text:
 2.12.2006
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 294/28
 Žaloba podaná 21. septembra 2006 – Komisia Európskych spoločenstiev/Španielske kráľovstvo
 (Vec C-392/06)
 (2006/C 294/49)
 Jazyk konania: španielčina
 Účastníci konania
 Žalobkyňa: Komisia Európskych spoločenstiev (v zastúpení: N. Yerrell a R. Vidal Puig, splnomocnení zástupcovia)
 Žalované: Španielske kráľovstvo
 Návrhy žalobkyne
 —
 určiť, že Španielske kráľovstvo si tým, že neprijalo právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/15/ES (1) z 11. marca 2002 o organizácii pracovnej doby osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave, alebo v každom prípade tým, že o nich neinformovalo Komisiu, nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z tejto smernice,
 —
 zaviazať Španielske kráľovstvo na náhradu trov konania.
 Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
 Lehota na prebratie smernice 2002/15/ES do vnútroštátneho právneho poriadku uplynula 23. marca 2005.
 (1) Ú. v. ES L 80, s. 35; Mim. vyd. 05/004, s. 224.


type: other

text:
Uradni list RS, št. 48/1994 z dne 5. 8. 1994
 1825. Zakon o računskem sodišču, stran 3016.
 o razglasitvi zakona o računskem sodišču
 Razglašam zakon o računskem sodišču, ki ga je sprejel Državni zbor Republike Slovenije na seji dne 20. julija 1994.
 Št. 012-01/94-101
 Ljubljana, dne 28. julija 1994.
 S tem zakonom se ustanovi Računsko sodišče Republike Slovenije kot najvišji organ nadzora državnih računov, državnega proračuna in celotne javne porabe (v nadaljnjem besedilu: računsko sodišče).
 (1) Računsko sodišče je pri svojem delu neodvisno in vezano na ustavo in zakon.
 (2) Delo računskega sodišča je javno v skladu s tem zakonom.
 Sedež računskega sodišča je v Ljubljani.
 (1) Računsko sodišče je organizirano po funkcionalnem načelu. Podrobnejšo organizacijo in način dela ureja računsko sodišče s poslovnikom in drugimi splošnimi akti.
 (2) Poslovnik sprejema računsko sodišče v soglasju z Državnim zborom Republike Slovenije.
 II. SESTAVA RAČUNSKEGA SODIŠČA
 (1) Računsko sodišče ima devet članov.
 (2) Člane računskega sodišča imenuje državni zbor na predlog predsednika republike za dobo devetih let.
 (3) Predsednika, namestnika predsednika in druge člane računskega sodišča imenuje državni zbor, s tajnim glasovanjem, z večino glasov vseh poslancev.
 (4) Za člana računskega sodišča se lahko imenuje državljan Republike Slovenije, ki ima najmanj visokošolsko izobrazbo, najmanj 10 let delovnih izkušenj na družboslovnem ali naravoslovnem področju in kdor v štirih letih pred imenovanjem ni bil član Vlade Republike Slovenije.
 (5) Najmanj tretjina članov računskega sodišča mora imeti naziv pooblaščeni revizor po zakonu o revidiranju (Uradni list RS, št. 32/93).
 (6) Člani računskega sodišča organizirajo in vodijo delo posameznih področij.
 (7) Predsednik računskega sodišča obvesti predsednika republike in državni zbor o izteku mandata člana računskega sodišča najkasneje šest mesecev pred iztekom mandata.
 (1) Izbiro možnih kandidatov za člane računskega sodišča opravi predsednik republike po objavljenem javnem pozivu za zbiranje predlogov.
 (2) Predsednik republike določi kandidate za člane računskega sodišča na osnovi obrazloženih predlogov, ki jim je predloženo pisno soglasje kandidatov.
 (1) Predsednik računskega sodišča vodi poslovanje računskega sodišča in organizira njegovo delo.
 (2) Predsednik računskega sodišča zastopa računsko sodišče.
 (1) Po imenovanju podajo člani računskega sodišča pred državnim zborom naslednjo prisego:
 "Prisegam, da bom opravljal svoje naloge skladno z ustavo in zakonom, da bom opravljal svoje delo pošteno, vestno in nepristransko."
 (2) Najkasneje v treh mesecih po dani prisegi mora član računskega sodišča pričeti z opravljanjem svoje funkcije.
 (1) Predsednik računskega sodišča ima pravico do plače in drugih prejemkov v višini, ki so določeni za predsednika ustavnega sodišča.
 (2) Člani računskega sodišča imajo pravico do plače in drugih prejemkov v višini, ki so določeni za sodnike ustavnega sodišča.
 (3) Za druge pravice predsednika in članov računskega sodišča se uporabljajo določbe zakona, ki urejajo te pravice za funkcionarje v državnih organih.
 (1) Za pravice vodij služb računskega sodišča in svetovalcev računskega sodišča do plače, nadomestil ter drugih osebnih prejemkov in povračil ter o drugih pravicah se uporabljajo določbe zakona, ki ureja to področje za delavce v državnih organih.
 (2) Za pravice drugih delavcev računskega sodišča do plače in do nadomestil ter drugih osebnih prejemkov in povračil ter za druge pravice veljajo določbe zakona, ki ureja to področje za delavce v državnih organih.
 Člani računskega sodišča ob imenovanju predložijo pisno izjavo državnemu zboru o svojih premoženjskih razmerah v skladu z zakonom o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo.
 (1) Funkcija člana računskega sodišča ni združljiva:
 – s funkcijami v državnih organih, v organih lokalnih skupnosti in v organih političnih strank in sindikatov;
 – s članstvom v organih vodenja in nadzora gospodarskih družb, gospodarskih javnih služb, skladov, zavodov in zadrug;
 – s sodelovanjem pri delu državnih organov in organov lokalnih skupnosti ter nosilcev javnih pooblastil;
 – z opravljanjem kateregakoli poklica in pridobitne dejavnosti, ki po zakonu ni združljiva z opravljanjem javne funkcije.
 (2) Nezdružljivost funkcije iz prvega odstavka tega člena ugotavlja državni zbor.
 (1) Član računskega sodišča je predčasno razrešen:
 – če je obsojen za kaznivo dejanje s kaznijo odvzema prostosti;
 – če ne izpolnjuje več pogojev za člana računskega sodišča;
 – če ne ravna v skladu s tem zakonom in z uradno prisego.
 (2) Član računskega sodišča je predčasno razrešen, če državni zbor ugotovi nastop enega od razlogov iz prvega odstavka tega člena in na tej podlagi odloči o predčasni razrešitvi. S tem dnem članu računskega sodišča tudi preneha mandat.
