizvajalca Unije, ki skupaj obsegata 100 % proizvodnje Unije, sta sodelovala v tej preiskavi. Kot je navedeno v uvodni izjavi 130, si je industrija Unije opomogla od škode, ki ji jo je damping povzročil v preteklosti.
 (141)
 Veljavni ukrepi so industriji Unije omogočili, da si opomore od pretekle škode. Hkrati je industrija Unije dokazala, da je njeno delovanje vzdržno, kadar ni izpostavljena nepošteni konkurenci zaradi dampinškega uvoza.
 (142)
 Obenem bi prenehanje ukrepov zelo verjetno povzročilo večjo nelojalno konkurenco zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske, ki ogroža neprekinjeno delovanje preostalih proizvajalcev v sicer vzdržni industriji. Opozoriti je treba, da so trije proizvajalci v Uniji prenehali z delovanjem pred uvedbo ukrepov proti uvozu iz Kitajske.
 (143)
 Zato se sklene, da je ohranitev veljavnosti ukrepov v interesu industrije Unije.
 5.2 Interes nepovezanih uvoznikov
 (144)
 Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, je šest nepovezanih uvoznikov predložilo odgovore v okviru vzorčenja. Vzorčeni so bili trije največji uvozniki, en uvoznik pa na koncu ni predložil smiselno izpolnjenega vprašalnika. Končni vzorec je vključeval preostala dva uvoznika.
 (145)
 Oba uvoznika trgujeta s široko paleto izdelkov. Pomen citronske kisline za njun celotni promet se močno razlikuje. Za enega uvoznika citronska kislina predstavlja le neznaten del celotnega prometa, medtem ko je za drugega uvoznika eden najpomembnejših izdelkov.
 (146)
 Oba vzorčena uvoznika ne nasprotujeta popolnoma veljavnim ukrepom, vendar sta opozorila na dejstvo, da je trenutna raven MIP previsoka, ker vodi do znatnega dobička za industrijo Unije. Ta uvoznika sta zato zaprosila za znižanje ravni MIP.
 5.3 Interes uporabnikov
 (147)
 Komisija je prejela šest v celoti izpolnjenih vprašalnikov od uporabnikov, ki so večinoma iz kemične in farmacevtske industrije. Čeprav se v prehrambni industriji in industriji pijač porabi daleč največ citronske kisline, tj. vsaj 50 % skupne potrošnje, noben uporabnik iz teh industrij ni v celoti sodeloval.
 (148)
 Uporabniki so izrazili zaskrbljenost glede zanesljivosti oskrbe. En razlog za zaskrbljenost je nezmožnost industrije Unije, da oskrbi celoten trg Unije. Vendar pa je bil obseg uvoza iz Kitajske na trgu Unije kljub veljavnim ukrepom še vedno znaten, tako da je omogočil oskrbo tistega dela trga, ki ga industrija Unije ne more oskrbeti.
 (149)
 Velike skupine uporabnikov, kot so prehrambna industrija, industrija pijač in farmacevtska industrija, le delno potrebujejo citronsko kislino za svoje izdelke. Po njihovem mnenju je težko nadomestiti citronsko kislino, zato je zanesljivost dobave pogosto pomembnejša od cene. Finančni učinek ukrepov na te uporabnike je zanemarljiv, saj citronska kislina ni zelo pomembna v njihovi strukturi stroškov.
 (150)
 Za uporabnike, ki proizvajajo kemične izdelke in predstavljajo približno 25 % celotne potrošnje EU, je citronska kislina zmernega pomena, saj predstavlja približno 5 % stroškov surovin. Po njihovem mnenju se protidampinški ukrepi ne bi smeli ohraniti. Nekateri uporabniki so opozorili tudi na dobro finančno stanje proizvajalcev EU. Učinek ukrepov na te uporabnike je večji kot učinek na prehrambno industrijo, industrijo pijač in farmacevtsko industrijo. Vendar informacije, ki so jih predložili sodelujoči uporabniki, ki proizvajajo kemične izdelke, kažejo, da so kljub veljavnim ukrepom uspeli doseči zdravo stopnjo dobička. Učinek ukrepov na te uporabnike se zato šteje za omejen.
 (151)
 Po razkritju so zainteresirane strani iz industrije detergentov trdile, da citronska kislina za nekatere izdelke predstavlja večji delež stroškov kot omenjeno 5-odstotno povprečje. Hkrati te strani niso predložile nobenega dokaza, da se povprečje ravno v industriji detergentov razlikuje od 5-odstotnega povprečja v kemični industriji na splošno. Zato se šteje, da sklepi za kemično industrijo na splošno veljajo tudi za industrijo detergentov.
 (152)
 Po razkritju so zainteresirane strani nadalje trdile, da bo zaradi prihodnje prepovedi uporabe fosfatov v detergentih za strojno pomivanje posode prišlo od leta 2017 do večje potrošnje citronske kisline v Uniji. Čeprav je jasno, da bo do takrat treba nadomestiti fosfate z drugimi snovmi, še ni jasno, ali jih bo nadomestila citronska kislina ali druge snovi. Poleg tega strani niso predložile nobenih dejanskih dokazov o splošnem učinku te spremembe.
 (153)
 Na splošno pozitivni učinek ukrepov na industrijo Unije precej odtehta omejen ali zanemarljiv negativen vpliv veljavnih ukrepov na uporabnike.
 5.4 Viri dobave na trgu Unije
 (154)
 Zainteresirane strani so se pritožile glede na domnevno pomanjkanje konkurence na trgu Unije. V EU sta res samo dva proizvajalca Unije. Da bi izpolnili zahteve uporabnikov EU, trg Unije potrebuje uvoz, ki je večinoma s poreklom iz LRK.
 (155)
 Dejstvo, da sta v Uniji ostala samo dva proizvajalca, pa je posledica dampinga kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki je privedel do ukrepov, ki se pregledujejo. Leta 2004, na začetku obravnavanega obdobja prvotne preiskave, je bilo v Uniji še vedno pet proizvajalcev, ki so konkurirali znatnim količinam kitajskega dampinškega uvoza. V naslednjih letih (2004–2007), ko je bila Unija zelo izpostavljena velikim količinam dampinškega izvoza iz LRK, pa so morali trije proizvajalci Unije zapustiti trg, kar je privedlo do sedanjega dvopolnega položaja.
