type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22002D0045
 Hivatalos Lap L 154 , 13/06/2002 o. 0032 - 0033
 Az EGT-Vegyesbizottság 45/2002 határozata(2002. április 19.)az EGT-megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításárólAZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére,mivel:(1) A Megállapodás XXI. mellékletét a 2001. március 1-i 25/2002 EGT-vegyesbizottsági határozat [1] módosította.(2) A harmonizált fogyasztói árindexben az ügyleti értékkel arányos szolgáltatási díjak kezelésére vonatkozó minimumszabályok tekintetében a 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 2214/96/EK rendelet módosításáról szóló, 2001. szeptember 28-i 1920/2001/EK bizottsági rendeletet [2], melynek helyesbített szövegváltozatát a HL L 295., 2001.11.13., 34. o. tartalmazza, be kell építeni a Megállapodásba.(3) A harmonizált fogyasztói árindex felülvizsgálatának minimumszabályai tekintetében a 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 2602/2000/EK rendelet módosításáról szóló, 2001. szeptember 28-i 1921/2001/EK bizottsági rendeletet [3], melynek helyesbített szövegváltozatát a HL L 295., 2001.11.13., 34. o. tartalmazza, be kell építeni a Megállapodásba,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Megállapodás XXI. melléklete a következőképpen módosul:1. A 19c. pont (2214/96/EK bizottsági rendelet) a következő rendelkezéssel egészül ki:"- 32001 R 1920: A Bizottság 2001. szeptember 28-i 1920/2001/EK rendelete, melynek helyesbített szövegváltozatát a HL L 295., 2001.11.13., 34. o. tartalmazza."2. A 19l. pont (2602/2000/EK tanácsi rendelet) a következő rendelkezéssel egészül ki:", az alábbi módosítással:- 32001 R 1921: A Bizottság 2001. szeptember 28-i 1920/2001/EK rendelete, melynek helyesbített szövegváltozatát a HL L 295., 2001.11.13., 34. o. tartalmazza."3. A melléklet a 19l. pontot (2602/2000/EK tanácsi rendelet) követően a következő pontokkal egészül ki:"19m. 32001 R 1920: A Bizottság 2001. szeptember 28-i 1920/2001/EK rendelete a harmonizált fogyasztói árindexben az ügyleti értékkel arányos szolgáltatási díjak kezelésére vonatkozó minimumszabályok tekintetében a 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 2214/96/EK rendelet módosításáról (HL L 261., 2001.9.29., 46. o.), melynek helyesbített szövegváltozatát a HL L 295., 2001.11.13., 34. o. tartalmazza,19n. 32001 R 1921: A Bizottság 2001. szeptember 28-ai 1921/2001/EK rendelete a harmonizált fogyasztói árindex felülvizsgálatának minimumszabályai tekintetében a 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 2602/2000/EK rendelet módosításáról (HL L 261., 2001.9.29., 49. o.), melynek helyesbített szövegváltozatát a HL L 295., 2001.11.13., 34. o. tartalmazza."2. cikkA 1920/2001/EK bizottsági rendelet, melynek helyesbített szövegváltozatát a HL L 295., 2001.11.13., 34. o. tartalmazza és a 1921/2001/EK bizottsági rendelet, melynek helyesbített szövegváltozatát a HL L 295., 2001.11.13., 34. o. tartalmazza, izlandi és norvég nyelvű szövegei, amelyeket közzé kell tenni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében, hitelesek.3. cikkEz a határozat 2002. április 20-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz [4].4. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, 2002. április 19-én.az EGT-Vegyesbizottság részérőlaz elnökP. Westerlund[1] HL L 110., 2002.4.25., 27. o.[2] HL L 261., 2001.9.29., 46. o.[3] HL L 261., 2001.9.29., 49. o.[4] Alkotmányos követelmények nem merültek fel.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Venediktas Vasilijevičius Jerofejevas (; „Веничка“; 1938 m. spalio 24 d. – 1990 m. gegužės 11 d.) – rusų rašytojas.
 Biografija
 Gimė 1938 m. Kolos pusiasalyje. Tėvas tremtinys, kalėjo lageriuose iki Stalino mirties. Mokyklą baigė aukso medaliu. Mokėsi Maskvos Universiteto (įstojo 1955 metais, buvo išmestas 1957-aisiais) ir Vladimiro pedagoginio instituto filologijos (nuo 1961 m.) fakultetuose. Dirbo stiklo taros supirkėju, kūriku, sargu, kelių darbininku, ryšių linijos montuotoju.