 (1) V primeru predčasne razrešitve ali smrti člana računskega sodišča mora predsednik republike najkasneje v 30 dneh predlagati novega kandidata za člana računskega sodišča.
 (2) Državni zbor mora imenovati novega člana računskega sodišča najkasneje v 30 dneh po prejemu predloga iz prejšnjega odstavka.
 Član računskega sodišča, ki je bil do imenovanja v delovnem razmerju v državnem organu oziroma v javnem podjetju ali javnem zavodu, ima pravico, da se v treh mesecih po prenehanju funkcije člana računskega sodišča vrne na delo, ki ga je opravljal, ali na drugo delo, ki ustreza vrsti in stopnji njegove strokovne izobrazbe.
 (1). Član računskega sodišča, ki mu je prenehala funkcija in iz objektivnih razlogov ne more nadaljevati prejšnjega dela, ali dobiti druge ustrezne zaposlitve, niti ni izpolnil pogojev za upokojitev po splošnih predpisih, ima pravico do nadomestila plače v višini plače, ki bi jo prejemal, če bi opravljal funkcijo, dokler se ne zaposli oziroma ne izpolni pogojev za upokojitev po splošnih predpisih, vendar najdlje eno leto od prenehanja funkcije člana računskega sodišča.
 (3) Čas iz prejšnjih dveh odstavkov se šteje članu računskega sodišča, ki mu je prenehala funkcija, v delovno dobo. V tem času je socialno zavarovan po predpisih, ki urejajo socialno zavarovanje oseb v delovnem razmerju.
 Člani računskega sodišča ne smejo biti med seboj v krvnem sorodstvu v ravni vrsti do kateregakoli kolena, v stranski vrsti pa do četrtega kolena, ali biti med seboj v zakonu ali v svaštvu do drugega kolena, ne glede na to, ali je zakonska zveza prenehala.
 (1) Sredstva za delo računskega sodišča določi državni zbor na predlog računskega sodišča in so sestavni del proračuna Republike Slovenije.
 (2) O porabi sredstev iz prejšnjega odstavka odloča računsko sodišče.
 (3) Računovodske izkaze računskega sodišča revidira pooblaščeni revizor, ki ga določi državni zbor na predlog pristojnega odbora državnega zbora.
 III. PRISTOJNOSTI RAČUNSKEGA SODIŠČA
 (1) Računsko sodišče opravlja nadzor nad poslovanjem:
 – pravnih oseb javnega prava,
 – oseb civilnega prava, ki prejemajo sredstva iz državnega proračuna in
 – ostalih oseb civilnega prava, ki prejemajo sredstva iz proračunov ali drugih virov javnih financ.
 (2) Računsko sodišče lahko revidira ali inšpicira tudi druge pravne osebe, v katerih je država udeležena oziroma je delni lastnik.
 (3) Računsko sodišče lahko inšpicira tudi poslovanje vseh drugih oseb, ki vstopajo v poslovna razmerja z osebami, ki jih nadzoruje na podlagi tega zakona in to za del poslovanja, ki se nanaša na sredstva iz javnih financ.
 Revizijske standarde za delo računskega sodišča izdaja predsednik računskega sodišča. Revizijski standardi morajo biti pripravljeni na podlagi mednarodnih revizijskih standardov in v sodelovanju z drugimi strokovnimi institucijami na tem področju.
 (1) Računsko sodišče opravlja:
 – nadzor nad zakonitostjo, namembnostjo ter gospodarno in učinkovito rabo sredstev javnih financ;
 – nadzor nad zakonitostjo posamičnih aktov o izvrševanju proračunov in finančnih načrtov;
 – predhodno revidiranje in revidiranje računovodskih izkazov proračunov in drugih uporabnikov javnih financ;
 – nadzor nad pobiranjem javnih dajatev;
 – svetovanje javni upravi;
 – druge naloge, določene z drugimi zakoni.
 (2) Računsko sodišče sodeluje pri oblikovanju načina računovodskega izkazovanja in poročanja ter pri oblikovanju standardov porabe javnega sektorja.
 (3) Zaradi nadzora nad poslovanjem morajo osebe iz prvega odstavka 19. člena tega zakona vsako leto predložiti računskemu sodišču finančne načrte ter druge akte, ki jih določi računsko sodišče in letna poročila o poslovanju.
 (4) Revidiranje računovodskih izkazov se obvezno opravlja enkrat letno za državni proračun, za sklade, ki jih je ustanovila Republika Slovenije ter za Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije, Republiški zavod za zaposlovanje Slovenije in Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Revidiranje se mora opraviti pred obravnavo poročil o poslovanju pred organi, določenimi z zakoni ali drugimi akti.
 (5) Računsko sodišče opravlja nadzor nad posojilnimi odnosi Banke Slovenije do državnega proračuna ter tudi drugimi posli, ki jih v skladu z zakonom opravlja za Republiko Slovenijo.
 (6) Računsko sodišče lahko opravi nadzor oziroma revidira računovodske izkaze tudi na zahtevo državnega zbora, vlade in pristojnih ministrstev ter organov lokalne samouprave.
 (7) Revidiranje računovodskih izkazov pri drugih nadzorovanih osebah, razen tistih iz četrtega odstavka tega člena, se opravlja v skladu z letnim programom računskega sodišča ter v skladu z odločitvami predsednika računskega sodišča o pogostosti nadzora.
 IV. POSTOPKI IN NAČINI DELA
 (1) Računsko sodišče vodi postopek nadzora in revidiranja po tem zakonu in drugih predpisih, ki urejajo področje javnih financ.
 (2) Stranka v postopku je uporabnik sredstev javnih financ (v nadaljnjem besedilu: revidirana oseba).
 (1) Računsko sodišče odloča v postopku nadzora in revidiranja na prvi in drugi stopnji.
 (2) V postopku nadzora in revidiranja na prvi stopnji odloča senat treh članov računskega sodišča.
 (3) V postopku na drugi stopnji odloča senat petih članov, ki ga vodi predsednik računskega sodišča. Člani senata na drugi stopnji ne smejo biti udeleženi v postopku na prvi stopnji.
 (1) Po končanem postopku pri revidirani osebi vodja področne službe izda predhodno poročilo. Predhodno poročilo predloži v obravnavo in pripombe revidirani osebi in njenim pooblaščenim organom, ki se morajo o njem v roku 15 dni pisno izjasniti, če se z ugotovitvami ne strinjajo.
 (2) Na podlagi pripomb revidirane osebe iz predhodnega poročila sprejme tričlanski senat članov računskega sodišča poročilo v postopku na prvi stopnji, ki ga predloži revidirani osebi.
