text:
 |
 52011PC0868
 Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei /* KOM/2011/0868 galutinis - 2011/0423 (NLE) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO
 APLINKYBĖS
 · Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
 Šis pasiūlymas susijęs su Tarybos
 reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina
 iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau –
 pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl importuojamos
 Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės.
 · Bendrosios aplinkybės
 Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į
 pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis
 tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir
 procedūrinius reikalavimus.
 Šiuo metu galiojančios priemonės ‐
 galutinis antidempingo muitas, nustatytas importuojamai Indijos kilmės
 polietileno tereftalato (PET) plėvelei Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1292/2007
 (OL L 288, 2007 11 6, p. 1) su paskutiniais
 pakeitimais, padarytais Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES)
 Nr. 469/2011 (OL L 129, 2011 5 17, p. 1.).
 · Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais
 Netaikoma.
 2. KONSULTACIJŲ SU
 SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 · Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys
 turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal
 pagrindinio reglamento nuostatas.
 · Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
 · Poveikio vertinimas
 Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant
 pagrindinį reglamentą.
 Pagrindiniame reglamente nėra numatomas
 bendras poveikio įvertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus
 būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO
 ASPEKTAI
 · Siūlomų veiksmų santrauka
 2010 m. spalio 29 d. Komisija inicijavo
 importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei
 taikomų antidempingo priemonių dalinės tarpinės
 peržiūros tyrimą, kurį atliekant nagrinėtas tik su Ester
 Industries Ltd. (toliau – pareiškėjas) susijęs dempingas.
 Peržiūra inicijuota, nes pareiškėjas – Indijos eksportuojantis
 gamintojas – pateikė pakankamai prima facie įrodymų, kad
 pasikeitė su dempingu susijusios aplinkybės, kurių pagrindu buvo
 nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.
 Palyginus pareiškėjo normaliąją
 vertę su jo eksporto į ES kainomis, peržiūros tiriamuoju
 laikotarpiu nustatytas 8,3 proc. dempingo skirtumas, kuris yra gerokai
 mažesnis nei bendrovei šiuo metu taikoma antidempingo muito norma.
 Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad
 pakitusias aplinkybes, dėl kurių buvo inicijuota minėta
 peržiūra, būtų pagrįstai galima laikyti ilgalaikėmis.
 Todėl Tarybai siūloma priimti
 pridedamą reglamento, kuriuo būtų iš dalies pakeista Ester
 Industries Ltd. taikoma muito norma nustatant 8,3 proc. muito
 normą, ir kuris turėtų būti paskelbtas Europos
 Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2012 m.
 sausio 28 d., pasiūlymą.
 · Teisinis pagrindas
 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos
 reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo
 kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių,
 ypač jo 11 straipsnio 3 dalis.
 · Subsidiarumo principas
 Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos
 kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
 · Proporcingumo principas
 Pasiūlymas atitinka proporcingumo
 principą dėl šios priežasties:
 Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame
 pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį
 sprendimą. Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms,
 regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos
 vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei
 administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą
 pasiūlymo tikslui netaikoma.
 · Pasirinkta priemonė
 Siūloma priemonė – Tarybos reglamentas.
 Kitos priemonės būtų netinkamos,
 nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta.
 4. POVEIKIS BIUDŽETUI
 Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos
 biudžetui.
 2011/0423 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB)
 Nr. 1292/2007, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas
 importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl
 Europos Sąjungos veikimo,
 atsižvelgdama į 2009 m.
 lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009
 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis
 nesančių valstybių[2]
 (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio
 4 dalį ir 11 straipsnio 3, 5 ir 6 dalis,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau
 – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju
 komitetu,
 kadangi:
 A. PROCEDŪRA
 1.
 Ankstesni tyrimai ir galiojančios
 antidempingo priemonės
 (1)
 2001 m. rugpjūčio mėn.
 Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001[3]
 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamai, inter
 alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei.
 Nustatytos priemonės buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio
 dydis individualiai nurodytų eksportuojančių gamintojų
 importuojamiems produktams buvo 0–62,6 proc., o visų kitų
 bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 53,3 proc. muito
 norma.
 (2)
 2001 m. rugpjūčio mėn. Sprendimu
 2001/645/EB[4]
 Komisija priėmė penkių Indijos gamintojų pasiūlytus
 įsipareigojimus dėl kainų. 2006 m. kovo mėn. šių
 įsipareigojimų priėmimas buvo atšauktas[5].