 Kūryba
 Prozą rašė nuo 1950 m., yra kūrinių „Psichopato užrašai“, „Geroji žinia“, „Vasilijus Rozanovas ekscentriko akimis“, „Maskva - Petuškai“ autorius. Apysaka (kai kas vadina epu) „Maskva – Petuškai“ – įžymiausias jo kūrinys, išleistas rusų, anglų, prancūzų, italų, lietuvių ir kitomis kalbomis. Autoriaus tėvynėje iki perestroikos leistas tik samizdatu.
 Mirė 1990 m. gegužės 11 d. Maskvoje nuo gerklės vėžio.
 Šaltiniai
 Jerofejevas, Venediktas


type: other

text:
Herziening van onredelijk hoge boetes in de socialezekerheidswetgeving • Lloyd Advocaten
 Herziening van onredelijk hoge boetes in de socialezekerheidswetgeving
 15 mei, 2019 Saskia van Gessel Updates
 Boeteregels bij fraude en vergissingen
 Er is de afgelopen jaren veel te doen geweest over boetes gericht op het tegengaan van fraude in de ‘Wet aanscherping handhaving en sanctiebeleid SZW-wetgeving’ (ook wel de Fraudewet genoemd) door het Uitvoeringsinstituut Werknemersverzekeringen (UWV), de Sociale Verzekeringsbank (SVB) en gemeenten.
 Het uitgangspunt van de wetgever is dat fraude niet mag lonen en te veel ontvangen uitkering altijd moet worden terugbetaald. Bij frauduleus gedrag van calculerende burgers kan het opleggen van boetes – bovenop de terugvordering van te veel ontvangen uitkering – gerechtvaardigd zijn. Het opleggen van boetes is echter geen doel op zich en moet in verhouding staan tot de ernst van de begane overtreding.
 Door verschillende uitspraken van de Centrale Raad van Beroep (CRvB)[1] is in de loop der jaren aanzienlijk meer ruimte ontstaan voor maatwerk in de uitvoering van de Fraudewet. In deze bijdrage breng ik de belangrijkste wijzigingen in kaart en sluit ik af met de conclusie wanneer een verzoek om herziening van een boetebesluit zinvol is.
 Het strenge boeteregime dat sinds 1 januari 2013 geldt, is kort na de inwerkingtreding door een uitspraak van de CRvB genuanceerd. Zo heeft de CRvB reeds in 2014 geoordeeld dat de hoogte van de boete bij overtredingen moet worden afgestemd op de ernst van de overtreding, de mate van verwijtbaarheid van de overtreder en de omstandigheden van het geval.[2] Een boete van 100% mag alleen worden opgelegd als er sprake is van opzet bij de betrokkene. Bij grove schuld mag een boete worden opgelegd van 75%. Bij ‘gewone’ verwijtbaarheid mag een boete worden opgelegd van 50%. Een boete van 25% is mogelijk als sprake is van verminderde verwijtbaarheid. Ontbreekt iedere verwijtbaarheid, dan is een boete niet aan de orde. In sommige gevallen is het ook mogelijk dat wordt volstaan met een schriftelijke waarschuwing.
 In 2016 is het boeteregime verder genuanceerd omdat de CRvB oordeelde dat bij het vaststellen van de hoogte van een boete ook rekening gehouden moet worden met een redelijke termijn waarbinnen een belanghebbende de boete kan terugbetalen.[3] De CRvB oordeelde dat de redelijke termijn gekoppeld moet worden aan de mate van verwijtbaarheid. De essentie van deze uitspraken is dat de boete, afhankelijk van de mate van verwijtbaarheid, binnen maximaal 24 maanden afgelost moet kunnen worden. Zo wordt voorkomen dat het opleggen van een boete tot gevolg heeft dat een betrokkene zeer langdurig op het absolute minimum moet leven.
 De hoogte van de boete wordt vastgesteld op het bedrag dat de belanghebbende gedurende de genoemde redelijke termijn kan aflossen. Lukt dat op grond van de draagkracht niet, dan moet de boete verlaagd worden. Hierbij wordt uitgegaan van de draagkracht ten tijde van de uitspraak. Dat is hetgeen boven de beslagvrije voet beschikbaar is.
 De wetgever heeft naar aanleiding van de uitspraken van de CRvB het boetestelsel bij besluit van 19 september 2016 gewijzigd.[4] Dit heeft ertoe geleid dat per 1 januari 2017 een lichter boeteregime geldt.
 Het besluit is echter niet voorzien van overgangsrecht, waardoor voor veel mensen aan wie boetes zijn opgelegd onder het oude zwaardere regime de hogere boete blijft staan. Met deze gevolgen heeft de wetgever bij de wijziging van het boetestelsel per 1 januari 2017 geen rekening gehouden.