 (3) Zoper to poročilo lahko revidirana oseba vloži ugovor v roku 30 dni na senat računskega sodišča na drugi stopnji.
 (4) Senat na drugi stopnji sprejme dokončno poročilo, zoper katerega ni dopusten upravni spor.
 (1) Računsko sodišče revidira računovodske izkaze oseb iz četrtega odstavka 21. člena tako, da zanje izda mnenje o finančnih načrtih poslovanja in o letnih poročilih o poslovanju, v skladu s tem zakonom.
 (2) Če ima oseba že revidirane računovodske izkaze v skladu z drugim zakonom, lahko računsko sodišče izda mnenje že na podlagi mnenja iz revidiranega računovodskega izkaza.
 (3) Računsko sodišče lahko zahteva dodatna pojasnila in tudi samo lahko preveri potrebne podatke in informacije.
 (4) Predhodno poročilo, poročilo in dokončno poročilo lahko vsebuje mnenje brez pridržkov (pozitivno mnenje), mnenje s pridržkom in negativno mnenje o predmetu revidiranja. Mnenje s pridržkom in negativno mnenje morata biti obrazložena, lahko pa vsebujeta tudi predlog priporočil revidirani osebi, Državnemu zboru in organu lokalne skupnosti glede ukrepov za odpravo nepravilnosti in priporočil za delo državnih organov in drugih oseb.
 (1) Za odpravo dejanj, ki so v nasprotju z zakoni in drugimi predpisi izda računsko sodišče nalog za odpravo že med postopkom nadzora in revidiranja.
 (2) Zoper nalog lahko revidirana oseba vloži ugovor v osmih dneh. O ugovoru odloča senat iz drugega odstavka 24. člena tega zakona.
 (3) Nalog mora revidirana oseba izvršiti v roku 15 dni.
 Predsednik računskega sodišča predloži poročilo o opravljenem nadzoru državnemu zboru, predsedniku vlade in pristojnemu ministrstvu ali pristojnemu organu lokalne skupnosti.
 Računsko sodišče mora pri svojem delu varovati državne, uradne, poslovne, industrijske in vojaške skrivnosti nadzorovanih in revidiranih oseb.
 Če obstaja utemeljen sum, da je bilo storjeno kaznivo dejanje ali prekršek, vloži računsko sodišče ovadbo oziroma predlaga uvedbo postopka zaradi prekrška.
 Člani računskega sodišča ne smejo odločati o zadevi, pri kateri so z revidirano osebo, njenimi zakonitimi zastopniki ali člani organov upravljanja ali odgovornimi osebami v sorodstvenih zvezah iz 17. člena tega zakona.
 (1) Računsko sodišče ima lahko za opravljanje posameznih strokovnih opravil tudi neodvisne strokovnjake in izvedence za posamezna področja, ki jih imenuje predsednik računskega sodišča.
 (2) Neodvisni strokovnjaki in izvedenci so v zvezi z opravljanjem nalog iz prejšnjega odstavka dolžni pri predsedniku računskega sodišča zapriseči, da bodo trajno varovali vse informacije in vsa spoznanja, ki so državne, uradne, poslovne, industrijske in vojaške skrivnosti, v skladu z zakonom in z akti, ki jih izda predsednik računskega sodišča.
 (3) Sklicevanje na mnenje neodvisnega strokovnjaka, ki ga poda v zvezi z nalogo revidiranja, računskega sodišča ne odvezuje odgovornosti za oblikovanje mnenja ali ugotovitev.
 (1) Računsko sodišče lahko:
 – zahteva takoj vsa obvestila, ki se mu zdijo potrebna;
 – zahteva, da se mu pošljejo vse knjigovodske listine in drugi dokumenti (pisma, pogodbe);
 – opravi pregled knjigovodskih listin in drugih dokumentov, ki so v zvezi s poslovanjem;
 – opravi ostala preverjanja, ob prisotnosti pooblaščene osebe.
 (2) Pooblaščeni delavci računskega sodišča imajo pravico vstopiti in pregledati prostore, objekte ter naprave pri osebah, ki jih nadzorujejo, ne glede na to, da ne podajo uradne zaprisege iz 8. člena tega zakona. Pri tem morajo spoštovati obveznost varovanja skrivnosti iz 28. člena tega zakona. Podrobnejša določila o navzočnosti pri pregledu, načinu pregleda in zapisniku o opravljenem pregledu se določijo s poslovnikom.
 (3) Pri opravljanju pregleda lahko pooblaščeni delavec za največ osem dni odvzame dokumentacijo če meni, da obstaja sum prekrška ali kaznivega dejanja; o tem odvzemu izda potrdilo.
 (1) Če je računsko sodišče ugotovilo hujše nepravilnosti, škode ali zlorabe lahko predlaga, da morajo osebe iz prvega odstavka 19. člena tega zakona takoj razrešiti dolžnosti odgovorne osebe in računovodje.
 (2) Ugovor odgovorne osebe in računovodje zoper zahtevo računskega sodišča ne zadrži izvršitve.
 Računsko sodišče predloži najmanj enkrat letno državnemu zboru poročilo o svojem delu.
 (1) Pravna oseba iz drugega in tretjega odstavka 19. člena tega zakona se kaznuje za prekršek z denarno kaznijo najmanj 300.000 tolarjev:
 – če ne izvede naloga za odpravo dejanj, ki so v nasprotju z zakoni in drugimi predpisi (tretji odstavek 26. člena);
 – če ne pošlje vsa obvestila, ki so potrebna računskemu sodišču (prva alinea prvega odstavka 32. člena);
 – če ne pošlje vse knjigovodske listine in drugi dokumenti (druga alinea prvega odstavka 32. člena);
 – če prepreči računskemu sodišču pregled knjigovodskih listin in drugih dokumentov, ki so v zvezi s poslovanjem (tretja alinea prvega odstavka 32. člena);
 – če prepreči računskemu sodišču ostala preverjanja, ob prisotnosti pooblaščene osebe (četrta alinea prvega odstavka 32. člena);
 – če ne dovoli delavcem računskega sodišča vstopiti in pregledati prostore, objekte ter naprave (drugi odstavek 32. člena);
 – če ne dovolijo odvzeti dokumentacijo (tretji odstavek 32. člena).
 (2) Odgovorna oseba pravne osebe iz 19. člena tega zakona se kaznuje za prekršek z denarno kaznijo najmanj
 120.000 tolarjev:
 – če ne predloži računskemu sodišču finančnih načrtov in letnih poročil o poslovanju (tretji odstavek 21. člena);
 – če ne izvede naloga za odpravo dejanj, ki so v nasprotju z zakoni in drugimi predpisi (26. člen);
 – če ne pošlje vse knjigovodske listine in druge dokumente (druga alinea prvega odstavka 32. člena);
 – če ne dovoli odvzeti dokumentacijo (tretji odstavek 32. člena);
 – če na zahtevo računskega sodišča ne razreši dolžnosti odgovorne osebe in računovodje (prvi odstavek 33. člena).