 (3)
 2006 m. kovo mėn. Reglamentu (EB)
 Nr. 366/2006[6]
 Taryba iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 nustatytas
 priemones. Nustatyto antidempingo muito dydis buvo 0–18 proc.,
 atsižvelgiant į galutinių kompensacinių muitų galiojimo
 termino peržiūros išvadas, išdėstytas Reglamente (EB)
 Nr. 367/2006[7].
 (4)
 2006 m. rugsėjo mėn., gavusi naujo
 eksportuojančio gamintojo prašymą, Taryba Reglamentu (EB)
 Nr. 1424/2006[8]
 dėl vieno Indijos eksportuotojo iš dalies pakeitė Reglamentą
 (EB) Nr. 1676/2001. Iš dalies pakeistu reglamentu neatrinktoms
 bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytas 15,5 proc. dempingo
 skirtumas, o susijusiai bendrovei nustatyta 3,5 proc. antidempingo muito
 norma, atsižvelgiant į bendrovės eksporto subsidijų
 skirtumą, nustatytą atlikus antisubsidijų tyrimą, po kurio
 priimtas minėtas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006. Bendrovei nebuvo
 taikomas individualiai nustatytas kompensacinis muitas, todėl taikyta
 visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
 (5)
 2007 m. lapkričio mėn., atlikus
 priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio
 reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB)
 Nr. 1292/2007[9]
 importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei nustatė galutinį
 antidempingo muitą. Tuo pačiu reglamentu buvo baigta dalinė
 tarpinė peržiūra pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio
 3 dalį, per kurią nagrinėti tik vieno Indijos
 eksportuojančio gamintojo dempingo aspektai.
 (6)
 Be to, Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šios
 priemonės ir toliau taikomos Brazilijai ir Izraeliui, išskyrus tam tikras
 nuo priemonių atleistas bendroves. Šiuo atžvilgiu Reglamentas (EB)
 Nr. 1292/2007 paskutinį kartą iš dalies pakeistas Reglamentu
 (ES) Nr. 806/2010[10].
 (7)
 2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę
 tarpinę peržiūrą, kurią Komisija pradėjo savo
 iniciatyva dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų
 subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009[11] iš
 dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šioms bendrovėms
 nustatytus galutinius antidempingo muitus ir Reglamentu (EB) Nr. 367/2006
 šioms bendrovėms nustatytus galutinius kompensacinius muitus.
 (8)
 Atsižvelgdama į tai, kad Reglamentu (EB)
 Nr. 367/2006 nustatytas kompensacinio muito galiojimo terminas
 baigėsi 2011 m. kovo 9 d., 2011 m. gegužės mėn.
 Taryba Reglamentu (ES) Nr. 469/2011[12] iš dalies pakeitė Reglamentą (EB)
 Nr. 1292/2007 ir pakoregavo antidempingo muito normas[13].
 (9)
 Šios tarpinės peržiūros pareiškėjui Ester
 Industries Limited šiuo metu taikomas 29,3 proc. galutinis
 antidempingo muitas.
 2.
 Prašymas atlikti dalinę tarpinę
 peržiūrą
 (10)
 2010 m. liepos mėn. Komisija gavo
 prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal
 pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą,
 kuriuo buvo prašoma tirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis
 Indijos gamintojas Ester Industries Limited (toliau – Ester arba
 pareiškėjas). Prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė
 aplinkybės, kuriomis remiantis buvo nustatytos priemonės, ir kad šie
 pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie
 įrodymų, kad nėra būtina toliau taikyti dabartinio lygio
 priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.
 3.
 Peržiūros inicijavimas
 (11)
 Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir
 nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių
 dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija,
 vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi,
 2010 m. spalio 29 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
 paskelbė pranešimą[14]
 (toliau – pranešimas apie inicijavimą) apie dalinės tarpinės
 peržiūros, per kurią nagrinėjamas tik su pareiškėju
 susijęs dempingas, inicijavimą.
 (12)
 Pranešime apie inicijavimą paminėta, kad
 atliekant dalinę tarpinę peržiūrą taip pat vertinama, ar,
 atsižvelgiant į peržiūros išvadas, reikia iš dalies keisti iš
 Reglamento (EB) Nr. 1292/2007 2 straipsnio 2 dalyje
 konkrečiai nenurodytų nagrinėjamosios šalies
 eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam
 produktui šiuo metu taikomą muito normą, t. y. visoms kitoms
 Indijos bendrovėms taikomą antidempingo muito normą.