 Ondanks de ingrijpende gevolgen voor diegenen aan wie de boetes zijn opgelegd, heeft de Minister aangegeven dat er geen verplichting is om eerder opgelegde boetes waartegen geen rechtsmiddel meer open staat opnieuw te beoordelen:
 (Zie Kamerstukken II 2014-2015, 17050, nr. 504, p. 4.)
 Rechter fluit wetgever terug
 In een drietal uitspraken van 7 maart 2019 heeft de CRvB het boetestelsel in de socialezekerheidswetgeving verder aan banden gelegd.[5] In deze uitspraken gaat het om boetes die zijn gebaseerd op het strenge boetestelsel dat in 2013 van kracht werd. Het UWV weigerde in deze zaken de boetes te herzien omdat de boetes volgens het destijds geldende regime zijn vastgesteld.
 De CRvB oordeelt dat het onder omstandigheden onredelijk is om verzoeken om herziening van boetebesluiten af te wijzen. Omdat er geen wettelijke regels en beleid zijn om herzieningsverzoeken van boetes te beoordelen, heeft de CRvB zelf uitgangspunten geformuleerd. Er wordt daarbij een onderscheid gemaakt tussen boetes die op het moment van het herzieningsverzoek al zijn afbetaald en boetes die nog niet zijn afbetaald.
 De CRvB overweegt dat als de boete volledig is afbetaald er in beginsel geen aanleiding voor herziening van de boete is. Dit is anders als de boete hoger was dan de maximale boete die de strafrechter zou hebben opgelegd. Als dat zo is dan moet de boete toch nog worden herzien naar deze maximale boete.
 Als de boete nog niet (helemaal) is betaald, dan moet het herzieningsverzoeken inhoudelijk worden beoordeeld en herzien. De CRvB geeft ook vuistregels voor deze beoordeling.
 Heeft u een boetebesluit van het UWV, SVB of gemeente ontvangen die is genomen vóór 1-1-2017? Dan is de boete wellicht onredelijk hoog en kan het zin hebben om een verzoek tot verlaging in te dienen.
 Heeft u vragen? Neem vrijblijvend contact met ons op via telefoonnummer: 0598 – 613872 of e-mail: vanelst@lloyd-advocaten.nl.
 Mr. Reinout van Elst
 [1] De Centrale Raad van Beroep is de hoogste rechter op het gebied van het sociale bestuursrecht, het ambtenarenrecht en delen van het pensioenrecht.
 [2]CRvB 24 november 2014, ECLI:NL:CRVB:2014:3754.
 [3] Zie o.a. CRvB, 11 januari 2016, ECLI:NL:CRVB:2016:10.
 [4] Staatsblad van het Koninkrijk der Nederlanden (2016/342). Besluit van 19 september 2016, houdende wijziging van het Boetebesluit socialezekerheidswetten in verband met de mogelijkheid een waarschuwing en een uitspraak van de Centrale Raad van Beroep.
 [5] CRvB 7 maart 2019, ECLI:NL:CRVB:2019:659, CRvB 7 maart 2019, ECLI:NL:CRVB:2019:660, CRvB 7 maart 2019 ECLI:NL:CRvB:2019:661.
 Voorziening voor Transitievergoedingen fiscaal toegestaan?


text:
Оплетня е село в Западна България. То се намира в Община Своге, Софийска област.
 География
 Село Оплетня се намира в планински район, по поречието на Искърското дефиле. Природата в селото е обичайната за този район планинска област с широколистни гори и не чак толкова иглолистнино, но затова е много красива.
 История
 Стари хора от с. Оплетня разказват, че нейното име идва от една девойка, на която и оплели косите за най-голямото дърво в селото. Това се случило по времето на османската власт.
 Културни и природни забележителности
 В село Оплетня е построен паметник в чест на двама ботеви четници.
 Редовни събития
 Всяка година, през втората събота от месец юни, се провежда селски събор с жива музика.
 Външни препратки
 Пътепис със снимки от землището на село Оплетня и Врачанския Балкан
 Маршрут, снимки и пътепис от село Оплетня
 Села в Софийска област
 Населени места в община Своге


type: legislation

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,17.10.2016
 COM(2016) 678 final
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta 2017. aastal
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruses (EL, Euratom) 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020
 1
 (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), lubatakse ettenägematule olukorrale reageerimiseks viimase võimalusena kasutada ettenägemata kulude varu mahus kuni 0,03 % EL 28 kogurahvatulust. Mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artiklil 6 põhinevas komisjoni teatises „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks“
 2
 on 2017. aastaks ettenägemata kulude varu absoluutsummaks kehtestatud 4 496,8 miljonit eurot.
 Kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 13 ja olles uurinud kõiki täiendavate ja ettenägemata kulukohustuste vajaduste rahastamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2017. aasta ettenägemata kulude varu summas 2 150,6 miljonit eurot, et täiendada Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve rubriikides 3 Julgeolek ja kodakondsus ja 4 Globaalne Euroopa esitatud kuludega seotud kulukohustuste assigneeringuid summaga, mis lisandub vastavalt 2 578 miljoni euro ja 9 432 miljoni euro suurusele kulukohustuste ülemmäärale jooksevhindades.
 Komisjon on kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
 3
 punktiga 14 analüüsinud võimalusi paigutada olemasoleva eelarve sees ümber märkimisväärseid summasid. Komisjon teeb kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikega 3 ettepaneku kompenseerida rubriigi 3 ja 4 kulude ülemmäärade suurendamist järgmiselt:
 2017: 850 miljonit eurot rubriigi 2 Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad mittesihtotstarbelisest varust ja 514,4 miljonit eurot rubriigi 5 Haldus mittesihtotstarbelisest varust.
 2018: 570 miljonit eurot rubriigi 5 Haldus mittesihtotstarbelisest varust.
 2019: 216,2 miljonit eurot rubriigi 5 Haldus mittesihtotstarbelisest varust.
 See ettepanek hõlmab 1 164,4 miljonit eurot, mille kohta komisjon juba tegi rubriigi 3 ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmise ettepaneku, mis oli lisatud 2017. aasta esialgsele eelarveprojektile
 4
 ning mis tunnistatakse käesoleva ettepanekuga kehtetuks ja asendatakse sellega.
 Käesolevale ettepanekule eelnes komisjoni ettepanek võtta samuti rubriigis 3 täies ulatuses kasutusele paindlikkusinstrumendi 2017. aasta vahendid
 5
 (530 miljonit eurot).
 2.KASUTUSELEVÕTMISE PÕHJENDUS
 2.1.SISSEJUHATUS
 2.1.1
 Rubriik 3. Julgeolek ja kodakondsus
 Rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi sisemõõdet rahastatakse rubriigist 3 Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning spetsialiseeritud asutuste, nagu Frontexi, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti, eu-Lisa ja Europoli kaudu. Nõukogu asutas 2016. aastal uue rahastamisvahendi, mille kaudu pakutakse erakorralist liidusisest toetust. 2017. aastal jätkatakse rahastamisvahendist erakorralise toetuse andmist humanitaareesmärkidel, et reageerida pagulaste ja rändajate sissevoolule liitu.
 Rubriigi 3 kulude ülemmäär 2017. aastal on 2 578 miljonit eurot jooksevhindades. Rubriigi 3 2016. aastaks heaks kiidetud kulukohustuste assigneeringud moodustavad 4 052 miljonit eurot, mis nõudis paindlikkusinstrumendi täies mahus (1 506 miljonit eurot) kasutuselevõtmist lisaks rubriigi 3 ülemmäärale vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 11 lõikele 2.
 Komisjon teeb ettepaneku võtta 2017. aastal kasutusele paindlikkusinstrument kogu selle ülemmäära (530 miljonit eurot) piires, et suurendada kulutusi üle rubriigi 3 ülemmäära.
 Siiski on eelarvelised vajadused rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi mõjuga toimetulekuks 2017. aastal vähemalt sama suured kui 2016. aastal. Poliitilise vastusena tegi komisjon ettepaneku võtta seoses julgeoleku, välispiiride haldamise, Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformi, integratsiooni ja tagasisaatmisega hulk struktuurilisi meetmeid.
 Rände, pagulaste ja julgeolekuga seotud kulud rubriigis 3 moodustavad rohkem kui 70 % kogukuludest ülemmäära piires. Komisjon vaatas hoolikalt läbi kõik ümberpaigutamise võimalused ja teeb ettepaneku vähendada (võrreldes finantsplaneeringuga) assigneeringuid toidule ja söödale ning kodanikukaitse mehhanismile. Sellegipoolest on manööverdamisruum piiratud programmide väiksuse ja uute nõuete tõttu, nagu toidu- ja söödamäärusega 2017. aastaks ette nähtud uued taimetervise hädaabimeetmed. Sel põhjusel on võimalik katta vaid väike osa rände ja pagulastega seotud täiendavatest vajadustest assigneeringute ümberpaigutamisega rubriigi 3 sees.
 Selle tagajärjel on ainus võimalik väljapääs eelarveliste vajaduste rahuldamiseks kasutada ettenägemata kulude varu. Muude rubriikide varud võimaldavad selle kasutuselevõtu 2017. aastal täielikult kompenseerida.
 Vastavad maksete assigneeringud mahuvad 2017. aastal maksete ülemmäärade piiresse, seega ei ole vajadust võtta ettenägemata kulude varu kasutusele maksete osas.