 VI. PREHODNE DOLOČBE IN KONČNE DOLOČBE
 (1) Računsko sodišče prične z delom 1. 1. 1995.
 (2) Računsko sodišče pripravi poslovnik najkasneje v enem mesecu po pričetku dela.
 (3) Računsko sodišče ne more pričeti z odločanjem, če nista imenovani vsaj dve tretjini članov, od katerih morajo vsaj trije imeti naziv pooblaščeni revizor.
 Št. 700-04/93-17/3
 Ljubljana, dne 20. julija 1994.


type: wikipedia

text:
Is comhphobal féinrialaitheach é Comhphobal Mhaidrid (Spáinnis: Comunidad de Madrid) atá suite i lár na Spáinne. Tá cathair Mhaidrid suite ann, agus is í príomhchathair an chomhphobail agus na tíre go léir í.
 Tá teorainn aici leis na comhphobail Castilla y León (na cúigí Ávila agus Segovia) agus Castilla-La Mancha (na cúigí Guadalajara, Cuenca, agus Toledo).
 Tá cónaí ar dhuine as gach beirt de mhuintir an chomhphobail i Maidrid, ach thairis sin, tá bailte tábhachtacha eile ansin, ar nós Alcalá de Henares, Torrejón de Ardoz, Coslada, Getafe, Móstoles, San Lorenzo de El Escorial, Navalcarnero agus Aranjuez. Tá 179 bardais sa chomhphobal.
 Nuair a bhí Francisco Franco i gceannas ar an Spáinn, glacadh leis gur cuid den Chaistíl a bhí i Maidrid, ach nuair a tháinig córas nua na gcomhphobal féinrialaitheach i bhfeidhm, rinneadh comhphobal ann féin de Mhaidrid, ós rud é go raibh Maidrid agus an chuid eile den Chaistíl-La Mancha an-difriúil le chéile ó thaobh na heacnamaíochta de.
 Tír Eolas
 In ainneoin daonra ard an chomhphobail, tá go leor den réigiúin fós gan mhilleadh le raon mór tír dhreach agus gnáthóga. Tá sléibhte sa chomhphobal chomh aird le 2,000 m chomh maith lé mánanna íseal. Is é an Sliabhroan de Guadarrama sliabhraon tábhachtach in iarthuaisceart an réigiúin agus é mar chuid den Sistema Central, na sliabhraon a thagann le chéile thart ar lár leithnise na hIbéire. Tagann an sliabhraon ó chúige Ávila san iardheisceart tríd an gcomhphobal agus ar aghaidh go cúige Segovia san oirthuaisceart. Tá sé thart ar 80 ciliméadar ar fad. Is í Peñalara an sliabh is airde ag 2,428 méadar ar airde. Tá cathair mhaidrid é féin sách ard mar phríomhchathair chomh maith. Tá an sliabhraon an-gharr do Mhaidrid agus mar sin bíonn neart turasóirí agus cuairteoirí ag teacht ann le haghaidh spóirt gheimhridh éagsúla, mar shampla skíáil. Bíonn tionnchar ag na heachtraí seo ar timpeallacht agus gnáthóige na sléibhte. Tá El Escorial suite sa sliabhraon seo.
 Aeráid
 Tá aeráid te-samhraidh na meánmhura le fáil i Maidrid le geimhridh fuaire. Bíonn samhraidh an-te ann le teocht chomh hard le 30°C i mí Iúil agus fiú 40 °C uaireanta, i rith an gheimhridh bíonn teochtanna thart ar 0°C nó faoin reophointe. De bharr airde Mhaidrid agus an aeráid tirim bíonn na hoíchí ar an meán fuair go leor.
 Stair
 Réamhstair agus Ríocht Viseagotaigh
 Féach Na Viseagotaigh
 Al-Andalus
 Féach Al Andalus
 Filleadh na gCríostaithe
 Maidrid mar Phríomhchathair
 Stádas mar Chúige agus Chomhphobal Féinrialaithe
 An lá atá inniu
 Daonra
 {| class="infobox"
 |+ Bardais is mó
 |-
 ! rowspan=12 align=right|
 MadridMóstoles
 |-
 ! align=center style="background:#f5f5f5;" | #
 ! align=center style="background:#f5f5f5;" | Bardas
 ! align=center style="background:#f5f5f5;" | Daonra
 ! align=center style="background:#f5f5f5;" | #
 ! align=center style="background:#f5f5f5;" | Bardas
 ! align=center style="background:#f5f5f5;" | Daonra
 ! rowspan=12 align = center |
 FuenlabradaAlcalá de Henares
 |-
 | align=center style="background:#f0f0f0;" | 1 ||align=left | Madrid || align=right |3,182,981 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 11 ||align=left | Las Rozas || align=right |95,071
 |-
 | align=center style="background:#f0f0f0;" | 2 ||align=left | Móstoles|| align="right" | 206,589 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 12 ||align=left | San Sebastián de los Reyes || align="right" |86,707
 |-
 | align=center style="background:#f0f0f0;" | 3 ||align=left | Fuenlabrada || align="right" |194,669 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 13 || align=left | Pozuelo de Alarcón || align="right" |85,605
 |-
 | align=center style="background:#f0f0f0;" | 4 ||align=left | Alcalá de Henares || align="right" |194,310 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 14 ||align=left | Rivas-Vaciamadrid || align="right" |83,767
 |-
 | align=center style="background:#f0f0f0;" | 5 ||align=left | Leganés || align="right" |187,720 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 15 ||align=left | Coslada || align="right" |83,011
 |-
 | align=center style="background:#f0f0f0;" | 6 ||align=left | Getafe || align="right" |178,288 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 16 ||align=left | Valdemoro || align="right" |73,976
 |-
 | align=center style="background:#f0f0f0;" | 7 ||align=left | Alcorcón|| align=right |168,141 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 17 ||align=left | Majadahonda || align="right" |71,299
 |-
 | align=center style="background:#f0f0f0;" | 8 ||align=left | Torrejón de Ardoz' || align="right" |128,013 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 18 || align=left | Collado Villalba || align="right" |62,152
 |-
 | align=center style="background:#f0f0f0;" | 9 ||align=left | Parla || align="right" |125,898 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 19 ||align=left | Aranjuez || align="right" |58,213
 |-
 | align=center style="background:#f0f0f0;" | 10 ||align=left | Alcobendas || align="right" |114,864 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 20 ||align=left | Arganda del Rey || align="right" |53,821
 |-
 | colspan="11" align=center style="background:#f5f5f5;" |Foinse: Instituto Nacional de Estadística (2017)
 |}
 </center>
 Is é Comhphobal Mhaidrid an tríú comhphobal is mó sa Spáinn de réir daonra agus an cúige is mó ar ndóigh. Tá 6,587,711 ina gcónaí ann ón mbliain 2018 agus is cosúil go bhfuil daonra na cathrach ag dul i méid. Tá dlús daonra 820.59 aige i bhfad níos airde na meán na tíre. Ar ndóigh tá formhór muintir an chomhphobail ina gcónaí sa phríomhchathair agus san mórcheantar uirbeach agus é ar an mórcheantar is mó sa tí. Ar ndóigh tá réimse mór i dtaobh cúlra muintir na cathrach le 13.32% daoine ag teacht ó thar lear (an céadatán is mó sa tír) agus tá go leor imirce ann ar chúiseanna fostaíocht.