 4.
 Tyrimas
 (13)
 Atliekant dempingo lygio tyrimą
 nagrinėtas 2009 m. spalio 1 d. – 2010 m. rugsėjo
 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba
 PTL).
 (14)
 Komisija apie dalinės tarpinės
 peržiūros tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė
 pareiškėjui, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir
 Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė
 teikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms.
 (15)
 Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos,
 Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per tam tikslui
 nustatytą laikotarpį gavo atsakymą.
 (16)
 Komisija rinko ir tikrino visą
 informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingui nustatyti.
 Pareiškėjo patalpose buvo atliktas tikrinamasis vizitas.
 B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR
 PANAŠUS PRODUKTAS
 1.
 Nagrinėjamasis produktas
 (17)
 Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas
 yra tas pats kaip ir apibrėžtasis Reglamente (EB) Nr. 1292/2007 su
 paskutiniais pakeitimais, kuriuo nustatytos galiojančios priemonės,
 t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė,
 kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex
 3920 62 90.
 2.
 Panašus produktas
 (18)
 Kaip ir ankstesniuose tyrimuose, atliekant šį
 tyrimą nustatyta, kad Indijoje pagaminta ir į Sąjungą
 eksportuota PET plėvelė, Indijos vidaus rinkoje gaminama ir
 parduodama PET plėvelė ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje
 gaminama ir parduodama PET plėvelė pasižymi tokiomis pačiomis
 pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir
 pagrindinė jos naudojimo paskirtis yra ta pati.
 (19)
 Todėl šie produktai yra laikomi panašiais,
 kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
 C. DEMPINGAS
 a) Normalioji vertė
 (20)
 Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio
 2 dalį pirmiausia Komisija ištyrė, ar pareiškėjo panašaus
 produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo
 tipiškas, t. y. ar bendras taip parduotas kiekis sudarė bent
 5 proc. viso nagrinėjamojo produkto eksportui į
 Sąjungą parduoto kiekio.
 (21)
 Po to Komisija nustatė tas vidaus rinkoje
 bendrovės parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios
 pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto
 rūšys, arba labai į jas panašios.
 (22)
 Toliau nagrinėta, ar pareiškėjo
 kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas,
 t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis
 sudarė bent 5 proc. tos pačios rūšies produkto pardavimo
 į Sąjungą apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento
 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais
 parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas
 įprastinėmis prekybos sąlygomis.
 (23)
 Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo
 pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar
 kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais
 galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos
 sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos
 sąlygomis parduotas pakankamas tam tikros rūšies produkto kiekis,
 normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus rinkos kaina,
 apskaičiuota kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus
 rinkoje per PTL vidurkis.
 (24)
 Kitų rūšių produktų, kurių
 pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami
 įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė
 apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio
 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie
 eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos
 sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą
 pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų
 procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį pagal
 pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį
 remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su tiriamo eksportuojančio
 gamintojo panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos
 sąlygomis.
 b) Eksporto kaina
 (25)
 Atliekant ankstesnę tarpinę
 peržiūrą, po kurios priimtas Reglamentas (EB) 366/2006, buvo
 nustatyta, kad minėti įsipareigojimai dėl kainų darė
 įtaką ankstesnėms eksporto kainoms ir todėl jos nėra
 patikimos siekiant nustatyti eksporto raidą ateityje. Toje tarpinėje
 peržiūroje, atsižvelgiant į tai, kad Ester
 nagrinėjamąjį produktą dideliais kiekiais pardavė
 pasaulio rinkoje, eksporto kainą nuspręsta nustatyti remiantis
 trečiosioms šalims faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis
 kainomis.
 (26)
 Primenama, kad įsipareigojimų dėl
 kainų priėmimas buvo atšauktas 2006 m. kovo mėn.,
 t. y. anksčiau kaip prieš trejus metus iki dabartinio PTL. Todėl
 įsipareigojimai dėl kainų nedarė įtakos Ester
 eksporto į Sąjungą kainoms dabartiniu PTL. Taigi, galima daryti
 išvadą, kad jos gali būti laikomos patikimomis siekiant nustatyti
 eksporto raidą ateityje.
