text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,1.10.2015
 COM(2015) 477 final
 2015/0229(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 protokolli (millega määratakse neljaks aastaks kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 Nõukogu on volitanud Euroopa Komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi, et uuendada protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 10. juulil 2015 uue protokolli. Uus protokoll hõlmab nelja-aastast ajavahemikku alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, milleks on artikli 14 kohaselt protokolli allakirjutamise kuupäev.
 Protokolli eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Mauritaania vetes kalavarude kasutamata ülejäägi piires, võttes arvesse eelkõige Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) teadusalaseid hinnanguid ning lähtudes teadusuuringutest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Komisjon võttis muu hulgas aluseks välisekspertide koostatud ning uue protokolli sõlmimist käsitleva prognoosi tulemused.
 Lisaks on partnerluslepingu eesmärk tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse arenguks Mauritaania Islamivabariigi kalapüügipiirkonnas.
 Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele püügikategooriatele:
 –püügikategooria 1 – vähilaadsete (v.a langustid ja krabid) püüdmiseks ettenähtud laevad: 5000 tonni, 25 laeva;
 –püügikategooria 2 – senegali merluusi püügi traalerid (mitte külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad: 6 000 tonni, 6 laeva;
 –püügikategooria 3 – põhjalähedaste liikide (v.a senegali merluus) püügiks ettenähtud laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalnoot: 3 000 tonni, 6 laeva;
 –püügikategooria 4 – tuunipüügiseinerid: 12 500 tonni (võrdluskogus), 25 laeva;
 –püügikategooria 5 – ritvõngedega ja triivõngelaevad: 7 500 tonni (võrdluskogus), 15 laeva;
 –püügikategooria 6 – pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid: 247 500 tonni, 19 laeva;
 –püügikategooria 7 – värske pelaagilise püügi laevad: 15 000 tonni (6. püügikategooria kasutamise korral arvatakse maha kõnealuse kategooria kogustest), 2 laeva.
 Nende andmete alusel teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta parlamendi nõusolekul vastu otsus kõnealuse uue protokolli sõlmimise kohta.
 2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Huvitatud isikutega konsulteeriti ajavahemikku 2012–2014 hõlmanud protokolli hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi Mauritaania Islamivabariigiga sõlmitud kalandusprotokolli uuendamise vastu.
 3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Käesolevat menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust protokolli ajutise kohaldamise kohta ja nõukogu määrust, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel.
 4.MÕJU EELARVELE
 Rahaline toetus on 59 125 000 eurot aastas ning see koosneb järgmistest osadest:
 a) protokolli kohaselt on püügikategooriate 1, 2, 3, 6 ja 7 lubatud kogupüük kokku 261 500 tonni ning kategooriate 4 ja 5 võrdluskogus on 20 000 tonni, millele juurdepääsu eest makstakse 55 000 000 eurot aastas ja
 b) eritoetus Mauritaania Islamivabariigi kalandussektori poliitikameetmete edendamiseks on 4 125 000 eurot aastas. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele ja eelkõige Mauritaania Islamivabariigi vajadustele seoses teaduse ja tehnika alase koostöö toetamisega, koolitamisega, kalapüügiseirega, keskkonnakaitsega ja arendustaristutega.
 2015/0229 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 protokolli (millega määratakse neljaks aastaks kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktidega a ja v ning artikli 218 lõikega 7,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 1
 ning arvestades järgmist:
 (1)Nõukogu võttis 30. novembril 2006 vastu määruse (EÜ) nr 1801/2006 Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta
 2
 („partnerlusleping”).
 (2)10. juulil 2015 parafeerisid liit ja Mauritaania partnerluslepingu uue protokolli (edaspidi „protokoll”). Protokolliga nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Mauritaania Islamivabariigi jurisdiktsiooni all olevas kalapüügipiirkonnas.
 (3)[Kuupäev] võttis nõukogu vastu otsuse .../2015/EL
 3
 , millega antakse luba protokollile Euroopa Liidu nimel alla kirjutada ja protokolli ajutiselt kohaldada, eeldusel et see sõlmitakse.