 Don chuid is mó ba Caitlicigh iad muintir an réigiúin le mionlach Iúdach agus Moslamach.
 Is é Comhphobal Mhaidrid an réigiúin leis an meán is airde san Aontas Eorpach ó thaobh ionchas saoil de. Is 82.2 saolré na bhfear agus 87.8 saolré na mban (2016).
 Cultúr
 Spórt
 Ar ndóigh is é sacair an spórt is mó tóir air sa réigiúin le clú agus cáil ar na clubanna sacair ón réigiúin.
 Is é Real Madrid an club sacair is cáiliúla sa tír chomh maith le Barcelona. Ach tá clú agus cáil bainte amach ag Atlético de Madrid le blianta anuas agus iad mar churaidh san Europa League agus iad ag imirt gcluiche cheannais Sraith na Seaimpíní. Chomh maith leo siúd tá Getafe, Rayo Vallecano, agus Leganés ag imirt faoi láthair sa Sraith La Liga ag imirt san dara sraith.
 Mar aon le neart príomhchathracha eile san Eoraip tá Cumann Lúthchleas Ghaeil ann chomh maith; Madrid Harps''.
 Is iad cispheil agus liathróid láimhe na spóirt eile le tóir orthu sa réigiún.
 Tagairtí
 Maidrid, Comhphobal


type: caselaw

jurisdiction: US

text:
 260 Md. 251 (1971)
 272 A.2d 42
 BROWN
 v.
 SUBURBAN CADILLAC, INC.
 [No. 195, September Term, 1970.]
 Court of Appeals of Maryland.
 Decided January 5, 1971.
 The cause was argued before HAMMOND, C.J., and McWILLIAMS, FINAN, SINGLEY and DIGGES, JJ.
 John T. Bell, with whom were Charles W. Bell, Frank S. Cornelius and Bell & Bell on the brief, for appellant.
 James A. Sullivan, with whom were McInerney, Layne & McCormick on the brief, for appellee.
 FINAN, J., delivered the opinion of the Court.
 Prior to the litigation which gave rise to this appeal, the appellant (Brown) was employed by the appellee (Suburban Cadillac) as an automobile salesman, and pursuant to his employment was given an opportunity to purchase an automobile from the company at $300 above the company's cost. Brown purchased a 1970 Cadillac on or about September 26, 1969, pursuant to a "Salesman Demonstrator Plan." This plan was in contract form and was executed by Brown. Under the terms of this agreement *253 the company had the right to repurchase the automobile "at any time." If the automobile was financed, title to it was to be held by General Motors Acceptance Corporation (through whom financing was to be arranged), and if the automobile was paid for in cash by the salesman, title was to be held by Suburban Cadillac. The plan further provided:
 "8. Should any salesman, whose employment with Suburban Cadillac Company is terminated, either by his own decision or by decision of the Company, refuse to relinquish his demonstrator [automobile] when requested to do so by the Company, his signature below attesting to this agreement also gives to Suburban Cadillac Company, or a duly appointed representative and/or agent, the right to repossess said salesman's demonstrator [automobile] at any time after said refusal to relinquish said vehicle."
 The contingency provided for in numbered paragraph 8 of the agreement occurred at some time early in November, 1969. At that time (a little more than a month after purchasing the Cadillac), Brown terminated his employment with Suburban Cadillac and began working for another automobile dealership in Montgomery County, Maryland. Suburban Cadillac, pursuant to paragraph 8 of the "Salesman Demonstrator Plan," made a demand for return of the automobile, and when the demand was not met, repossessed the Cadillac on November 11, 1969. Brown in turn repossessed the automobile from Suburban Cadillac's lot three days later, and in the early morning hours on November 18, 1969, appellee Suburban Cadillac again repossessed the automobile from Brown's residence.
 Brown filed suit on November 26, 1969, alleging trespass de bonis asportatis of the Cadillac; the defendant (Suburban Cadillac) filed a general issue plea and a special plea stating that the vehicle had been repossessed pursuant to the provisions of a contract between the parties.
 *254 On May 11, 1970, Suburban Cadillac filed a motion for summary judgment together with an affidavit in support of the motion. Maryland Rules 610 a 1 and 610 a 3. In its affidavit the company stated that:
 1. Brown had commenced employment with Suburban Cadillac on or about July 24, 1969.
 2. Brown had been fully advised of his rights, duties, and obligations regarding his purchase of the 1970 Cadillac under the Salesman Demonstrator Plan.
 3. Upon terminating employment, Brown had again been advised of the contract, that demand for return of the automobile was made, and that Brown "failed to relinquish same" in violation of the Salesman Demonstrator Plan, which was attached to the affidavit as Exhibit A.
 Brown filed an opposition to the motion for summary judgment on May 19, 1970, and in his supporting affidavit stated that:
 1. He had not been fully advised of his obligations regarding the purchase of the automobile.
 2. He did not execute "the power of attorney which was a necessary part of the Salesman Demonstrator Plan."
 3. He has not at all times failed to relinquish the vehicle in question.
 A hearing on the motion for summary judgment was held before Judge Shure and he filed his opinion granting the motion and dismissing the case on May 26, 1970. We must decide in this appeal whether or not the granting of appellee's motion for summary judgment was proper.