 (27)
 Kadangi pareiškėjas visas prekes eksportavo
 į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal
 pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo
 nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis
 nagrinėjamojo produkto kainomis.
 c) Palyginimas
 (28)
 Vidutinė svertinė normalioji vertė
 buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis
 EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti
 teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą,
 vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo
 atsižvelgta į veiksnių, kurie turėjo įtakos kainoms ir
 kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl, koreguojant prireikus ir
 pateisinamais atvejais, deramai atsižvelgta į vežimo ir draudimo
 sąnaudų, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų,
 pareiškėjo sumokėtų komisinių, finansinių ir pakavimo
 sąnaudų skirtumus.
 (29)
 Pareiškėjas teigė, kad, palyginus su
 ankstesniu tarpinės peržiūros tyrimu, jis savo pirkėjams
 siūlo didesnę cheminių dangų įvairovę ir kad
 reikėtų į tai atsižvelgti priskiriant nagrinėjamąjį
 produktą skirtingoms produktų rūšims. Tačiau bendrovė
 neįrodė, kad skirtingos cheminių dangų rūšys
 turėjo įtakos kainų palyginamumui ir, svarbiausia, ji
 neįrodė, kad pirkėjai vidaus rinkoje ir ES eksporto rinkoje
 nuolat mokėjo skirtingas kainas priklausomai nuo cheminės dangos
 rūšies. Todėl turėtų būti ir toliau taikomas
 toks pats, ankstesnių tyrimų metu taikytas produktų
 klasifikacijos principas, o šis teiginys turi būti atmestas.
 (30)
 Be to, pareiškėjas teigė, kad
 reikėtų koreguoti eksporto kainą remiantis lengvatomis, gautomis
 eksportuojant pagal Muito sumažinimo leidimo sistemą (toliau ‐ MSLS)
 po eksporto. Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad pagal šią schemą,
 eksportuojant nagrinėjamąjį produktą gauti eksporto
 kreditai galėjo būti naudojami bet kokių produktų importo muitams
 kompensuoti arba laisvai parduodami kitoms bendrovėms. Be to,
 nėra apribojimo, kad importuotos prekės turėtų būti
 naudojamos tik nagrinėjamojo eksportuojamo produkto gamybai. Ester
 neįrodė, kad lengvata, gauta pagal MSLS, turėjo įtakos
 kainų palyginamumui, ir, svarbiausia, bendrovė neįrodė, kad
 dėl tokių MSLS lengvatų pirkėjai vidaus rinkoje nuolat
 mokėjo skirtingas kainas. Todėl teiginys atmestas.
 (31)
 Pareiškėjas taip pat teigė, kad
 reikėtų koreguoti eksporto kainą atsižvelgiant į lengvatas,
 gautas pagal Gamybos priemonių eksportui skatinti schemą (toliau ‐
 GPESS) ir Eksporto kreditų schemą. Šiuo atžvilgiu reikia
 pažymėti, kad taip pat kaip ir kitų schemų atveju nėra
 apribojimo, kad importuotos prekės pagal GPESS turėtų būti
 naudojamos tik nagrinėjamojo eksportuojamo produkto gamybai. Antra,
 pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kad esama aiškios
 sąsajos tarp eksportuojamų prekių kainos nustatymo ir pagal
 GPESS ir Eksporto kreditų schemą gautų lengvatų. Galiausiai
 pareiškėjas neįrodė, kad pagal šias dvi schemas gautos
 lengvatos turėjo įtakos kainų palyginamumui, ir, svarbiausia,
 kad dėl tokių GPESS ir Eksporto kreditų schemos lengvatų
 pirkėjai vidaus rinkoje nuolat mokėjo skirtingas kainas. Todėl
 šis teiginys turi būti atmestas.
 d) Dempingo skirtumas
 (32)
 Kaip nustatyta pagrindinio reglamento
 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė
 svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies
 nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Gavus
 pastabų dėl atskleistų faktų, toliau išdėstytų 44
 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad procentais išreikštas CIF
 kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra
 8,3 proc.
 D. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ
 APLINKYBIŲ POBŪDIS
 (33)
 Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio
 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios aplinkybės gali
 būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis.