 (4)Kalandusalase partnerluslepingu artikli 10 kohaselt asutatakse ühiskomitee, kelle ülesanne on muu hulgas kontrollida partnerluslepingu täitmist, tõlgendamist ja nõuetekohast kohaldamist ning vajaduse korral ümber hinnata kalapüügivõimaluste maht ja sellest lähtuvalt ka rahaline toetus.
 (5)Protokolli artiklis 6 sätestatakse, et ühiskomitee võib heaks kiita teatavad protokolli muudatused. Kõnealuste muudatuste heakskiitmise hõlbustamiseks tuleks anda komisjonile volitused need teatavatel tingimustel lihtsustatud korras heaks kiita.
 (6)Protokoll tuleks heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Protokoll, millega määratakse neljaks aastaks kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”), kiidetakse liidu nimel heaks.
 Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele I lisana.
 Artikkel 2
 Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel protokolli artiklis 17 sätestatud teatise, et väljendada liidu nõusolekut end protokolliga siduda.
 Artikkel 3
 Käesoleva otsuse II lisas kehtestatud tingimuste kohaselt on Euroopa Komisjon volitatud kiitma liidu nimel heaks muudatused, mille on protokolli teinud Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu artikliga 10 asutatud ühiskomitee.
 Artikkel 4
 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 FINANTSSELGITUS
 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
 1.3.Ettepaneku/algatuse liik
 1.4.Eesmärk (eesmärgid)
 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju
 1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
 2.HALDUSMEETMED
 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid
 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2.Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele
 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus
 3.3.Hinnanguline mõju tuludele
 FINANTSSELGITUS
 5.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 5.1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 Ettepanek: nõukogu otsus protokolli (millega määratakse neljaks aastaks kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta.
 5.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
 4
 11. – Merendus ja kalandus
 11.03 – Kohustuslikud osamaksud piirkondlikele kalavarude majandamise organisatsioonidele ja muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele ning säästva kalapüügi lepingute raames
 5.3.Ettepaneku/algatuse liik
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
 5
 X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
 5.4.Eesmärk (eesmärgid)
 5.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Läbirääkimiste pidamine ja säästva kalanduse lepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevade juurdepääs kolmandate riikide majandusvööndis asuvatele kalapüügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool.
 Säästva kalanduse partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil).
 5.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
 Erieesmärgid
 Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega säästva kalanduse partnerluslepinguid kooskõlas muude Euroopa poliitikavaldkondadega.
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
 Merendus ja kalandus, luua raamistik liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalanduse kokkulepped) (eelarverida 11.0301).
 5.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 Protokolli sõlmimine aitab säilitada Euroopa laevade kalapüügivõimalusi Mauritaania Islamivabariigi kalapüügipiirkonnas.
 Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide elluviimise kaudu aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja säilitada ning viia ellu riiklikku strateegiat kalandussektori säästvaks arendamiseks.
 5.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (aastas kasutatud kalapüügilubade protsendi suhe protokolliga pakutud võimaluste suhtesse).
 Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubandusliku väärtuse analüüs.
 Kaasa aitamine ELi tööhõivele ja lisandväärtuse loomisele ning ELi turu stabiliseerumisele (muude säästva kalanduse partnerluslepingutega saavutatud tasemel).
 Tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede koosolekute arv.
 5.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus
 5.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
 Ajavahemikku 2012–2014 hõlmav protokoll kaotas kehtivuse 15. detsembril 2014. Seetõttu katkes Euroopa laevade püügitegevus Mauritaania Islamivabariigi kalapüügipiirkonnas kuni uue protokolli allakirjutamise ja ajutise kohaldamise alguseni.
 Uus protokoll võimaldab anda loa Euroopa Liidu laevade püügitegevuseks Mauritaania Islamivabariigi kalapüügipiirkonnas ja seda tegevust kontrollida. Lisaks sellele aitab uus protokoll tugevdada ELi ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist koostööd säästva kalanduspoliitika arengu edendamiseks. Võrreldes eelmise perioodiga on valdkondlikku toetust suurendatud, et toetada Mauritaania Islamivabariiki uue riikliku strateegia rakendamisel kalanduse jätkusuutliku arengu tagamiseks.
 5.5.2.Euroopa Liidu meetme lisandväärtus
 Uue protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mis ei taga vähimalgi määral jätkusuutlikku püüki. Samuti loodab Euroopa Liit, et protokolli abil jätkab Mauritaania Islamivabariik ELiga veelgi tõhusamat koostööd ebaseadusliku kalapüügi vastase võitluse valdkonnas.