 2.1.2
 Rubriik 4. Globaalne Euroopa
 7. juunil 2016 esitles komisjon teatist Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta
 6
 , mis rajaneb Valletta tegevuskaval,
 7
 ning kõrgetasemeliste rändealaste dialoogide tulemusi ja kokkuleppeid
 8
 mitmete prioriteetsete partneritega, mis nõuavad täiendavat rahastust. Nende kokkulepete, mis arvestavad iga abisaajariigi olukorda, lühiajaline eesmärk on pakkuda pagulastele ja rännet taotlevatele isikutele paremaid väljavaateid, et nad saaksid jääda kodu lähedusse ja väldiksid ohtlikke rännakuid. Võttes arvesse märkimisväärset arvu rändajaid, kes on kaotanud elu üritades jõuda Põhja-Aafrikast Euroopa rannikule, on see eriti kiireloomuline probleem.
 Selle eesmärgi saavutamiseks arvestades vajadust võtta meetmed kiiresti, eriti prioriteetsete partnerite puhul, teeb komisjon ettepaneku täiendada arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kulukohustuste assigneeringuid 750 miljoni euro ulatuses. Täpsemalt on eesmärgiks toetada selliseid Vahemere piirkonna riike nagu Liibanon, Jordaania, Tuneesia ja Liibüa Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu, kuid tegeleda ka rände algpõhjustega, abistades Sahara-taguse Aafrika ja Aasia riike arengukoostöö rahastamisvahendi kaudu.
 Komisjon käivitas rände algpõhjustega tegelemiseks Euroopa Säästva Arengu Fondi (EFSD), mis põhineb EFSD tagatise ja EFSD tagatisfondi loomisel. Komisjon teeb ettepaneku eraldada EFSD tagatisfondile 2017.–2020. aastaks 750 miljonit eurot, millest 400 miljonit eurot nelja aasta jooksul Euroopa Arengufondist, 100 miljonit eurot Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist aastatel 2017–2020 (sellest 25 miljonit eurot 2017. aastal) ning 250 miljonit eurot kulukohustuste (ja maksete) assigneeringuid 2017. aastal.
 Kolme topeltpädevusega ELi eriesindaja kulude ümberpaigutamisega 13,8 miljoni euro ulatuses rubriigist 4 Euroopa välisteenistuse eelarvesse (rubriik 5) luuakse rubriigi 4 kulude ülemmäära piiresse jääv asjakohane varu. Sellist varu saab kasutada esmajoones selleks, et katta osa 1 miljardi euro suurustest täiendavatest ja ettenägemata vajadustest kõnealuses rubriigis, nagu kirjeldatakse 2017. aasta eelarve kirjalikus muutmisettepanekus nr 1,
 9
 enne kui väljamaksmata summa (986,2 miljonit eurot) katteks tuleb võtta kasutusele ettenägemata kulude varu. Komisjon teeb ettepaneku kompenseerida osa (200 miljonit eurot) sellest väljamaksmata summast rubriigi 2 Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad varust 2017. aastal, mis jätab varu jäägiks 439,3 miljonit eurot; ülejäänud osa (786,2 miljonit eurot) tuleb kompenseerida rubriigi 5 Haldus varust 2018. (570 miljonit eurot) ja 2019. aastal (216,2 miljonit eurot). Nii säilitatakse kompenseerimisega võimalikult suur manööverdamisruum tulevaste ettenägemata sündmuste jaoks.
 2.2.ETTENÄGEMATA KULUDE VARU KUI VIIMANE VÕIMALUS
 Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikes 1 on ettenägemata kulude varu määratletud kui viimane võimalus ettenägematule olukorrale reageerimiseks. Olles läbi vaadanud kõik rubriigisisesed ümberpaigutamisvõimalused, teeb komisjon 2017. aasta eelarveprojektis ettepaneku kasutada täielikult ära mittesihtotstarbeline varu rubriigi 3 ja 4 kulukohustuste ülemmäärade piires.
 Võttes arvesse paindlikkusinstrumendi täielikku kasutuselevõttu 2017. aasta eelarveprojektis (530 miljonit eurot), on ettenägemata kulude varu kasutamine 2017. aastal 2 150,6 miljoni euro ulatuses ainus olemasolev vahend, millega katta puudujääk rubriigi 3 ja 4 2017. aasta kulude ülemmäära ja 2017. aastaks prognoositavate täiendavate ettenägemata vajaduste vahel.
 2.3.ETTENÄGEMATU OLUKORRA EELARVEMÕJU 2017. AASTAL
 Ehkki rände-, pagulas- ja julgeolekukriis algas 2015. aastal, muutuvad selle mõju ja tagajärjed endiselt päevast päeva. Kolmandate riikide poliitilised otsused pagulaste lubamise kohta nende territooriumile ning nende piiride avamise ja sulgemise kohta muudavad väga raskeks ette näha pikaajalisi muutusi kõnealuses valdkonnas. Kriisi muutuv iseloom ja ennustamatus õigustab ettenägemata kulude varu kasutamist viimase võimaliku vahendina, et leevendada rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi ettenägematuid tagajärgi rubriigi 3 ja 4 kuluvajadustele.