 (34)
 Atlikus šio aspekto tyrimą paaiškėjo, kad
 Ester iš tiesų ėmėsi priemonių siekdama sumažinti
 sąnaudas ir pagerinti efektyvumą. Svarbiausia, bendrovė modernizavo
 ir pastatė naują gamybos liniją. Be to, gerokai padidėjus
 gamybai, labai sumažėjo pridėtinės išlaidos. Efektyviau (iš
 arčiau esančių tiekėjų) įsigydama žaliavų
 bendrovė taip pat sugebėjo gerokai sumažinti krovinių vežimo
 išlaidas. Šis išlaidų sumažėjimas turėjo tiesioginio poveikio
 dempingo skirtumui. Todėl šias pasikeitusias aplinkybes galima laikyti
 ilgalaikėmis.
 (35)
 Eksporto kainos atžvilgiu tyrimu nustatyta, kad Ester
 kainodaros politika ilgą laiką (nuo 2006 m. (kada
 įsipareigojimas buvo panaikintas) iki 2010 m. (beveik PTL pabaiga))
 buvo ganėtinai stabili. Atsižvelgiant į minėtą kainų
 stabilumą ir į tai, kad pasikeitė Ester eksporto į
 Sąjungą kainos nustatymo metodas, kaip aprašyta 24 ir 25
 konstatuojamosiose dalyse, tikėtina, kad naujai apskaičiuotas
 dempingo skirtumas yra ilgalaikis.
 (36)
 Todėl laikyta, kad yra mažai tikėtina,
 kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši tarpinė
 peržiūra, artimiausiu metu keistųsi taip, kad turėtų
 įtakos per tarpinę peržiūrą padarytoms išvadoms. Taigi
 daroma išvada, kad pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikės ir kad
 tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pagrįstas.
 E. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
 (37)
 Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad
 atrinktų bendrovių vidutinis dempingo skirtumas turėtų
 būti perskaičiuotas, jei atlikus dabartinę tarpinę
 peržiūrą Ester (kuri buvo viena iš atrinktų
 bendrovių) būtų nustatytas mažesnis nei anksčiau
 apskaičiuotas dempingo skirtumas. Primenama, kad pagal pagrindinio
 reglamento 11 straipsnio 3 dalį dabartinė dalinė tarpinė
 peržiūra skirta tik pareiškėjo, individualaus eksportuotojo ‐ Ester,
 dempingo skirtumui peržiūrėti. Todėl atliekant
 tyrimą nagrinėtos tik konkrečios pareiškėjo
 aplinkybės, atsižvelgiant į visus svarbius ir tinkamai dokumentais
 pagrįstus įrodymus[15].
 Šiuo pagrindu padarytos išvados netaikomos kitoms atrinktoms
 bendrovėms ar kitiems nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems
 gamintojams.
 (38)
 Laikoma, kad atrinktų bendrovių vidutinio
 dempingo skirtumo nustatymas pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio
 6 dalį tokiomis aplinkybėmis yra teisiškai neįmanomas ir
 ekonominiu atžvilgiu netikslingas dėl toliau išdėstytų
 priežasčių. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad
 atrinktų bendrovių vidutinis dempingo skirtumas skaičiuojamas
 tik tuomet, jei atliekant tam tikrą tyrimą laikoma, kad eksportuotojų
 yra tiek daug, kad atskirai tirti visus bendradarbiaujančius
 eksportuotojus pernelyg apsunkintų institucijas ir trukdytų užbaigti
 tyrimą laikantis pagrindiniame reglamente nustatytų privalomų
 terminų. Tuomet daroma prielaida, kad dempingo skirtumų svertinio
 vidurkio skaičiavimas remiantis atrinktų eksportuotojų dempingo
 skirtumais atitinka neatrinktų bendradarbiaujančių
 eksportuotojų dempingo skirtumus. Taip gali būti tik tada, jei
 toks skaičiavimas yra atliekamas remiantis to paties laikotarpio dempingo
 skirtumais. Nei vienos iš minėtų aplinkybių nėra
 atliekant tik vienai iš pradžių atrinktai bendrovei skirtą
 dalinę tarpinę peržiūrą, tokią, kaip šis tyrimas. Todėl
 daroma išvada, kad, atsižvelgiant į dabartinės dalinės
 tarpinės peržiūros faktines aplinkybes, 9 straipsnio
 6 dalies nuostatos akivaizdžiai netaikomos.