 (156)
 Od uvedbe veljavnih ukrepov bi se padajoči trend glede števila proizvajalcev Unije lahko ustavil. Če bi kitajski proizvajalci izvozniki lahko ponovno izvajali damping v neomejenih količinah, bi industrija Unije ponovno utrpela škodo, vključno z izgubo tržnega deleža zaradi uvoza iz Kitajske.
 (157)
 Proizvajalci Unije ne morejo v celoti zadostiti povpraševanju na trgu Unije (glej uvodno izjavo 107). Kljub veljavnim ukrepom so velike količine uvoza iz Kitajske še vedno prihajale na trg in v obravnavanem obdobju ohranjale tržni delež v višini 35 % do 45 %, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 93.
 (158)
 V odsotnosti ukrepov bi tudi edina obstoječa proizvajalca EU morda bila prisiljena zapustiti trg EU. V tem primeru bi uporabniki EU postali še bolj odvisni od enega samega vira uvoza, tj. iz LRK, ki glede na omenjen velik pomen zanesljivosti oskrbe ne bi bil v interesu Unije.
 5.5 Sklep o interesu Unije
 (159)
 Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ni bilo prepričljivih razlogov, da ohranitev ukrepov za uvoz citronske kisline s poreklom iz LRK ni v interesu Unije.
 6. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
 6.1 Vmesni pregled, omejen na škodo
 (160)
 Večina sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je sprejela zaveze iz uvodne izjave 2. Preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov iz uvodne izjave 41 je pokazala, da so bile njihove izvozne cene za EU oblikovane na podlagi cenovnih zavez, ki določajo MIP. Zato se njihove izvozne cene niso štele za dovolj zanesljive, da bi se lahko uporabile za analizo verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga v specifičnih okoliščinah te preiskave. Podobno se take izvozne cene pri zanesljivem in smiselnem izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen ne morejo šteti za zanesljiv kazalnik, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 100. Iz istega razloga navedene cene prav tako niso dovolj zanesljive za nov izračun stopnje odprave škode.
 (161)
 Za sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, ki ni sprejel zavez, tj. družba Laiwu, zaveze niso vplivale na izvozne cene, zato jih je mogoče uporabiti za določitev nove stopnje odprave škode.
 6.2 Stopnja odprave škode
 (162)
 Za določitev stopnje teh ukrepov je Komisija najprej določila znesek dajatve, potreben za preprečitev ponovitve škode za industrijo Unije.
 (163)
 Škoda se ne bi ponovila, če bi industrija Unije lahko pokrila svoje proizvodne stroške in imela dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka na trgu Unije, ki bi ga lahko dosegla v okviru normalnih konkurenčnih pogojev industrije te vrste v sektorju, tj. v odsotnosti dampinškega uvoza. Stopnja dobička, določena za ta namen v prvotni preiskavi, je znašala 6 %.
 (164)
 Na tej podlagi je Komisija izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije tako, da je od prodajnih cen Unije odštela dejansko stopnjo dobička, doseženo v OPP, in jo zamenjala z navedeno stopnjo dobička v višini 6 %.
 (165)
 Ena zainteresirana stran je trdila, da je stopnja dobička pred obdavčitvijo v višini 6 % prenizka, saj zaradi znatne davčne stopnje nastali dobiček po obdavčitvi ne zagotavlja potrebnih virov.
 (166)
 V zvezi s tem stopnja dobička, uporabljena pri določitvi ravni odprave škode, odraža stopnjo dobička v odsotnosti dampinškega uvoza. Zainteresirana stran ni predložila nobenih argumentov, da 6-odstotna stopnja dobička, ki je dejanska stopnja dobička, ki jo je ustvarila industrija Unije v odsotnosti dampinškega uvoza in je bila določena v prvotni preiskavi, ni primerna za ta namen.
 (167)
 Komisija je nato določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene družbe Laiwu, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtane povprečne neškodljive cene podobnega izdelka, ki so ga proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v OPP. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.
 6.3 Dokončni protidampinški ukrepi
 (168)
 Za družbo Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. bi bilo treba uvesti dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 9(4) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnjo škode in stopnjo dampinga. Stopnjo dajatve je treba določiti tako, da se med stopnjo dampinga in stopnjo odprave škode izbere nižjo.
 (169)
 Na podlagi navedenega bi dokončna stopnja protidampinške dajatve, izražena kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, morala biti naslednja:
 Družba
 Stopnja dampinga
 Stopnja odprave škode
 Dokončna protidampinška dajatev
 Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
 37,8 %
 15,3 %
 15,3 %
 (170)
 V okviru pregleda zaradi izteka ukrepov, kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, bi bilo treba ohraniti protidampinške ukrepe za uvoz citronske kisline s poreklom iz LRK. Treba je opozoriti, da navedeni ukrepi vključujejo dajatev ad valorem na različnih stopnjah in z različnimi zavezami za nekatere družbe.
 (171)
 Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi bilo treba uporabljati stopnjo dajatve za „vse druge družbe“. Za njih se ne smejo uporabljati kakršne koli individualne stopnje protidampinške dajatve.
 (172)
 Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če se spremeni ime ali naslov njenega subjekta. Zahtevo mora nasloviti na Komisijo (12). Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, ki dokazujejo, da sprememba ne vpliva na pravico družbe do stopnje dajatve, ki se nanjo nanaša. Če sprememba imena ali naslova družbe ne vpliva na njeno upravičenost do dajatve, ki se nanjo nanaša, bo obvestilo o spremembi imena ali naslova objavljeno v Uradnem listu Evropske unije.
 (173)
 Dva proizvajalca izvoznika sta Komisijo obvestila o spremembi naslova. Eden od njiju je Komisijo obvestil tudi o spremembi svojega imena. Te spremembe ne vplivajo na njuno dejavnost v zvezi z zadevnim izdelkom.
 (174)
 Drug proizvajalec izvoznik ne bi smel več biti upravičeni do individualne stopnje dajatve, ker je prenehal obstajati.
 (175)
 Ugotovitve iz uvodnih izjav 173 in 174 so bile razkrite, prav tako pa niso bile predložene nobene pripombe.