 The purpose of a hearing on a motion for summary judgment at the trial level is not to try the case on its merits, but rather to decide whether any real dispute as to material facts exists. Lipscomb v. Hess, 255 Md. 109, 118, 257 A.2d 178 (1969). If the pleadings, depositions, admissions, and affidavits (if any) show that there is no genuine dispute as to any material fact and that the moving party is entitled to judgment as a matter of law, then summary judgment should be granted. Maryland Rule 610 d 1; Groves v. Alexander, 255 Md. 715, 719-721, 724, 259 A.2d 285 (1969), cert. denied 397 U.S. 1023 (1970); *255 Lawless v. Merrick, 227 Md. 65, 69-70, 175 A.2d 27 (1961). Conversely, if there is a genuine dispute as to any material fact, summary judgment would not properly be granted. Hilton v. Williams, 258 Md. 285, 289, 265 A.2d 746 (1970); Tellez v. Canton R.R. Co., 212 Md. 423, 431, 129 A.2d 809 (1957). Cf. Fenwick Motor Co. v. Fenwick, 258 Md. 134, 138, 265 A.2d 256 (1970), and cases cited therein.
 An appellate court, in reviewing a motion for summary judgment, should be concerned primarily with deciding whether or not a factual issue exists, and in this regard, all inferences should be resolved against the party making the motion. Hilton v. Williams, supra, at 288; Lipscomb v. Hess, supra, at 118; Lawless v. Merrick, supra, at 70. Be that as it may, when the moving party has set forth sufficient grounds for summary judgment, the party opposing the motion must show with some precision that there is a genuine dispute as to a material fact. Foreman v. Melrod, 257 Md. 435, 441, 263 A.2d 559 (1970); Fishman Const. Co. v. Hansen, 238 Md. 418, 422-423, 209 A.2d 605 (1965), and cases cited therein. And, the opposing party must make such a showing by facts which would be admissible in evidence. Maryland Rule 610 b; Foreman v. Melrod, supra; Fishman Construction Co. v. Hansen, supra; Strickler Engineering Corp. v. Seminar, Inc., 210 Md. 93, 100, 122 A.2d 563 (1956).[1]
 *256 In view of the rules thus stated and upon application of them to the facts revealed in the record, we are of the opinion that appellant's opposition to the motion for summary judgment was not sufficient to show any real dispute over a material fact and that the granting of the appellee's motion in the court below was proper.
 Nowhere in his affidavit did Brown deny that he terminated his employment with Suburban Cadillac, that he had executed the Salesman Demonstrator Plan, or that demand had been made by Suburban Cadillac for return of the vehicle. The Salesman Demonstrator Plan, executed by the appellant, was in the record as an exhibit, and is complete, unambiguous, and regular on its face. Brown alleges generally that its provisions were not fully explained to him, but never alleges that he signed the contract under fraud, duress, or any similar condition that would render the agreement a nullity. Accordingly, he must be held to the terms of the written contract. McLain v. Pernell, 255 Md. 569, 572, 258 A.2d 416 (1969), quoting from Glass v. Doctors Hospital, 213 Md. 44, 57-58, 131 A.2d 254 (1957). See also 4 Williston on Contracts (3rd Ed.), §§ 631, 646; 17 Am.Jur.2d, Contracts, § 260.
 Appellant Brown refers to a "power of attorney," but does not produce such a document or state any particular facts which would support the allegations made concerning its existence. Maryland Rule 610 b provides that "[s]worn, or certified or photostatic copies of all material papers or parts thereof referred to in an affidavit shall be attached thereto or filed therewith or their absence satisfactorily explained." (Emphasis supplied.) Similarly, Rule 610 d 2 provides that if it appears that an opposing party "for reasons stated" cannot present in his affidavit the facts essential to his opposition, the court may deny the motion for summary judgment, may permit depositions to be taken or discovery to be had, or "may make such other order as justice may require." A person who claims the existence of a document which is material to his opposition to a motion for summary judgment, but *257 which document is not in his possession (the power of attorney in the case at bar), should explain in his affidavit why he cannot produce it, specifically stating his reasons, and thereby enlist the aid of the court under Rule 610 d 2. He cannot merely allude to its existence, and without more, hope to raise the specter of dispute over a material fact which would defeat the motion for summary judgment under Maryland Rule 610 d 1.
 There remains but one more point, and that is Brown's contention that "he has not at all times failed to relinquish the vehicle." Suffice it to say for now that this assertion is not in harmony with the appellant's own original declaration, which recites the fact that Suburban Cadillac had twice repossessed the vehicle from him, the second time after he had removed it from Suburban Cadillac's lot.
 The gravamen of the summary judgment rule, in a situation such as the one here presented, is that the opposing party must set forth, in his affidavit in opposition to the motion, such facts as would be admissible in evidence, including the production of relevant papers, which show in some detail that there is a genuine dispute regarding at least one material fact. If he is unable to do this, he must explain his inability, in which case the court, in its discretion, may take whatever steps that "justice may require" according to Maryland Rule 610 d 2.
 It is never sufficient to defeat a motion for summary judgment that the opposing party allege in a general way that there is a dispute as to a material fact, and that in essence is what the appellant has done in the case at bar. The language used by former Chief Judge Prescott, speaking for the Court in Tri-State Properties, Inc. v. Middleman, 238 Md. 41, 207 A.2d 499 (1965) is particularly appropriate, and states the reason for the rule that general allegations are not sufficient to defeat a motion for summary judgment. In that case we said:
 "* * * If this were not so [the rule that general allegations are insufficient in opposition to *258 a motion for summary judgment], the real and crucial purposes of summary judgment procedure  to avoid delays and unnecessary costs  would be subverted and thwarted, for if one could simply make a general denial or a bald statement that material facts were in dispute, without the actual statement of such evidentiary facts, there would be few, if any, summary judgments granted. We hold the above allegations failed to disclose a genuine dispute of material facts." 238 Md. at 47.
 Judgment affirmed; appellant to pay costs.
 NOTES
 [1] It is noted that Strickler was decided prior to the adoption of the current Maryland Rules, which took effect on July 1, 1957, but inasmuch as Strickler interpreted provisions of the old General Rules of Practice and Procedure (G.R.P.P.) which do not differ in any material respect from the current Maryland Rule 610, the reasoning of that case is valid today. For a comparison of the provisions of the old rules of procedure which are pertinent to those discussed in the instant case, see Maryland Code (1951 Ed.), G.R.P.P., Part Two, IV, Rules 1 (a), 2, and 4.