 5.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 Toetudes Mauritaania hiljutise püügi analüüsile ning kättesaadavatele teaduslikele hinnangutele ja seisukohtadele, on lepinguosalised kehtestanud püügikategooriate 1, 2, 3, 6 ja 7 puhul lubatud püügimahuks 261 500 tonni ja tuuni jaoks võrdluskoguse 20 000 tonni aastas. Valdkondliku abi puhul on arvesse võetud riikliku kalandusstrateegia prioriteete ning vajadust Mauritaania kalandusalase haldusvõimekuse tõhustamise järele.
 5.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
 Säästva kalanduse partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide (partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on säästva kalanduse partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest peab olema suunatud riigi valdkondlike poliitikameetmete elluviimisele. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks.
 5.6.Meetme kestus ja finantsmõju
 X Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 –X
 Ettepanek/algatus kehtib nelja aasta jooksul alates lepingu allakirjutamise kuupäevast.
 –X
 Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2015–2019.
 ◻Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
 –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,
 –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 5.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
 6
 Alates 2015. aasta eelarvest
 X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
 –X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali
 –◻
 rakendusametite kaudu
 ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
 ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
 –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);
 –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
 –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;
 –◻ avalik-õiguslikele asutustele;
 –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;
 –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;
 –◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
 –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
 Märkused
 6.HALDUSMEETMED
 6.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 Täpsustage tingimused ja sagedus.
 Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, koostöös Mauritaanias asuva kalandusatašeega ja Nouakchottis asuva Euroopa Liidu delegatsiooniga) tagab protokolli elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjate poolse täitmise ja püügiandmetega.
 Lisaks sellele on säästva kalanduse partnerluslepinguga ette nähtud korraldada igal aastal vähemalt üks ühiskomitee kohtumine, kus komisjon ja Mauritaania Islamivabariik teevad kokkuvõtte lepingu ja selle protokolli elluviimisest ning ajakohastavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust.
 6.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid
 6.2.1.Välja selgitatud ohud
 Kalandusprotokolli koostamisega kaasnevad teatavad ohud, eelkõige seoses valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summadega (puudulik kavandamine).
 6.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta
 Ette on nähtud ulatuslik dialoog lepingu ja protokolliga ettenähtud valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodite osa on ka protokolli artiklis 3 osutatud tulemuste ühine analüüs.
 Lisaks sellele on lepingu ja protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras.
 6.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos
 6.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Komisjon kohustub pidama Mauritaania Islamivabariigiga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude säästvas majandamises. Komisjoni poolt säästva kalanduse partnerluslepingu raames makstavate kõikide summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarve- ja finantsmenetlusi. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja kolmandate riikide arveldusarved, kuhu rahaline toetus makstakse. Asjaomase protokolli artikli 2 lõikes 8 ja artikli 3 lõikes 3.10 on sätestatud, et rahaline toetus juurdepääsu eest ja valdkondlik toetus makstakse riigikassa Mauritaania keskpangas avatud arveldusarvele.
 7.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 7.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 Olemasolevad eelarveread
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 Eelarverida
 Kululiik
 Rahaline osalus
 Nr [Nimetus.....]
 Liigendatud/ liigendamata
 (
 7
 )
 EFTA riigid
 8
 Kandidaatriigid
 9
 Kolmandad riigid
 Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 2
 11.03 01
 Luua raamistik liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalanduse kokkulepped)
 Liigendatud
 EI
 EI
 EI
 EI
 11.01 04 01
 Merenduse ja kalanduse poliitikavaldkonna toetuskulud – Mitteoperatiivne haldus- ja tehniline abi
 Liigendamata
 EI
 EI
 EI
 EI
 Uued eelarveread, mille loomist taotletakse (ei kohaldata)
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 Eelarverida
 Kulu
 liik
 Rahaline osalus
 Nr
 [Nimetus.........]