 7. OBLIKA UKREPOV
 (176)
 Komisija je v okviru pregleda oblike ukrepov upoštevala določitev MIP iz zavez. Komisija je zlasti preučila indeksacijski mehanizem.
 (177)
 MIP je bila prvotno indeksirana na podlagi nihanj cen koruze v ZDA. Ko so bili prvotni ukrepi uvedeni, proizvajalci izvozniki, ki so ponudili zaveze, niso mogli najti javnega referenčnega vira cen koruze za EU. Tak vir je zdaj na voljo in se zdi ustreznejši zaradi dejstva, da MIP temelji na neškodljivi ceni industrije Unije.
 (178)
 Komisija je preučila tudi spremenljivko indeksacije za potrošnjo surovin na tono citronske kisline in ugotovila, da je pravilna.
 (179)
 Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da bi bilo treba namesto omenjene indeksacije MIP uporabiti fiksno najnižjo ceno ali indeksacijo na osnovi cen drugih surovin poleg koruze, saj vsi proizvajalci Unije ne uporabljajo koruze kot surovine za proizvodnjo citronske kisline. Glede na znatno nihanje stroškov proizvodnje in cen citronske kisline pa lahko fiksna najnižja cena hitro postane zastarela in s tem pretirano visoka ali nizka. Poleg tega se indeksacija za surovine z razmeroma stabilnimi cenami ne šteje za primerno, ker cene citronske kisline precej nihajo, za njih pa ni niti zanesljivega javnega vira.
 (180)
 Zato se šteje, da fiksna najnižja cena ali indeksacija na podlagi različnih surovin ni nič bolj smiselna kot indeksacija na podlagi cen koruze. Ker pa koruza ni osnovna surovina za vse proizvajalce Unije, se je štelo za primerno, da se pregleda spremenljivka indeksacije za potrošnjo surovin, da bi bolje odražala tehtano povprečno potrošnjo koruze industrije Unije in razvoj neškodljive cene industrije Unije kot celote.
 (181)
 V okviru delnega vmesnega pregleda, omejenega na škodo, je Komisija določila novo neškodljivo ceno za industrijo Unije. Na podlagi tega bi bilo treba pregledati in posodobiti MIP, da zaveze ostanejo v veljavi.
 (182)
 Po dokončnem razkritju je pet sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, vključno s skupino proizvajalcev izvoznikov, za katero trenutno veljajo zaveze, skupaj z Gospodarsko zbornico uvoznikov in izvoznikov kovin, rudnin in kemikalij Kitajske (glej uvodni izjavi 2 in 3) ponudilo nove sprejemljive cenovne zaveze.
 (183)
 Komisija je z Izvedbenim sklepom (EU) 2015/87 (13) sprejela te nove ponudbe zavez, ki nadomeščajo veljavne zaveze. Nove ponudbe zavez odpravljajo škodljive učinke dampinga in v zadostnem obsegu omejujejo tveganje izogibanja.
 (184)
 Da bi lahko Komisija in carinski organi še učinkoviteje nadzorovali, da družbe upoštevajo zaveze, bo pri predložitvi zahtevka za sprostitev v prosti promet pristojnemu carinskemu organu oprostitev protidampinške dajatve pogojena:
 (i)
 s predložitvijo računa na podlagi zaveze, tj. trgovinskega računa, ki vsebuje vsaj podatke in deklaracijo iz Priloge;
 (ii)
 z dejstvom, da navedene družbe uvoženo blago izdelajo, odpravijo in zanj izdajo trgovinski račun neposredno prvi neodvisni stranki v Uniji, ter
 (iii)
 z dejstvom, da deklarirano in carini predloženo blago natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze.
 Kadar zgoraj navedeni pogoji niso izpolnjeni, se v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet uvede ustrezna protidampinška dajatev.
 (185)
 Kadar Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe zaradi kršitve umakne sprejetje zaveze in se pri tem sklicuje na konkretne transakcije ter ustrezne račune na podlagi zaveze razglasi za neveljavne, nastane v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet teh transakcij carinski dolg.
 (186)
 Uvozniki se morajo zavedati, da lahko v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet carinski dolg nastane kot del običajnega poslovnega tveganja, kot je opisano v uvodnih izjavah 184 in 185, čeprav je Komisija sprejela zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec, od katerega so uvozniki neposredno ali posredno kupovali.
 (187)
 Odbor, ustanovljen v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, ni predložil mnenja –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz citronske kisline in trinatrijevega citrat dihidrata, ki sta trenutno uvrščena pod oznaki KN 2918 14 00 in ex 2918 15 00 (oznaka TARIC 2918150010) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
 2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:
 Družba
 Dokončna protidampinška dajatev (v %)
 Dodatna oznaka TARIC
 COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, LRK
 35,7
 A874
 Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. – No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, LRK
 15,3
 A880
 RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, LRK
 36,8
 A876
 RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, LRK
 36,8
 A877
 TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, LRK
 42,7
 A878
 Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, LRK
 33,8
 A882
 Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, LRK
 32,6
 A879
 Vse druge družbe
 42,7
 A999
 3. Ne glede na odstavek 1 se dokončna protidampinška dajatev ne uporablja pri uvozu, ki se sprosti v prosti promet v skladu s členom 2.
 4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo ustrezne veljavne določbe o carinskih dajatvah.
 Člen 2
 1. Uvoz, ki je deklariran za sprostitev v prosti promet in so zanj izdale račune družbe, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v Izvedbenem sklepu (EU) 2015/87, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, če:
 (a)
 ga navedene družbe proizvedejo, odpremijo in zanj izdajo trgovinski račun neposredno prvi neodvisni stranki v Uniji;
 (b)
 je takemu uvozu priložen račun na podlagi zaveze, tj. trgovinski račun, ki vsebuje vsaj podatke in deklaracijo iz Priloge k tej uredbi, in
 (c)
 blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze.