jurisdiction: EU

text:
 21.3.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 128/4
 Iarraidh ar réamhrialú ón Consiglio di Stato (an Iodáil), an 3 Eanáir 2022 – Green Network SpA v SF, YB, Autorità di Regolazione per Energia Reti e Ambiente (ARERA)
 (Cás C-5/22)
 (2022/C 128/14)
 Teanga an cháis: an Iodáilis
 An chúirt a rinne an tarchur
 Consiglio di Stato
 Páirtithe sna príomhimeachtaí
 Iarratasóir: Green Network SpA
 Cosantóirí: SF, YB, Autorità di Regolazione per Energia Reti e Ambiente (ARERA)
 Na ceisteanna a tharchuirtear:
 1)
 An bhfuil forálacha dhlí an Aontais atá i dTreoir 2009/72/EC ón bParlaimint agus ón gComhairle an 13 Iúil 2009 (1) – go háirithe in Airteagal 37(1) agus (4) lena rialaítear cumhachtaí na n-údarás rialála agus in Iarscríbhinn I – le léirmhíniú amhail is go n-áirítear iontu cumhacht shaintreorach a fheidhmíonn údarás rialála mhargadh leictreachais na hIodáile (Autorità di Regolazione per Energia Reti e Ambiente) (ARERA) i leith cuideachtaí atá gníomhach in earnáil an leictreachais, faoina bhféadfaidh an t-údarás a ordú ar chuideachta den sórt sin suimeanna airgid a aisíoc do chustaiméirí, lena n-áirítear iar-chustaiméirí agus custaiméirí atá chun deiridh, a d’íoc na custaiméirí sin ar chostais bainistíochta riaracháin, de bhun clásal conarthach ar eisigh an t-údarás pionós ina leith?
 2)
 An bhfuil forálacha dhlí an Aontais atá i dTreoir 2009/72/EC ón bParlaimint agus ón gComhairle an 13 Iúil 2009 – go háirithe in Airteagal 37(1) agus (4) lena rialaítear cumhachtaí na n-údarás rialála agus in Iarscríbhinn I – le léirmhíniú amhail is go n-áirítear iontu, faoi raon feidhme aon chúiteamh agus na socruithe aisíocaíochta is infheidhme do chustaiméirí sa mhargadh leictreachais mura gcomhlíonfaidh an t-oibreoir margaidh na leibhéil cháilíochta seirbhíse chonarthacha, aisíocaíocht airgid a d’íoc na custaiméirí sin a rialaítear go sainráite le clásal conarthach i gcomhaontú arna shíniú agus arna ghlacadh agus nach bhfuil gaol acu le cáilíocht na seirbhíse féin ach a shonraítear mar airgead lena gcumhdaítear costais bainistíochta riaracháin an oibreora eacnamaíoch féin?
 (1) Treoir 2009/72/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 13 Iúil 2009 maidir le rialacha comhchoiteanna don mhargadh inmheánach leictreachais agus lena n-aisghairtear Treoir 2003/54/AE (IO L 211, lch. 55).


type: contracts

text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 22001D0101
 Úradný vestník L 322 , 06/12/2001 S. 0001 - 0005
 Rozhodnutie spoločného výboru EHPč. 101/2001z 28. septembra 2001,ktorým sa mení a dopĺňa príloha I (Veterinárne a fytosanitárne záležitosti) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR EHP,so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú Protokolom ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len "dohoda", a najmä na jej článok 98,keďže:(1) Príloha I k Dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru pre EHP č. 54/2001 zo 18. mája 2001 [1].(2) Na hraničné kontrolné stanice a na akty týkajúce sa dovozov z tretích krajín sa budú uplatňovať nové postupy podľa úvodnej časti kapitoly I prílohy k Dohode.(3) Tieto nové postupy zahŕňajú vypracovanie nového zoznamu hraničných kontrolných staníc na Islande a v Nórsku v bode 39 v časti 1.2. kapitoly I prílohy I k Dohode.(4) Toto rozhodnutie sa neuplatňuje na Lichtenštajnsko.ROZHODOL TAKTO:Článok 1Odsek 3 Úvodnej časti kapitoly I prílohy I k Dohode sa mení a dopĺňa nasledovne:1. Odseky c) a d) sa vypúšťajú.2. Odsek e) sa stáva odsekom c).3. V novom odseku c) sa slová " a), b), c) a d)" nahrádzajú slovami "a) a b)".Článok 2Text odseku 4B v Úvodnej časti kapitoly I prílohy I d Dohode sa nahrádza nasledovne:"Kontroly na hraničných kontrolných staniciach1) Kontroly na hraničných kontrolných staniciach budú prebiehať v úzkej spolupráci medzi Komisiou ES a dozorným orgánom EZVO.2) Dozorný orgán EZVO bude oprávnený zúčastňovať sa na kontrolných návštevách služieb Komisie v členských štátoch ES vzhľadom na rozhodnutia na ktoré je odkaz v prvej zarážke odseku 5 písmeno b.3) Komisia ES a Dozorný orgán EZVO zorganizujú spoločné kontrolné návštevy s cieľom vypracovať spoločné odporúčanie pre účely rozhodnutí na ktoré je odkaz v druhej zarážke odseku 5 písmeno b). Akýkoľvek problém, ktorý by mohol v tejto súvislosti vzniknúť sa môže oznámiť Spoločnému výboru EHP."Článok 3V Úvodnej časti kapitoly I prílohy I k Dohode sa za odsek 4 vkladá nasledovný odsek:"5. Zoznam hraničných kontrolných staníca) Zoznam hraničných kontrolných staníc je obsiahnutý v bode 39 v časti 1.2 kapitoly I prílohy I.b) Vzhľadom na zmeny a doplnky tohto zoznamu:- členské štáty EZVO budú uplatňovať rozhodnutia Komisie ktorými sa stanovuje zoznam hraničných kontrolných staníc pre členské štáty ES;- členské štáty ES budú uplatňovať rozhodnutia Dozorného orgánu EZVO ktorými sa stanovujú hraničné kontrolné stanice pre štáty EZVO; V prípadoch dodatkov k tomuto zoznamu sa uplatňuje tretí pododsek odseku 4B.c) Ak by pri uplatňovaní postupu uvedeného v bode b) vznikli akékoľvek ťažkosti, tak záležitosť bude oznámená Spoločnému výboru EHP."Článok 4Odsek 5 Úvodnej časti kapitoly I prílohy I k Dohode sa stáva odsekom 6.