 3.ETTENÄGEMATA KULUDE VARU KOMPENSEERIMINE MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADE KAUDU
 Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõikes 3 on sätestatud, et ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmisega kättesaadavaks tehtud summad tuleb täielikult kompenseerida jooksva eelarveaasta või tulevaste eelarveaastate finantsraamistiku varudega.
 Sama määruse artikli 13 lõike 4 kohaselt ei võeta selliselt kompenseeritud summasid finantsraamistikus enam kasutusele, et ei ületataks finantsraamistikus jooksvaks eelarveaastaks või tulevasteks eelarveaastateks ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid. Sellest tulenevalt tuleb ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmisel 2017. aastal rubriigis 3 ja 4 ning selle kompenseerimisel jälgida aastate 2017–2020 kulukohustuste ülemmäära.
 Komisjon teeb ettepaneku kompenseerida rubriigi 3 ja 4 kulude ülemmäärade täiendamine aastatel 2017–2019 neljas osas:
 2017:
 850 miljonit eurot rubriigi 2 kulude ülemmäära mittesihtotstarbelisest varust ja
 514,4 miljonit eurot rubriigi 5 kulude ülemmäära mittesihtotstarbelisest varust.
 2018: 570 miljonit eurot rubriigi 5 kulude ülemmäära mittesihtotstarbelisest varust.
 2019: 216,2 miljonit eurot rubriigi 5 kulude ülemmäära mittesihtotstarbelisest varust.
 Pärast tasaarveldamist jääb 2017. aastal rubriigi 2 kulude ülemmäärani veel 439,3 miljoni euro suurune varu, samal ajal, kui rubriigi 5 kulude ülemmäärani varu ei jää. 2018. ja 2019. aastal jääb kavandatud tasaarveldamise järel soovituslikku finantsplaneeringu prognooside kohaselt rubriigi 5 varuks vähemalt 100 miljonit eurot.
 Üldine kulukohustuste ülemmäär ja mitmeaastane finantsraamistik tervikuna jäävad muutumatuks.
 4.TÄIENDAVAD TEGURID
 Euroopa Parlamendile ja nõukogule tuletatakse meelde, et kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 lõike 1 viimase lausega tuleb käesolev otsus avaldada Euroopa Liidu Teatajas mitte hiljem kui Euroopa Liidu 2017. aasta eelarve,
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta 2017. aastal
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
 10
 eriti selle punkti 14 teist lõiku,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1) Nõukogu määruse nr 1311/2013
 11
 artikliga 13 on kehtestatud ettenägemata kulude varu suuruseks kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust.
 (2) Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklile 6 on komisjon arvutanud ettenägemata kulude varu absoluutsumma aastaks 2017
 12
 .
 (3) Olles vaadanud läbi kõik muud rahastamisvõimalused, et reageerida ettenägemata asjaoludele rubriigi 3 Julgeolek ja kodakondsus ja 4 Globaalne Euroopa mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud 2017. aasta kulude ülemmäära piires, ning teinud ettepaneku võtta rubriigis 3 kasutusele paindlikkusinstrument kogu 2017. aastaks ette nähtud summas 530 000 000 eurot, on rände-, pagulas- ja julgeolekukriisist tulenevate vajaduste rahuldamiseks vaja kasutusele võtta ettenägemata kulude varu, suurendades rubriigi 3 ja 4 kulukohustuste assigneeringuid Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarves üle nimetatud rubriikide ülemmäära.
 (4) Arvestades, et praegune olukord on väga eriline, on määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 13 lõikes 1 osutatud viimase võimaluse tingimus täidetud.
 (5) Selleks et minimeerida ettenägemata kulude varu kasutuselevõtuaega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 2017. eelarveaasta algusest,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Liidu 2017. aasta üldeelarve jaoks võetakse kasutusele ettenägemata kulude varu, et teha lisaks mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 Julgeolek ja kodakondsus kulukohustuste ülemmäärale kättesaadavaks 1 164 380 960 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ning rubriigi 4 Globaalne Euroopa kulukohustuste ülemmäärale kättesaadavaks 986 230 000 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid.
 Artikkel 2
 2017. aastal ettenägemata kulude varu kaudu kasutusele võetavad 2 150 610 960 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid kompenseeritakse 2017.–2019. aastal järgmiste rubriikide varust:
 (a)2017:
 i) rubriik 2 Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad: 850 000 000 eurot;
 ii) rubriik 5 Haldus: 514 380 960 eurot;
 (b)2018: rubriik 5 Haldus: 570 000 000 eurot;
 (c)2019: rubriik 5 Haldus: 216 230 000 eurot.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
 Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel
 Nõukogu nimel
 president
 eesistuja
 (1)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.