 2. Carinski dolg nastane ob sprejetju deklaracije za sprostitev v prosti promet:
 (a)
 kadar se v zvezi z uvozom iz odstavka 1 ugotovi, da ni izpolnjen eden ali več pogojev iz navedenega odstavka, ali
 (b)
 kadar Komisija umakne svoje sprejetje zaveze na podlagi člena 8(9) Uredbe (ES) št. 1225/2009 v uredbi ali sklepu, ki velja za določene transakcije, ter razglasi zadevne račune na podlagi zaveze za neveljavne.
 Člen 3
 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 21. januarja 2015
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 343, 22.12.2009, str. 51.
 (2) UL L 323, 3.12.2008, str. 1.
 (3) UL L 323, 3.12.2008, str. 62.
 (4) UL L 244, 8.9.2012, str. 27.
 (5) UL C 60, 1.3.2013, str. 9.
 (6) UL C 351, 30.11.2013, str. 27.
 (7) http://madb.trade.cec.eu.int:8080/madb/atDutyOverviewPubli.htm
 (8) http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx
 (9) http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx. Navedba temelji na javno dostopnem izvlečku iz poročila.
 (10) Glej uvodno izjavo 61 Uredbe Komisije (ES) št. 488/2008 (UL L 143, 3.6.2008, str. 13).
 (11) UL C 351, 30.11.2013, str. 27.
 (12) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.
 (13) Glej stran 75 tega Uradnega lista.
 PRILOGA
 Na trgovinskem računu za prodajo blaga družbe v Evropski uniji, za katerega veljajo zaveze, se navedejo naslednji podatki:
 1.
 Naslov „TRGOVINSKI RAČUN, PRILOŽEN BLAGU, ZA KATEREGA VELJAJO ZAVEZE“.
 2.
 Ime družbe, ki je izdala trgovinski račun.
 3.
 Številka trgovinskega računa.
 4.
 Datum izdaje trgovinskega računa.
 5.
 Dodatna oznaka TARIC, pod katero se blago na računu carini na meji Evropske unije.
 6.
 Natančen opis blaga, ki vključuje:
 —
 številčno oznako izdelka (PCN), ki se uporablja za potrebe zaveze,
 —
 enostaven opis blaga, ki ustreza zadevni oznaki PCN,
 —
 številčno oznako izdelka družbe (CPC),
 —
 oznako TARIC,
 —
 količino (navedeno v tonah).
 7.
 Opis pogojev prodaje z naslednjimi podatki:
 —
 cena na tono,
 —
 veljavni plačilni pogoji,
 —
 veljavni dobavni pogoji,
 —
 skupni popusti in rabati.
 8.
 Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Evropsko unijo in kateremu družba neposredno izda trgovinski račun, ki je priložen blagu, za katerega velja zaveza.
 9.
 Ime uslužbenca družbe, ki je izdala trgovinski račun, in naslednjo podpisano izjavo:
 „Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tem računu, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko unijo, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudila [DRUŽBA], Evropska komisija pa jo je sprejela z Izvedbenim sklepom (EU) 2015/87. Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in točni.“


type: wikipedia

text:
Helilaad, ka laad (venekeelsest sõnast лад, ladina keeles modus, inglise keeles mode), ka mõiste moodus üks tähendusi, on muusikas erinevate helikõrguste ning nendega seotud astmete funktsioonide abstraktne süsteem, mille konkretiseeringuks on helirida. Näiteks c-st üles ehitatud loomuliku mažoori konkretiseeringuks on Do-mažoor helirida.
 Sõna 'laad' on eesti keelde tõlgitud vene muusikateooriast, kus see tähendab helirea helide suhteid (Лад в музыке — система взаимоотношений звуков, vt artikkel :ru:Лад (музыка) venekeelses Vikipeedias).
 Näiteks tervetoonide struktuuriga [1,1,1/2,1,1,1,1/2] (loomulik mažoor) laadi astmete funktsioonid on
 I toonika
 II ülemine juhttoon
 III ülemine mediant
 IV subdominant:
 V dominant
 VI alumine mediant
 VII alumine juhttoon
 Vaata ka
 kirikulaadid
 Messiaeni laadid
 Muusikateooria


text:
Et citat er en gentagelse af en sagt eller skrevet udtalelse. Den kan være fra et interview, en bog, en tale, en film osv.
 Selv om et værk er beskyttet af ophavsret, kan det være tilladt at citere fra det. I den danske ophavsretslov står i paragraf 22:
 Denne sætning fra den danske ophavsretslov er et citat, og det står i citationstegn.
 Mennesker huskes for det, de har sagt eller skrevet – ofte i form af citater. Udtryk, som ofte citeres og lever på folkemunde, kaldtes bevingede ord allerede hos Homer, både i Iliaden og Odysseen. Almindeligt kendt blev udtrykket dog først, da tyskeren Georg Büchmann i 1864 udgav sin samling af Geflügelte Worte, som indeholdt kendte litterære citater, slagord, ordsprog, guldkorn og fyndord, aforismer, osv. Navnet henspiller ikke på Pegasus' vinger, men at udtrykket har fløjet fra mund til mund - ligesom ordet "mundheld" viser til, at formuleringen er heldig. Ovid forklarede "bevingede ord" sådan: "At der findes ord, der flyver fra den menneskelige læbe, som en fugl, der siden huskes for sin præcise formulering."
 Det er ikke altid, at citater overlever i den oprindelige form. Fx forbindes "Play it again, Sam" med filmen Casablanca, selv om det ikke blev sagt i den form. Der kan også komme et gensvar. Ibsen citeres for sit: "Stærkest er den, som står helt alene." Storm P. tilføjede: "Forudsat, at han er ædru." - og huskes for det.
 Håndbogen Bevingede Ord indeholder citater i deres oprindelige form. (Forfatteren hed til overmål Vogel-Jørgensen (1891-1972).)
 Wikimedia har sin egen citatsamling; Wikiquote. For at besøge det danske Wikiquote, klik her
 Referencer
 Litteratur
 Bevingede ord, 7. udgave – København 2008 / Grundlagt af T. Vogel-Jørgensen, redigeret af Pia Jarvad
 Eksterne henvisninger
 Journalistik


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 12.4.2021.