 Liigendatud/ liigendamata
 EFTA riigid
 Kandidaatriigid
 Kolmandad riigid
 Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 [XX.YY.YY.YY]
 JAH/EI
 JAH/EI
 JAH/EI
 JAH/EI
 7.2.Hinnanguline mõju kuludele
 7.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 rubriik:
 nr 2
 Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad
 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat
 Aasta
 2015
 Aasta
 2016
 Aasta
 2017
 Aasta
 2018
 KOKKU
 •Tegevusassigneeringud
 Eelarverida 11.0301
 Kulukohustused
 (1)
 59,125
 59,125
 59,125
 59,125
 236,5
 Maksed
 (2)
 59,125
 59,125
 59,125
 59,125
 236,5
 Eelarverida nr
 Kulukohustused
 (1a)
 Maksed
 (2 a)
 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
 10
 Eelarverida 1 1 010401
 (3)
 0,151
 0,151
 0,151
 0,231
 0,684
 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi
 tegevusassigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 =1+1a +3
 59,276
 59,276
 59,276
 59,356
 237,184
 Maksed
 =2+2a
 +3
 59,276
 59,276
 59,276
 59,356
 237,184
 • Tegevusassigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 (4)
 59,125
 59,125
 59,125
 59,125
 236,5
 Maksed
 (5)
 59,125
 59,125
 59,125
 59,125
 236,5
 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU
 (6)
 0,151
 0,151
 0,151
 0,231
 0,684
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 =4+ 6
 59,276
 59,276
 59,276
 59,356
 237,184
 Maksed
 =5+ 6
 59,276
 59,276
 59,276
 59,356
 237,184
 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: EI KOHALDATA
 • Tegevusassigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 (4)
 Maksed
 (5)
 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU
 (6)
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIKIDE 1 kuni 4 assigneeringud KOKKU
 (võrdlussumma)
 Kulukohustused
 =4+ 6
 Maksed
 =5+ 6
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 rubriik:
 5
 Halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 2015
 Aasta
 2016
 Aasta
 2017
 Aasta
 2018
 KOKKU
 PEADIREKTORAAT: Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat
 • Personalikulud
 0,210
 0,210
 0,210
 0,210
 0,840
 • Muud halduskulud
 0,03
 0,03
 0,03
 0,03
 0,12
 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU
 Assigneeringud
 0,24
 0,24
 0,24
 0,24
 0,96
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU
 (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)
 0,24
 0,24
 0,24
 0,24
 0,96
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 2015
 Aasta
 2016
 Aasta
 2017
 Aasta
 2018
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIKIDE 1 kuni 5 assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 59,496
 59,496
 59,496
 59,576
 238,064
 Maksed
 59,496
 59,496
 59,496
 59,576
 238,064
 7.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –x
 Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid
 ⇩
 Aasta
 2015
 Aasta
 2016
 Aasta
 2017
 Aasta
 2018
 Aasta
 ...
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 KOKKU
 VÄLJUNDID
 Liik
 11
 Keskmine hind
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Väljundite arv kokku
 Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1
 12
 ...
 – püügilitsentsid
 tonni/aastas
 98
 55
 98
 55
 98
 55
 98
 55
 392
 220
 – valdkondlik toetus
 aasta s
 4,125
 4,125
 4,125
 4,125
 4,125
 16,5
 Erieesmärk nr 1 kokku
 59,125
 59,125
 59,125
 59,125
 236,5
 ERIEESMÄRK nr 2
 – Väljund
 Erieesmärk nr 2 kokku
 KULUD KOKKU
 59,125
 59,125
 59,125
 59,125
 236,5
 7.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 7.2.3.1.Ülevaade
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –x
 Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 2015
 Aasta
 2016
 Aasta
 2017
 Aasta
 2018
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5
 Personalikulud
 0,210
 0,210
 0,210
 0,210
 0,840
 Muud halduskulud
 0,03
 0,03
 0,03
 0,03
 0,12
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku
 0,240
 0,240
 0,240
 0,240
 0,96
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
 13
 Personalikulud
 0,125
 0,125
 0,125
 0,125
 0,5
 Muud halduskulud
 0,026
 0,026
 0,026
 0,1006
 0,184
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku
 0,151
 0,151
 0,151
 0,231
 0,684
 KOKKU
 0,391
 0,391
 0,391
 0,471
 1,644
 Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.