 (2)
 COM(2016) 311, 30.6.2016.
 (3)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (4)
 COM(2016) 314, 30.6.2016.
 (5)
 COM(2016) 313, 30.6.2016.
 (6)
 COM(2016) 385, 7.6.2016.
 (7)
 http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/international-summit/2015/11/11-12
 (8)
 Riikide konkreetset olukorda arvestavad rahastamispaketid uue partnerlusraamistiku rakendamiseks. Lühiajaline eesmärk on päästa pagulasi, veendes neid jääma kodu lähedusse ja vältima ohtlikke rännakuid.
 (9)
 COM(2016) 679 final, 17.10.2016.
 (10)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (11)
 Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).
 (12)
 Komisjoni 30. juuni 2016. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele” (COM(2016) 311, 30.6.2016).


type: caselaw

text:
 7.12.2013
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 359/9
 2013 m. spalio 23 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje Bode Chemie prieš VRDT — Laros (sterilina)
 (Byla T-114/12) (1)
 (Bendrijos prekių ženklas - Protesto procedūra - Vaizdinio Bendrijos prekių ženklo „sterilina“ paraiška - Ankstesni žodinis ir vaizdinis Bendrijos prekių ženklai STERILLIUM ir „BODE Sterillium“ - Santykinis atmetimo pagrindas - Galimybės supainioti nebuvimas - Reglamento (EB) Nr. 207/2009 8 straipsnio 1 dalies b punktas)
 2013/C 359/15
 Proceso kalba: prancūzų
 Šalys
 Ieškovė: Bode Chemie GmbH (Hamburgas, Vokietija), atstovaujama advokato N. Aicher
 Atsakovė: Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui), atstovaujama V. Melgar
 Kita procedūros VRDT Apeliacinėje taryboje šalis, įstojusi į bylą Bendrajame Teisme: Laros Srl (Kremona, Italija), atstovaujama advokato F. Caricato
 Dalykas
 Ieškinys dėl 2012 m. sausio 16 d. VRDT ketvirtosios apeliacinės tarybos sprendimo (byla R 2423/2010-4), susijusio su protesto procedūra tarp Bode Chemie GmbH ir Laros Srl.
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Atmesti ieškinį.
 2.
 Bode Chemie GmbH padengia bylinėjimosi išlaidas, įskaitant būtinąsias išlaidas, kurias Laros Srl patyrė per procedūrą Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) (VRDT) apeliacinėje taryboje.
 (1) OL C 165, 2012 6 9.


text:
 4.4.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 94/6
 A BIZOTTSÁG 310/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2013. április 3.)
 az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
 tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.
 (2)
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2013. április 3-án.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 (2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
 (EUR/100 kg)
 KN-kód
 Országkód (1)
 Behozatali átalányérték
 0702 00 00
 MA
 58,7
 TN
 102,1
 TR
 127,9
 ZZ
 96,2
 0707 00 05
 JO
 194,1
 MA
 116,3
 TR
 144,5
 ZZ
 151,6
 0709 93 10
 MA
 91,2
 TR
 114,9
 ZZ
 103,1
 0805 10 20
 EG
 58,2
 IL
 70,0
 MA
 71,5
 TN
 59,0
 TR
 64,8
 ZZ
 64,7
 0805 50 10
 TR
 77,5
 ZZ
 77,5
 0808 10 80
 AR
 102,7
 BR
 89,9
 CL
 119,4
 CN
 82,2
 MK
 28,2
 US
 215,4
 UY
 106,8
 ZA
 102,0
 ZZ
 105,8
 0808 30 90
 AR
 114,3
 CL
 167,3
 TR
 208,9
 US
 158,2
 ZA
 122,6
 ZZ
 154,3
 (1) Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


text:
Mėlynasis banginis (Balaenoptera musculus) – raukšlėtųjų banginių (Balaenopteridae) šeimos žinduolis.
 Sandara
 Mėlynasis banginis užauga iki 33 m ilgio ir 150 tonų. Tai didžiausias žinomas kada nors Žemės istorijoje egzistavęs gyvūnas (didžiausi dinozaurai užaugdavo iki 90 tonų). Išnykusi milžiniška žuvis Leedsichthys galbūt pasiekdavo šio banginio dydį, tačiau apie ją labai mažai žinoma.