 (39)
 Reikia atkreipti dėmesį, kad Pranešime
 apie inicijavimą esantis teiginys, pagal kurį „jeigu bus nustatyta,
 kad pareiškėjui taikomas priemones reikėtų panaikinti arba iš
 dalies pakeisti, gali prireikti koreguoti muito, šiuo metu taikomo
 nagrinėjamajam produktui, importuojamam iš kitų Indijos
 bendrovių, normą“[16],
 reiškia, kad po peržiūros muitas gali būti padidinamas siekiant
 išvengti priemonių vengimo. Kadangi pareiškėjo muitas yra
 sumažinamas, minėta Pranešimo apie inicijavimą nuostata netaikytina.
 (40)
 Atsižvelgiant į 37‐39 konstatuojamosiose
 dalyse išdėstytas priežastis, teiginys, kad atrinktų bendrovių
 vidutinis dempingo skirtumas turėtų būti perskaičiuotas,
 turi būti atmestas.
 (41)
 Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie
 esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama siūlyti iš
 dalies keisti pareiškėjui taikomą muito normą, ir suteikta
 galimybė pateikti pastabų.
 (42)
 Pareiškėjas pakartojo tvirtinimus dėl 29
 konstatuojamojoje dalyje minėtos produktų klasifikacijos, taip pat
 prašymą koreguoti eksporto kainą dėl sąlyginio
 apmokestinimo muitais lengvatų pagal MSLS, GPESS ir Eksporto kreditų
 schemą, kaip aprašyta 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi nebuvo
 pateikta naujų duomenų, kurie turėtų įtakos Komisijos
 nustatytiems faktams, šie teiginiai turėjo būti atmesti.
 (43)
 Be to, pareiškėjas užginčijo FOB pagrindu
 sudarytų sandorių CIF vertės apskaičiavimo metodą.
 Nustatydama vieneto CIF vertę Komisija susiejo bendrovės
 sumokėtas bendras krovinių vežimo išlaidas su visais eksporto
 sandoriais, įskaitant FOB sandorius. Bendrovė teigė, kad bendros
 krovinių vežimo išlaidos turėjo būti siejamos tik su CIF
 sandoriais. Šis teiginys buvo priimtas.
 (44)
 Galiausiai pareiškėjas teigė, kad buvo
 atimtas ne visas atrinktų bendrovių pardavimas nustatant dempingo
 skirtumą. Šis teiginys taip pat priimtas.
 (45)
 Atlikus peržiūros tyrimą, siūlomas
 koreguotas dempingo skirtumas ir antidempingo muito norma, taikytini Ester
 Industries Limited pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui,
 yra 8,3 proc.
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Tarybos reglamento (EB) Nr. 1292/2007
 2 straipsnio 2 dalies lentelės įrašas dėl Ester
 Industries Limited pakeičiamas taip:
 Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indija || 8,3 || A026
 2 straipsnis
 Šis reglamentas
 įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
 oficialiajame leidinyje.
 Šis reglamentas privalomas visas ir
 tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta
 Tarybos
 vardu
 Pirmininkas
 [1] OL L 343,
 2009 12 22, p. 51.
 [2] OL L 343,
 2009 12 22, p. 51.
 [3] OL L 227,
 2001 8 23, p. 1.
 [4] OL L 227,
 2001 8 23, p. 56.
 [5] OL L 68,
 2006 3 8, p. 37.
 [6] OL L 68,
 2006 3 8, p. 6.
 [7] OL L 68,
 2006 3 8, p. 15.
 [8] OL L 270,
 2006 9 29, p. 1.
 [9] OL L 288,
 2007 11 6, p. 1.
 [10] OL L 242,
 2010 9 15.
 [11] OL L 6,
 2009 1 10, p. 1.
 [12] OL L 129,
 2011 5 17, p. 1.
 [13] Pranešimas
 apie galiojimo pabaigą, OL C 68, 2011 3 3, p. 6.
 [14] OL C 294,
 2010 10 29, p. 10.
 [15] 2010 m.
 gruodžio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas, EWRIA ir kiti prieš Komisiją,
 T-369/08, 7 ir 79 punktai ir juose cituojama teismo praktika.
 [16] 2010 m.
 kovo 29 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 270/2010
 (OL L 84, 2010 3 31, p. 13), kuriuo iš dalies keičiamas
 Reglamentas (EB) Nr. 452/2007 (OL L 109, 2007 4 26, p. 12),
 nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamoms, inter alia,
 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės lyginimo lentoms.