 7.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 –x
 Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
 Aasta
 2015
 Aasta
 2016
 Aasta
 2017
 Aasta
 2018
 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 11 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)
 1
 1
 1
 1
 XX 01 01 02 (delegatsioonides)
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus)
 • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
 14
 11 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud)
 1
 1
 1
 1
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)
 11 01 04 01
 15
 – peakorteris
 – delegatsioonides
 1
 1
 1
 1
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)
 Muud eelarveread (täpsustage)
 KOKKU
 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad
 Lepingu halduslik ja eelarveline rakendamine (püügilitsentsid, püügikontroll, maksed, valdkondlik toetus), ühiskomitee töö ettevalmistus ja sellest osavõtt, osalemine järgneva protokolliga seotud läbirääkimistel, õigusaktide ettevalmistamine ja väljatöötamine, kirjavahetus, tehniline ja teaduslik tugi.
 Ametnik + finantsassistent + sekretariaat + üksuse juhataja (või asetäitja) + teaduslik ja tehniline tugi ning püügilitsentside andmete ja püügiandmete kogumine: 1 täistööajale taandatud töötaja 132 000 eurot /aastas (üksuse juhataja, püügilitsentside haldaja, haldussekretariaat ja finantsassistent)
 Koosseisuvälised töötajad
 Lepingu rakendamise ja valdkondliku toetuse kasutamise jälgimine. Hinnanguliselt 2 täistööajale taandatud töötajat, millest 1 täistööajale taandatud töötaja 78 000 eurot aastas (riikide lähetatud ekspert) ja 1 täistööajale taandatud töötaja 70 000 eurot aastas (lepinguline töötaja Euroopa Liidu delegatsioonis).
 7.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –x
 Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –◻
 Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
 Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.
 –◻
 Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist
 16
 .
 Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 7.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus
 –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
 –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus
 Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU
 7.3.Hinnanguline mõju tuludele
 –x
 Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele
 –◻
 Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 –◻
 omavahenditele
 –◻
 mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida
 Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud
 Ettepaneku/algatuse mõju
 17
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel ....
 Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.
 Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.
 (1)
 ELT C, ..., lk ....
 (2)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1801/2006, 30. november 2006, Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (ELT L 343, 8.12.2006, lk 1).
 (3)
 Nõukogu otsus (EL) ... protokolli (millega määratakse neljaks aastaks kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT C, ..., lk ....).
 (4)
 ABM (Activity-Based Management): tegevuspõhine juhtimine; ABB (Activity-Based Budgeting): tegevuspõhine eelarvestamine.
 (5)
 Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.
 (6)
 Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (7)
 Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
 (8)
 EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 (9)
 Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
 (10)
 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. See hõlmab ELi ekspertide osalemise kulusid ühise sõltumatu teaduskomitee aastakoosolekutel (protokolli artikli 4 lõige 1) ja protokolli viimasel kehtivusaastaks ette nähtud järelhindamisega seotud kulusid (mistõttu on 2018. aastaks ette nähtud kulusid suurendatud).
 (11)
 Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
 (12)
 Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
 (13)
 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 (14)
 Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
 (15)
 Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read).
 (16)
 Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24 (ajavahemiku 2007–2013 kohta).
 (17)
 Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,1.10.2015
 COM(2015) 477 final
 LISAD
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
 protokolli (millega määratakse neljaks aastaks kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta
 I lisa
 PROTOKOLL,
 millega määratakse neljaks aastaks kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus
 Artikkel 1
 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused
 1.Lepingu artiklite 5 ja 6 kohased kalapüügivõimalused antakse neljaks aastaks alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast vastavalt käesolevale protokollile lisatud tabelile ning vastavalt käesoleva protokolli 1. lisa teabelehtedes sätestatud tingimustele.
 2.Välismaistele kalalaevadele eraldatakse juurdepääs Mauritaania kalapüügipiirkonna kalavarudele, kui on olemas väljapüügi ülejääk Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni
 1
 artikli 62 tähenduses ja võttes arvesse Mauritaania kalalaevastiku kalapüügivõimsust.
 3.Vastavalt Mauritaania õigusele otsustab säästva planeerimise ja majandamise eesmärgid ning iga püügiliigi puhul lubatud kogupüügi Mauritaania riik, võttes aluseks Mauritaania okeanograafiauuringute ameti ja pädevate piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide seisukoha.