 Skirtinigai nuo gana „kresno“ sudėjimo smulkesnių banginiu, kūnas lieknas. Oda šviesiai pilkos spalvos su melsvu atspalviu, turi šiek tiek plaukų. Suaugusio banginio burnoje būna apie 300 maždaug metro ilgio raginių juostelių (banginio ūsų). Jie padeda košti vandenį ir sudaryti daugiausia iš keratino, panašiai kaip ir žmonių plaukai bei nagai. Ryklė gana siaura, banginis negali praryti nieko didesnio nei pliažo kamuolys. Smegenys kaip tokiam dideliam gyvūnui palyginti mažos (apie 7 kg).
 Užpakalinėje kūno dalyje, prie uodegos, yra mažas nugaros pelekas. Trumpą laiką gali pasiekti iki 50 km/h greitį tačiau paprastai plaukia maždaug 20 km/h greičiu.
 Ekologija
 Maitinasi smulkiais vėžiagyviais, kurių gali suėsti daugiau kaip 6 tonas. Prieš gimdant mėlynieji banginiai migruoja į šiltesnius vandenis. Gimęs jauniklis yra 7 m ilgio ir sveria 2,5 tonos – tiek, kiek visiškai užaugęs begemotas. Jauniklis žindomas 6-8 mėnesius, per dieną išgeria apie 400 litrų pieno. Mėlynieji banginiai gyvena pavieniui, poromis arba motinos kartu su jaunikliais. Jie nekuria didelių bendruomenių, sutinkamų kitose bangininių rūšyse. Manoma, kad gali gyventi iki 80 metų (vėliausiai tas pats banginis buvo stebėtas po 34 metų). Gamtoje vienintelis jų priešas yra orka, kurios paliktų randų aptinkama banginių kūnuose. Kaip dažnai orkoms pavyksta įveikti banginį, nėra žinoma.
 Garsai
 Mėlynieji banginiai skleidžia žmogui girdimus garsus, kurie neretai susideda iš keleto „natų“. Tiksli šių garsų paskirtis nėra žinoma, tai gali būti bendravimo signalai.
 Garso įrašai
 Medžioklė ir išnaikinimas
 Dėl dydžio, greičio ir todėl, kad užmuštas nuskęsta, mėlynąjį banginį sėkmingai sumedžioti daug sunkiau nei mažesnes rūšis. Pirmiesiems banginiautojams tai retai pavykdavo. Jie daug labiau mėgo medžioti mažesnius ir lėtesnius tikruosius banginius. Tačiau pradėjus naudoti garo mašinomis varomus laivus ir paraku užtaisomas harpūnines patrankas sėkmės galimybės labai padidėjo; 1930–31 metų sezoną vien Arktikos srityje buvo sumedžioti 29 400 banginiai. Pirmieji apribojimai įvesti 1946 metais, visiškai liautasi medžioti 1970 m. Šiuo metu mėlynieji banginiai yra labai išnaikinti, todėl saugomi. Išlikę ne daugiau nei 0,15 % pradinės populiacijos.
 Šiuo metu mėlynasis banginis panaudojamas banginių stebėjimo versle (kaip stebimas gyvūnas).
 Šaltiniai
 Banginiai


text:
 20.7.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 236/40
 Presuda Općeg suda od 4. lipnja 2015. – Deluxe Laboratories protiv OHIM-a (deluxe)
 (Predmet T-222/14) (1)
 ((„Žig Zajednice - Prijava figurativnog žiga Zajednice deluxe - Apsolutni razlozi za odbijanje - Nepostojanje razlikovnog karaktera - Članak 7. stavak 1. točka (b) Uredbe (EZ) br. 207/2009 - Nepostojanje opisnog karaktera - Članak 7. stavak 1. točka (c) Uredbe br. 207/2009 - Nepostojanje razlikovnog karaktera stečenog uporabom - Članak 7. stavak 3. Uredbe br. 207/2009 - Obveza obrazlaganja - Članak 75. Uredbe br. 207/2009”))
 (2015/C 236/53)
 Jezik postupka: španjolski
 Stranke
 Tužitelj: Deluxe Laboratories, Inc. (Burbank, Kalifornija, Sjedinjene Države) (zastupnik: S. Serrat Viñas, odvjetnik)
 Tuženik: Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni) (zastupnik: S. Palmero Cabezas, agent)
 Predmet
 Tužba protiv odluke drugog žalbenog vijeća OHIM-a od 22. siječnja 2014. (predmet R 1250/2013-2), u vezi sa zahtjevom za registraciju figurativnog znaka deluxe kao žiga Zajednice.
 Izreka
 1.
 Poništava se odluka drugog žalbenog vijeća Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni) (OHIM) od 22. siječnja 2014. (predmet R 1250/2013-2).
 2.
 OHIM-u se nalaže snošenje troškova.
 (1) SL C 175, 10.6.2014.