 COM(2021) 173 final
 2021/0092(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Odboru za trgovinu Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Perua i Ekvadora, s druge strane, u pogledu izmjena odluka br. 1/2014, br. 2/2014, br. 3/2014, br. 4/2014 i br. 5/2014 Odbora za trgovinu kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora Sporazumu o trgovini i ažurirali popisi arbitara i stručnjaka za trgovinu i održivi razvoj
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje u ime Europske unije treba zauzeti u Odboru za trgovinu Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Perua i Ekvadora, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum o trgovini”), radi izmjene odluka Odbora za trgovinu kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora Sporazumu te radi ažuriranja popisa arbitara i stručnjaka za trgovinu i održivi razvoj koji se u njemu nalazi.
 2.Kontekst prijedloga
 2.1.Sporazum o trgovini
 Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, te Kolumbije i Perua, s druge strane, potpisan je u Bruxellesu 26. lipnja 2012. U skladu s Odlukom Vijeća 2012/735/EU
 1
 Sporazum o trgovini se u odnosu s Peruom privremeno primjenjuje od 1. ožujka 2013.
 2
 , a u odnosu s Kolumbijom od 1. kolovoza 2013.
 3
 Sporazum je izmijenjen Protokolom o pristupanju Sporazumu o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, te Kolumbije i Perua, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora, potpisanim u Bruxellesu 11. studenoga 2016
 4
 . Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ekvadora, s druge strane, privremeno se primjenjuje od 1. siječnja 2017.
 5
 Člankom 12. Sporazuma o trgovini osnovan je Odbor za trgovinu, koji se sastoji od predstavnika stranke EU-a i predstavnika svake andske zemlje potpisnice na ministarskoj razini ili na razini predstavnika koji se na takvoj razini odrede. Odbor za trgovinu nadzire i olakšava izvršenje Sporazuma o trgovini i ispravnu primjenu njegovih odredbi te razmatra druge načine za postizanje njegovih općih ciljeva. Ocjenjuje i donosi odluke kako je predviđeno u Sporazumu o trgovini o svim pitanjima koja mu upućuju specijalizirana tijela uspostavljena u skladu sa Sporazumom o trgovini. Odbor za trgovinu odluke donosi konsenzusom.
 Odbor za trgovinu donio je odluke koje je potrebno izmijeniti kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora Sporazumu.
 Glava XII. Sporazuma o trgovini obuhvaća sve sporove u vezi s tumačenjem ili primjenom odredbi Sporazuma o trgovini, osim ako je u njemu drukčije propisano.
 Slijedom pristupanja Ekvadora Odbor za trgovinu treba ažurirati poslovnik Odbora za trgovinu, poslovnik i kodeks ponašanja za arbitre, popis arbitara, poslovnik stručnog povjerenstva za trgovinu i održivi razvoj i stručnog povjerenstva za pitanja obuhvaćena glavom o trgovini i održivom razvoju.
 2.2.Odbor za trgovinu
 Odbor za trgovinu osnovan na temelju članka 12. Sporazuma o trgovini nadzire i olakšava izvršenje Sporazuma o trgovini i ispravnu primjenu njegovih odredbi; ocjenjuje rezultate primjene Sporazuma o trgovini, posebno razvoj trgovinskih i gospodarskih odnosa između stranaka; nadzire rad svih specijaliziranih tijela uspostavljenih u skladu sa Sporazumom o trgovini te preporučuje sve potrebne aktivnosti; ocjenjuje i donosi odluke o svim pitanjima koja mu upućuju specijalizirana tijela; donosi vlastiti poslovnik te raspored i dnevni red sastanaka. Odbor za trgovinu odluke donosi konsenzusom. Donesene su odluke obvezujuće za stranke koje poduzimaju sve mjere potrebne za njihovu provedbu. U slučajevima iz članka 12. stavka 4. Sporazuma o trgovini sve odluke donose stranka EU-a i dotična andska zemlja potpisnica te one proizvode pravni učinak samo između navedenih stranaka, pod uvjetom da takve odluke ne utječu na prava i obveze druge andske zemlje potpisnice (članak 14. stavak 3.).
 3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 Ovim Prijedlogom odluke Vijeća utvrđuje se stajalište koje u ime Europske unije treba zauzeti u Odboru za trgovinu Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Ekvadora i Perua, s druge strane, radi izmjene odluka Odbora za trgovinu kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora Sporazumu o trgovini i radi ažuriranja popisa arbitara i stručnjaka za trgovinu i održivi razvoj koji se u njemu nalazi.
 Odluku o utvrđivanju popisa arbitara iz Ekvadora trebao je donijeti Odbor za trgovinu na svojem prvom sastanku, a sada ju je potrebno donijeti što je prije moguće kako bi se u potpunosti provela glava XII. Sporazuma o trgovini, koja se odnosi na rješavanje sporova.
 Stranke Sporazuma o trgovini raspravljale su o predviđenoj odluci Odbora za trgovinu i složile se da bi, s obzirom na Unijine postupke donošenja odluka, Odbor za trgovinu trebao tu odluku donijeti u drugoj polovini 2020.
 Ta je odluka nužna za dovršetak institucionalnog okvira Sporazuma o trgovini, a time i za osiguravanje nesmetane provedbe Sporazuma o trgovini.
 4.Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma.”
 Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji „mogućnost da presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 6
 .
 4.1.2.Primjena na ovaj predmet
 Odbor za trgovinu tijelo je osnovano na temelju sporazuma, i to Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane.
 Odluka koju u skladu s člankom 14. stavkom 2. Sporazuma o trgovini treba donijeti Odbor za trgovinu akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma o trgovini.
 Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalna pravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 4.2.2.Primjena na ovaj predmet
 Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta, tj. izmjena odluka br. 1/2014, br. 2/2014, br. 3/2014, br. 4/2014 i br. 5/2014 Odbora za trgovinu kako bi se, među ostalim, ažurirali popisi arbitara i stručnjaka za trgovinu i održivi razvoj koje sadržavaju te odluke, pripadaju području zajedničke trgovinske politike.
 Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a, a posebno njegov stavak 4.
 4.3.Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. stavak 4. prvi podstavak UFEU-a u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.
 5.Objava predviđenog akta
 Budući da će se aktom Vijeća izmijeniti odluke br. 1/2014, br. 2/2014, br. 3/2014, br. 4/2014 i br. 5/2014 Odbora za trgovinu, primjereno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.