 4.Käesoleva protokolliga tagatakse Euroopa Liidu laevade eelisjuurdepääs väljapüügi ülejäägile Mauritaania kalapüügipiirkonnas. Euroopa Liidu laevadele protokolli 1. lisa kohaselt eraldatud kalapüügivõimaluste arvutamisel on arvesse võetud väljapüügi ülejääki, millest eraldatakse kalapüügivõimalused muudele välismaistele laevadele, kellel on lubatud Mauritaania kalapüügipiirkonnas kala püüda.
 5.Kõikide välismaiste tööstusliku püügiga tegelevate laevade suhtes, mis püüavad Mauritaania kalapüügipiirkonnas Euroopa Liidu laevadega sarnastel tehnilistel tingimustel, kohaldatakse kõiki tehnilisi meetmeid, mis käsitlevad kalavarude säilitamist, planeerimist ja majandamist, samuti ka finantskorda, tasusid, avaliku sektori finantstoetust ja muid asjaomaseid kohustusi, mis tulenevad kalapüügiloa andmisest ja on sätestatud iga püügiliigi kohta käesoleva protokolli 1. lisas.
 6.Mauritaania kohustub avalikustama kõik riiklikud ja eralepingud, millega lubatakse välisriikide laevadel püüda kala Mauritaania majandusvööndis, sh järgmise teabe:
 –lepinguga hõlmatud riigid või muud üksused;
 –lepinguga hõlmatud ajavahemik(ud);
 –laevade arv ja kalapüügivahendi tüüp, mida on lubatud kasutada;
 –liigid või populatsioonid, mida on lubatud püüda, sh kohaldatavad püügi piirnormid;
 –kohustuslikud aruandlus-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed;
 –kirjaliku lepingu koopia.
 7.Lõigete 4 ja 5 kohaldamisel edastab Mauritaania igal aastal Euroopa Liidule üksikasjaliku aruande, täpsustades kolmandate riikide lipu all sõitvatele laevadele antud kalapüügilubade arvu püügikategooriate kaupa, vastavad lubatud püügikogused, tegelikud püügikogused ning nendele laevadele seatud rahalised ja tehnilised tingimused seoses juurdepääsuga Mauritaania kalapüügipiirkonnale. Kõnealust aruannet analüüsib ühiskomitee ja selle võib teha kättesaadavaks artikliga 4 ette nähtud ühisele sõltumatule teaduskomiteele.
 8.Vastavalt lepingu artiklile 6 võivad Euroopa Liidu liikmesriikide lipu all sõitvad laevad Mauritaania kalapüügipiirkonnas kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli alusel ja selle 1. lisas sätestatud tingimustel väljastatud kalapüügiluba.
 9.Lepinguosalised järgivad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi ja resolutsioone ning konsulteerivad omavahel enne kõnealuse organisatsiooni iga-aastaseid kohtumisi.
 Artikkel 2
 Juurdepääsuga seotud rahaline toetus
 1.Lepingu artikliga 7 ette nähtud aastane rahaline toetus Euroopa Liidu laevade juurdepääsu eest Mauritaania kalapüügipiirkonnale on 55 miljonit eurot. Käesolevat lõiget kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 5–10 ja artiklis 16 sätestatud tingimustel.
 2.Euroopa Liidu laevade Mauritaania kalapüügipiirkonnale juurdepääsu eest tasutava lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksab liit esimese aasta eest hiljemalt kolm (3) kuud pärast protokolli ajutise kohaldamise algust ja järgmiste aastate eest hiljemalt protokolli ajutise kohaldamise aastapäeva saabumisel. Enne protokolli ajutise kohaldamise algust ei tohi Euroopa Liidu laevad Mauritaania kalapüügipiirkonnas püüki alustada.
 3.Lubatud kogupüük (püügikategooriad 1, 2, 3, 6, 7 ja 8) ja võrdluskogus (püügikategooriad 4 ja 5) on sätestatud käesoleva protokolli 1. lisa teabelehtedes. Kogused esitatakse kalendriaasta kohta alates asjaomase aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Kui protokolli kohaldamisaja esimene ja viimane aasta ei ole kalendriaasta, lähtutakse lubatud kogupüügi kehtestamisel pro rata temporis põhimõttest, võttes püügikategooriate kaupa arvesse saagi liigipõhist jaotumist aasta jooksul.