Článok 5Súčasný odsek 6 v Úvodnej časti kapitoly I prílohy I k Dohode sa nahrádza nasledovne:"7. Dovozy z tretích krajín - Texty žiadostí a zoznam prevádzkárnía) Štáty EZVO súčasne so členskými štátmi ES príjmu opatrenia zodpovedajúce opatreniam prijatým členskými štátmi ES na základe príslušných aktov spoločenstva pokiaľ ide o texty žiadostí a zoznamy prevádzkární týkajúce sa dovozov z tretích krajín.b) V prípade akýchkoľvek ťažkostí týkajúcich sa uplatňovania Aktu spoločenstva dotknutý štát EZVO záležitosť okamžite oznámi Spoločnému výboru EHP.c) tento odsek sa uplatňuje na Island v prípade záležitostí na ktoré sa vzťahujú akty na ktoré je odkaz v odseku 2.d) Spoločný výbor EHP môže zobrať na vedomie rozhodnutia spoločenstva.e) Povinnosť uvedená v bode a) sa uplatňuje na všetky platné príslušné akty kedykoľvek bez ohľadu na dátum ich prijatia."Článok 6V Úvodnej časti kapitoly I prílohy I k Dohode sa za nový odsek 7 vkladá nasledovný odsek:"8. Dovozy z tretích krajín - Bezpečnostné a ochranné opatreniaa) Štáty EZVO súčasne so členskými štátmi ES príjmu opatrenia zodpovedajúce opatreniam prijatým členskými štátmi ES na základe príslušných aktov spoločenstva pokiaľ ide o bezpečnostné a ochranné opatrenia týkajúce sa dovozov z tretích krajín.b) V prípade akýchkoľvek ťažkostí týkajúcich sa uplatňovania Aktu spoločenstva dotknutý štát EZVO záležitosť okamžite oznámi Spoločnému výboru EHP.c) Uplatňovaním tohto odseku nie je dotknutá možnosť štátu EZVO prijať jednostranné ochranné opatrenia až do prijatia rozhodnutí uvedených v bode a).d) tento odsek sa uplatňuje na Island v prípade záležitostí na ktoré sa vzťahujú akty na ktoré je odkaz v odseku 2.e) Spoločný výbor EHP môže zobrať na vedomie rozhodnutia spoločenstva".Článok 7Súčasné odseky 7, 8, 9 a 10 v Úvodnej časti kapitoly I prílohy I k Dohode sa stávajú odsekmi 9, 10, 11 a 12.Článok 8V bode 4 (Smernica rady 97/78/8/ES časti 1.1. v kapitole I prílohy I k Dohode sa slová "odsek 3 úvodnej časti" v rámci úpravy bodu a) nahrádzajú slovami "odsek 8 Úvodnej časti".Článok 9V bode 5 (Smernica rady 91/496/EHS časti 1.1. v kapitole I prílohy I k Dohode sa slová "odsek 3 úvodnej časti" v rámci úpravy textu nahrádzajú slovami "odsek 8 Úvodnej časti".Článok 10Adaptívny text bodu 39 (Rozhodnutie Komisie 97/778/ES) v bode 1.2. kapitoly I prílohy I k dohode sa nahrádza prílohou k tomuto rozhodnutiu.Článok 11Časti 8.2. a 8.3. v kapitole I prílohy I k Dohode sa vypúšťajú.Článok 12Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. septembra 2001 za predpokladu, že boli vykonané všetky notifikácie Spoločnému výboru pre EHP na základe článku 103 ods. 1 Dohody [2].Článok 13Toto rozhodnutie bude uverejnené v oddiele EHP a v doplnení EHP k Úradnému vestníku Európskych spoločenstiev.V Bruseli 28. septembra 2001Za spoločný výbor pre EHPpredsedaE. Bull[1] Ú. v. ES L 165, 21.6.2001, s. 58.[2] Neuvádzajú sa žiadne ústavné požiadavky.--------------------------------------------------PRÍLOHAK ROZHODNUTIU Č. 101/2001 SPOLOČNÉHO VÝBORU PRE EHPV Prílohe sa pridáva tento text:"Zoznam hraničných kontrolných stanícKrajina: Island1 | 2 | 3 | 4 | 5 |Akureyri | 1700499 | P | HC(1,3), NHC(20) | |Eskifjörður | 1700599 | P | HC-T(1,3), HC-NT(1,3) | |Hafnarfjörður | 1700299 | P | HC-T(1,3), HC-NT(1,3) | |Ísafjörður | 1700399 | P | HC-T(1,3), HC-NT(1,3) | |Port lotniczy Keflavík | 1700799 | A | HC-T(1,2,3), HC-NT(1,2,3) | O(19) |Reykjavík | 1700199 | P | HC(1,3), NHC(20) | |Krajina: Nórsko"1 = "Názov"2 = "Kód Animo"3 "A = "Letisko"F = "Železnica"P = "Prístav"R = "Cesta"4 "HC = "všetky výrobky určené na ľudskú konzumáciu"NHC = "ostatné výrobky"-NT = "žiadne požiadavky na teplotu"-T = "mrazené/chladené výrobky"5 "U = "Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, divožijúce a domáce nepárnokopytníky"E = "registrované zvieratá koňovité definované v smernici Rady 90/426/EHS"O = "ostatné zvieratá"4-5 = "zvláštne poznámky"(1) = "Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS prijatým v rámci vykonávania článku 18 ods. 4 smernice Rady 90/675/EHS"(2) = "iba balené výrobky"(3) = "iba produkty rybolovu"(4) = "iba živočíšne bielkoviny"(5) = "iba kože a kožky s vlnou"(6) = "iba slama a seno"(7) = "iba produkty rybolovu z Islandu a z Nórska"(8) = "iba sperma a embryá"(9) = "iba vlna"(10) = "islandské poníky (iba od apríla do októbra)"(11) = "iba ošípané z Cypru"(12) = "iba z Malty"(13) = "iba zvieratá koňovité"(14) = "iba tropické ryby"(15) = "iba mačky, psy, hlodavce, zajacotvaré, živé ryby, plazy a ostatné vtáky iné ako z nadradu bežcov"(16) = "iba zoologické zvieratá"(17) = "iba voľne ložené krmivá"(18) = "iba z Maďarska"(19) = "zvieratá z akvakultúry"(20) = "iba mäso z rýb1 | 2 | 3 | 4 | 5 |Borg | 1501499 | P | HC, NHC | E(10) |Båtsfjord | 1501199 | P | HC-T(1,3) | |Hammerfest | 1501099 | P | HC-T(1,3) | |Honningsvåg | 1501799 | P | HC-T(1,3) | |Kristiansund | 1500299 | P | HC-T(1,3) | |Oslo | 15001199 | P | HC, NHC | |Oslo | 1501399 | A | HC, NHC | U,E,O |Skjervøy | 1502099 | P | HC-T(1,3) | |Sortland | 1501699 | P | HC-T(1,3), HC-NT(1,3) | |Stavanger | 1500399 | P | HC-T(1,3), HC-NT(1,3), NHC(20) | |Storskog | 1501299 | R | HC-T, HC-NT, NHC | U,E,O || 1501299 | P | HC-T(1,3) | |Tromsø | 1500999 | P | HC-T(1,3) | |Trondheim | 1500799 | P | HC(1,3) | |Vadsø | 1501599 | P | HC-T(1,3) | |Ålesund | 1500699 | P | HC-T(1,3)" | |--------------------------------------------------