 2021/0092 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Odboru za trgovinu Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Perua i Ekvadora, s druge strane, u pogledu izmjena odluka br. 1/2014, br. 2/2014, br. 3/2014, br. 4/2014 i br. 5/2014 Odbora za trgovinu kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora Sporazumu o trgovini i ažurirali popisi arbitara i stručnjaka za trgovinu i održivi razvoj
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane („Sporazum o trgovini”) potpisan je u Bruxellesu 26. lipnja 2012. U skladu s Odlukom Vijeća 2012/735/EU
 7
 Sporazum o trgovini privremeno se primjenjuje između Unije i njezinih država članica i Perua od 1. ožujka 2013., a između Unije i njezinih država članica i Kolumbije od 1. kolovoza 2013.
 (2)Sporazum o trgovini izmijenjen je Protokolom o pristupanju kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora, potpisanim u Bruxellesu 11. studenoga 2016.
 8
 U skladu s Odlukom Vijeća 2012/735/EU
 9
 Sporazum o trgovini između Unije i njezinih država članica i Ekvadora privremeno se primjenjuje od 1. siječnja 2017.
 (3)U skladu s člankom 13. stavkom 2. točkom (g) podtočkom vi. Sporazuma o trgovini Odbor za trgovinu može pospješiti ostvarenje ciljeva tog sporazuma predviđenim izmjenama ostalih odredbi koje Odbor za trgovinu može mijenjati u skladu s izričitom odredbom Sporazuma o trgovini.
 (4)U skladu s člankom 13. stavkom 5. Sporazuma o trgovini Odbor za trgovinu u obavljanju svih funkcija utvrđenih tim člankom može donositi sve odluke kako je predviđeno Sporazumom o trgovini.
 (5)Odbor za trgovinu treba pisanim postupkom donijeti odluku o izmjeni svojih odluka br. 1/2014, br. 2/2014, br. 3/2014, br. 4/2014 i br. 5/2014.
 (6)Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u Odboru za trgovinu jer će odluka biti obvezujuća za Uniju.
 (7)Odlukom br. 1/2014 Odbora za trgovinu propisano je donošenje njegova poslovnika u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (j) Sporazuma o trgovini.
 (8)Odlukom br. 2/2014 Odbora za trgovinu propisano je donošenje poslovnika i kodeksa ponašanja za arbitre u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (h) i člankom 315. Sporazuma o trgovini.
 (9)Odlukom br. 3/2014 Odbora za trgovinu propisano je utvrđivanje popisa arbitara u skladu s člankom 304. stavcima 1. i 4. Sporazuma o trgovini.
 (10)Odlukom br. 4/2014 Odbora za trgovinu propisano je donošenje poslovnika stručnog povjerenstva za trgovinu i održivi razvoj u skladu s člankom 284. stavka 6. Sporazuma o trgovini.
 (11)Odlukom br. 5/2014 Odbora za trgovinu propisano je osnivanje stručnog povjerenstva za pitanja obuhvaćena glavom o trgovini i održivom razvoju u skladu s člankom 284. stavka 3. Sporazuma o trgovini.
 (12)Kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora Sporazumu o trgovini i potreba za ažuriranjem popisa arbitara i stručnjaka za trgovinu i održivi razvoj, odluke br. 1/2014, br. 2/2014, br. 3/2014, br. 4/2014 i br. 5/2014 Odbora za trgovinu trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u Odboru za trgovinu Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Perua i Ekvadora, s druge strane, u pogledu izmjena odluka br. 1/2014, br. 2/2014, br. 3/2014, br. 4/2014 i br. 5/2014 Odbora za trgovinu temelji se na nacrtu odluke Odbora za trgovinu priloženom ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Odluka Odbora za trgovinu nakon donošenja se objavljuje u Službenom listu Europske unije.
 Članak 3.
 Ova je Odluka upućena Komisiji.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 SL L 354, 21.12.2012., str. 1.–2.
 (2)
 SL L 56, 28.2.2013., str. 1.
 (3)
 SL L 201, 26.7.2013., str. 7.
 (4)
 SL L 356, 24.12.2016., str. 3.
 (5)
 SL L 358, 29.12.2016., str. 1.
 (6)
 Predmet C-399/12, Njemačka protiv Vijeća (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, točke 61.–64.
 (7)
 Odluka Vijeća 2012/735/EU od 31. svibnja 2012. o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane (SL L 354, 21.12.2012., str. 1.).
 (8)
 SL L 356, 24.12.2016., str. 3.
 (9)
 Odluka Vijeća (EU) 2016/2369 od 11. studenoga 2016. o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Protokola o pristupanju uz Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora (SL L 356, 24.12.2016., str. 1.).
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 12.4.2021.
 COM(2021) 173 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Odboru za trgovinu Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Perua i Ekvadora, s druge strane, u pogledu izmjena odluka br. 1/2014, br. 2/2014, br. 3/2014, br. 4/2014 i br. 5/2014 Odbora za trgovinu kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora Sporazumu o trgovini i ažurirali popisi arbitara i stručnjaka za trgovinu i održivi razvoj
 NACRT
 ODLUKE 2/2021 ODBORA ZA TRGOVINU EU-a, KOLUMBIJE, PERUA I EKVADORA
 od XXX
 o izmjeni odluka br. 1/2014, br. 2/2014, br. 3/2014, br. 4/2014 i br. 5/2014 kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora Sporazumu o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Perua i Ekvadora, s druge strane, i ažurirali popisi arbitara i stručnjaka za trgovinu i održivi razvoj
 ODBOR ZA TRGOVINU,
 uzimajući u obzir Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Perua i Ekvadora s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum o trgovini”), a posebno njegov članak 13.,
 budući da:
 (1)U skladu s člankom 13. stavkom 2. točkom (g) podtočkom vi. Sporazuma o trgovini Odbor za trgovinu može pospješiti ostvarenje ciljeva tog sporazuma predviđenim izmjenama ostalih odredbi koje Odbor za trgovinu može mijenjati u skladu s izričitom odredbom Sporazuma o trgovini. U skladu s člankom 13. stavkom 5. Sporazuma Odbor za trgovinu u obavljanju svih funkcija utvrđenih ovim člankom može donositi sve odluke kako je predviđeno Sporazumom.