 4.Välja arvatud püügikategooriate 4 ja 5 (võrdluskogus) puhul ning võtmata arvesse püügikategooria 6 all lubatud püügi suhtes kohaldatavaid erisätteid, ei tohi Euroopa Liidu kalalaevade tegelik kogupüük Mauritaania kalapüügipiirkonnas ületada sealset lubatud kogupüüki. Ületamise korral rakendatakse kvootide vähendamise korda vastavalt Euroopa Liidu õigusaktidele.
 5.Lõike 3 kohaldamisel korraldavad Mauritaania ja Euroopa Liit ühiselt järelevalvet liidu kalalaevade püügitegevuse üle Mauritaania kalapüügipiirkonnas, et tagada eespool nimetatud lubatud kogupüügi nõuetekohane haldamine. Järelevalve käigus annavad Mauritaania ja Euroopa Liit teineteisele teada, kui Mauritaania püügipiirkonnas asuvate liidu kalalaevade püütud kogus on mõne püügikategooria puhul jõudnud 80 %ni lubatud kogupüügist. Euroopa Liit teatab sellest liikmesriikidele.
 6.Kui mõne püügikategooria lubatud kogupüügist on püütud 80 %, jälgivad Mauritaania ja Euroopa Liit liidu kalalaevade poolt püütud koguseid kuupõhiselt. Juhul kui kasutatakse käesoleva protokolli 1. lisa IV peatüki punktis 4 osutatud elektroonilist aruandlussüsteemi (ERS – Electronic Reporting System), toimub kõnealune jälgimine päevapõhiselt. Mauritaania ja Euroopa Liit teatavad teineteisele kohe, kui mõne püügikategooria lubatud kogupüük on saavutatud. Euroopa Liit teatab sellest liikmesriikidele, et püügitegevus peatataks.
 7.Kui Euroopa Liidu tuunipüügilaevade poolt Mauritaania kalapüügipiirkonnas püütud kogused ületavad püügikategooria 4 ja 5 jaoks ette nähtud võrdluskoguseid, suurendatakse 55 miljoni euro suurust rahalist toetust iga püütud lisatonni eest summa võrra, mis on sätestatud asjaomast aastat käsitlevatel vastavatel teabelehtedel. Siiski ei tohi Euroopa Liidu poolt ülepüügi eest makstav summa olla suurem, kui kahekordse võrdluskoguse eest makstav summa. Kui mõne püügikategooria puhul on Euroopa Liidu laevade püügikogus suurem kui kahekordne võrdluskogus, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal.
 8.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rahaline toetus makstakse riigikassa arveldusarvele Mauritaania keskpangas. Mauritaania ametiasutus edastab igal aastal Euroopa Liidule arveldusarve andmed kuus kuud enne ette nähtud maksekuupäeva.
 Artikkel 3
 Eritoetus säästva kalapüügi edendamiseks
 1.Eesmärk, summa ja maksmise kord
 1.1.Selleks et tugevdada lepinguosaliste strateegilist partnerlust ja lisaks artikli 2 lõikega 1 ette nähtud rahalisele toetusele, makstakse protokolli kehtivusaja jooksul kalavarude säästva kasutamise edendamiseks eritoetust summas 16,5 miljonit eurot.
 1.2. Lõikes 1.1 osutatud eritoetus on toetus säästliku kalapüügi arendamiseks Mauritaania vetes ega sõltu summast, mis makstakse Euroopa Liidu laevade juurdepääsu eest Mauritaania kalapüügipiirkonnale; eritoetus aitab viia ellu kalandussektori säästva arengu riiklikku strateegiat ja kaitsta merekaitsealade looduskeskkonda, võttes arvesse vaesuse vastu võitlemise kehtivat strateegilist raamistikku.
 1.3.Euroopa Liit maksab lõikes 1 osutatud eritoetust osade kaupa. Otsuse tegemisel osamaksete väljamaksmise kohta lähtutakse ühiselt määratletud ja ühiskomitees vastavalt lepingu artikli 7 lõikele 2 ja artikli 10 lõike 1 punktile b hinnangu saanud eesmärkide täitmisel saavutatud tulemustest. Rakendamise kord määratakse kindlaks lähtuvalt käesoleva artikli lõigetest 2 ja 3 ning käesoleva protokolli 2. lisast. Ühiskomitee võib vajaduse korral rakendamise korda täpsustada või muuta.