 (2)Odlukom br. 1/2014 propisano je donošenje njegova poslovnika u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (j) Sporazuma.
 (3)Odlukom br. 2/2014 propisano je donošenje poslovnika i kodeksa ponašanja za arbitre u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (h) i člankom 315. Sporazuma.
 (4)Odlukom br. 3/2014 propisano je utvrđivanje popisa arbitara u skladu s člankom 304. stavcima 1. i 4. Sporazuma.
 (5)Odlukom br. 4/2014 propisano je donošenje poslovnika stručnog povjerenstva za trgovinu i održivi razvoj u skladu s člankom 284. stavkom 6. Sporazuma.
 (6)Odlukom br. 5/2014 propisano je osnivanje stručnog povjerenstva za pitanja obuhvaćena glavom o trgovini i održivom razvoju u skladu s člankom 284. stavkom 3. Sporazuma.
 (7)Kako bi se uzelo u obzir pristupanje Ekvadora Sporazumu o trgovini i potreba za ažuriranjem popisa arbitara i stručnjaka za trgovinu i održivi razvoj, odluke br. 1/2014, br. 2/2014, br. 3/2014, br. 4/2014 i br. 5/2014 Odbora za trgovinu trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Prilog Odluci br. 1/2014 Odbora za trgovinu EU-a, Kolumbije i Perua od 16. svibnja 2014. o donošenju poslovnika iz članka 13. stavka 1. točke (j) Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane [2015/1045], mijenja se kako slijedi:
 1.članak 1. mijenja se kako slijedi:
 (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Odbor za trgovinu koji je osnovan u skladu s člankom 12. Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Perua i Ekvadora, s druge strane („Sporazum”) obavlja svoje dužnosti kako je predviđeno u članku 12. Sporazuma i snosi odgovornost za izvršavanje i ispravnu primjenu Sporazuma.”,
 (b) stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3. Odborom za trgovinu naizmjence tijekom razdoblja od godine dana predsjedaju ministar trgovine, industrije i turizma Kolumbije, ministar vanjske trgovine i turizma Perua, ministar proizvodnje, vanjske trgovine, ulaganja i ribarstva Ekvadora ili član Europske komisije zadužen za trgovinu. Prvo razdoblje počinje na dan prvog sastanka Odbora za trgovinu, a završava 31. prosinca iste godine. Predsjednik može urediti da ga predstavljaju odgovarajući predstavnici kako je predviđeno u članku 12. stavku 2. Sporazuma.”;
 2.u članku 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Odbor za trgovinu sastaje se jedanput godišnje ili na zahtjev jedne od stranaka, kako je predviđeno u članku 12. stavku 2. Sporazuma. Sastanci se održavaju naizmjence u Bogoti, Bruxellesu, Limi i Quitu, osim ako se stranke dogovore drukčije.”.
 Članak 2.
 Prilog Odluci br. 2/2014 Odbora za trgovinu EU-a, Kolumbije i Perua od 16. svibnja 2014. o donošenju poslovnika i kodeksa ponašanja za arbitre iz članka 13. stavka 1. točke (h) i članka 315. Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane [2015/1046], mijenja se kako slijedi:
 1.u pravilu 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
 „(a) „Sporazum” znači Sporazum o trgovini između Kolumbije i Perua, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Bruxellesu 26. lipnja 2012., kako je izmijenjen Protokolom o pristupanju Ekvadora Sporazumu, potpisanim 11. studenoga 2016.;”
 2.pravilo 7. zamjenjuje se sljedećim:
 „7. Ako zadnji dan za dostavu dokumenta pada na dan koji je državni praznik u Kolumbiji, Peruu, Ekvadoru ili u Europskoj uniji, dokument se može dostaviti sljedećeg radnog dana.”
 3.pravilo 33. zamjenjuje se sljedećim:
 „33. Osim ako se stranke u sporu dogovore drukčije, rasprava se održava u Bruxellesu ako se stranka koja je podnijela žalbu nalazi u Kolumbiji, Peruu ili Ekvadoru, odnosno u Bogoti, Limi ili Quitu, ovisno o slučaju, ako se stranka koja je podnijela žalbu nalazi u EU-u.”
 Članak 3.
 Prilog Odluci br. 3/2014 Odbora za trgovinu EU-a, Kolumbije i Perua od 16. svibnja 2014. o uspostavi popisa arbitara iz članka 304. stavaka 1. i 4. Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane [2015/1047], mijenja se kako slijedi:
 1.„Popis arbitara iz članka 304. stavka 1. Sporazuma” mijenja se kako slijedi:
 (a) na popisu „Arbitri koje je predložila Kolumbija” točke 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
 „2.Javier Gamboa
 3.Claudia Orozco”,
 (b) između popisa „Arbitri koje je predložila Kolumbija” i popisa „Arbitri koje je predložio EU” umeće se sljedeći popis:
 „Arbitri koje je predložio Ekvador
 1.Hugo Perezcano Díaz
 2.Alejandro Sánchez
 3.Carlos Vejar
 4.Alan Yanovich
 5.Andrés Jana”,
 (c) na popisu „Arbitri koje je predložio Peru” točke 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:
 „4.Victor Saco
 5.Javier Hernando Illescas Mucha”,
 (d) na popisu „Predsjednici” točka 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2.Pedro Negueloaetcheverry (Ekvador)”
 2.„Dodatni popis arbitara sa sektorskim iskustvom u posebnim pitanjima obuhvaćenima sporazumom iz članka 304. stavka 4. Sporazuma” mijenja se kako slijedi:
 (a) pod naslovom „Stručnjaci za trgovinu robom”, između popisa „Arbitri koje je predložila Kolumbija” i popisa „Arbitri koje je predložio EU”, umeće se sljedeći popis:
 „Arbitri koje je predložio Ekvador
 1.Pablo Bentes
 2.Jan Bohanes
 3.Sofía Bonilla”,
 (b) pod naslovom „Stručnjaci u područjima trgovine uslugama, poslovnog nastana, tržišnog natjecanja, prava intelektualnog vlasništva ili javne nabave”, između popisa „Arbitri koje je predložila Kolumbija” i popisa „Arbitri koje je predložio EU”, umeće se sljedeći popis:
 „Arbitri koje je predložio Ekvador
 1.Gustavo Guerra
 2.Alfredo Corral
 3.Genaro Eguiguren”,
 (c) pod naslovom „Stručnjaci u područjima trgovine uslugama, poslovnog nastana, tržišnog natjecanja, prava intelektualnog vlasništva ili javne nabave”, na popisu „Predsjednici”, točka 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2.Tania Voon”
 Članak 4.
 Prilog Odluci br. 4/2014 Odbora za trgovinu EU-a, Kolumbije i Perua od 16. svibnja 2014. o donošenju poslovnika stručne skupine za trgovinu i održivi razvoj iz članka 284. stavka 6. Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane [2015/1048], mijenja se kako slijedi:
 1. u pravilu 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
 „(a)„Sporazum” znači Sporazum o trgovini između Kolumbije i Perua, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, potpisan 26. lipnja 2012., kako je izmijenjen Protokolom o pristupanju Ekvadora Sporazumu, potpisanim 11. studenoga 2016.”
 Članak 5.
 Prilog Odluci br. 5/2014 Odbora za trgovinu EU-a, Kolumbije i Perua od 16. svibnja 2014. o osnivanju stručne skupine za pitanja obuhvaćena glavom o trgovini i održivom razvoju iz članka 284. stavka 3. Sporazuma o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane [2015/1049], mijenja se kako slijedi:
 1.na „Popis stručnjaka” dodaju se sljedeće točke 13., 14., 15. i 16.:
 „13.María Amparo Albán
 14.Alice Tipping
 15.Leopoldo González
 16.Fabián Jaramillo”;
 2.na popis „Predsjednici” dodaju se sljedeće točke 7. i 8.:
 „7.Jacob Olander
 8.Martín Padulla”.
 Članak 6.
 Ova Odluka stupa na snagu [...].
 Ova Odluka sastavlja se na službenim jezicima stranaka Sporazuma, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
 Sastavljeno u [...]
 Za Odbor za trgovinu


type: caselaw

text:
 18.12.2010
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 346/2
 Zloženie sľubu novým členom Všeobecného súdu
 2010/C 346/02
 Pán Andrei Popescu, ktorý bol rozhodnutím zástupcov vlád členských štátov Európskej únie z 18. novembra 2010 (1) vymenovaný na obdobie od 26. novembra 2010 do 31. augusta 2016 za sudcu Všeobecného súdu Európskej únie, zložil 26. novembra 2010 pred Súdnym dvorom sľub.
 (1) Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2010, s. 76.


type: contracts

text:
 28.5.2009
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 130/17
 DECIZIA NR. 26/2009 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 17 martie 2009
 de modificare a anexei II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul SEE
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare „acordul”, în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Anexa II la acord a fost modificată prin Decizia nr. 5/2009 a Comitetului mixt al SEE din 5 februarie 2009 (1).
 (2)
 Regulamentul (CE) nr. 123/2008 al Comisiei din 12 februarie 2008 de modificare și corectare a anexei VI la Regulamentul (CEE) nr. 2092/91 al Consiliului privind metoda de producție agricolă ecologică și indicarea acesteia pe produsele agricole și alimentare (2) trebuie încorporat în acord.
 (3)
 Regulamentul (CE) nr. 345/2008 al Comisiei din 17 aprilie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a regimurilor pentru importurile din țări terțe prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 2092/91 al Consiliului privind metoda de producție agricolă ecologică și indicarea acesteia pe produsele agricole și alimentare (reformare) (3) trebuie încorporat în acord.
 (4)
 Regulamentul (CE) nr. 345/2008 abrogă Regulamentul (CEE) nr. 94/92 al Comisiei (4), care este încorporat în acord și care, prin urmare, trebuie abrogat în conformitate cu acordul.
 (5)
 Prezenta decizie nu se aplică Liechtensteinului,
 DECIDE:
 Articolul 1
 În anexa II la acord, capitolul XII se modifică după cum urmează:
 1.
 Textele de la punctul 54b [Regulamentul (CEE) nr. 2092/91 al Consiliului] prima liniuță [Regulamentul (CEE) nr. 94/92 al Comisiei], a 17-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 314/97 al Comisiei], a 20-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 1367/98 al Comisiei], a 26-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 1566/2000 al Comisiei], a 29-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 2589/2001 al Comisiei], a 30-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 548/2000 al Comisiei], a 31-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 1616/2000 al Comisiei], a 32-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 2426/2000 al Comisiei], a 33-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 349/2001 al Comisiei], a 36-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 1162/2002 al Comisiei], a 37-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 2382/2002 al Comisiei], a 39-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 545/2003 al Comisiei], a 41-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 2144/2003 al Comisiei] și a 57-a liniuță [Regulamentul (CE) nr. 956/2006 al Comisiei] se elimină.
 2.
 La punctul 54b [Regulamentul (CEE) nr. 2092/91 al Consiliului] se adaugă următoarea liniuță:
 „—
 32008 R 0123: Regulamentul (CE) nr. 123/2008 al Comisiei din 12 februarie 2008 (JO L 38, 13.2.2008, p. 3).”
 3.
 După punctul 54zzzw (Directiva 2008/5/CE a Comisiei) se introduce următorul punct:
 „54zzzx.
 32008 R 0345: Regulamentul (CE) nr. 345/2008 al Comisiei din 17 aprilie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a regimurilor pentru importurile din țări terțe prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 2092/91 al Consiliului privind metoda de producție agricolă ecologică și indicarea acesteia pe produsele agricole și alimentare (reformare) (JO L 108, 18.4.2008, p. 8).”
 Articolul 2
 Textele Regulamentelor (CE) nr. 123/2008 și nr. 345/2008 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 3
 Prezenta decizie intră în vigoare la 18 martie 2009, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE (5).
 Articolul 4
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 17 martie 2009.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Alan SEATTER
 (1) JO L 73, 19.3.2009, p. 38.
 (2) JO L 38, 13.2.2008, p. 3.
 (3) JO L 108, 18.4.2008, p. 8.
 (4) JO L 11, 17.1.1992, p. 14.
 (5) Nu au fost semnalate obligații constituționale.