 1.4.Punktis 1.1 osutatud eritoetuse eesmärk on rahastada ühiselt kindlaks määratud konkreetseid meetmeid ja projekte. Eritoetust ei saa kasutada toetusesaajate tegevuskulude katmiseks, välja arvatud punktis 2.2 osutatud summa, mis on ette nähtud rakendusüksuse jaoks ja punktis 2.3 osutatud summa, mis on ette nähtud välisauditi kulude katmiseks.
 2.Rakendamistingimused
 2.1.Valdkondlikku toetust jagab rakendusüksus, kelle ülesanne on viia ellu ühiskomitee otsused. Rakendusüksuse liikmed nimetab kalandusminister ja üksus töötab ministri alluvuses.
 2.2.Punktis 2.1 osutatud rakendusüksust rahastatakse valdkondliku toetuse eelarvest, konkreetse summa aasta kohta määrab kindlaks ühiskomitee. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artiklite 8, 9 ja 10 kohaldamist, eraldab Euroopa Liit igal aastal osutatud summa, et tagada rakendusüksuse katkematu tegevus kindlaksmääratud aja jooksul, sõltumata ülejäänud valdkondlikust toetusest, mille eraldamine sõltub käesolevas artiklis ja 2. lisas sätestatud tingimuse täitmisest.
 2.3.Rakendusüksuse koosseisu ja töökorra kiidab heaks ühiskomitee. Rakendusüksus tagab valdkondliku toetuse rakendamise vastavalt standarditele, mis on kooskõlas Euroopa Liidu finantseeskirjadega, eelkõige riigihankelepingute sõlmimisel ja toetuste määramisel. Rakendusüksuse tegevuse kontrollimiseks korraldatakse igal aastal välisaudit, mida rahastatakse valdkondliku toetuse eelarvest.
 2.4.Rakendusüksus määrab kindlaks valdkondliku toetuse eelarvest rahastatavad projektid ja meetmed ning valib organisatsioonid, kes neid projekte ellu viivad. Kooskõlas 2. lisa punktiga 4 koostab rakendusüksus valdkondliku toetuse mitmeaastase programmi, mis esitatakse ühiskomiteele heakskiitmiseks. Osutatud mitmeaastane programm esitatakse aastate kaupa ning see sisaldab üksikasjalikku kirjeldust meetmete ja projektide kohta, mis esitatakse ministrile ja seejärel ühiskomiteele heakskiitmiseks enne, kui Mauritaaniale kantakse üle valdkondliku toetuse asjakohane osamakse kõnealuse toetuse rahaliste vahendite piires.
 2.5.Sõltumata toetusesaaja üle järelevalvet teostavast asutusest, kooskõlastab rakendusüksus toetuse rakendamise toetusesaajatega ning kontrollib, et meetmeid ja projekte viiakse ellu nõuetekohaselt. Rakendusüksuse mis tahes tegevuse jaoks, millega kaasneb rahaline kohustus, tuleb pärast Euroopa Liidu määratud esindaja arvamust ja vajaduse korral ka pädeva järelevalveasutuse arvamust sõlmida ministriga eelnev kokkulepe. Kui kokkuleppele ei jõuta, peab rakendusüksus muutma oma otsuse ettepanekut ja esitama selle uuesti ministrile.
 2.6.Rakendusüksus peab esitama ministrile toetusega seotud pakkumiskutsed, valikukomisjoni protokollid ja projektide rahastamiseks allkirjastatud lepingud hiljemalt 48 tundi pärast asjaomaste dokumentide avaldamist või allkirjastamist.
 2.7.Projekti rakendamise ajal võib minister algatada rahastatavate tegevuste, suuniste, eesmärkide, kriteeriumite ja hindamisnäitajate muutmise ning selle peavad ühiskomitees heaks kiitma mõlemad lepinguosalised. Selline heakskiitmine on vältimatu tingimus Euroopa Liidu poolt järgmise osamakse ülekandmiseks pärast muudatuse tegemist.
 2.8.Ministriga saavutatud kokkuleppe korral võib rakendusüksus teha tehnilistele ja finantspartneritele ettepaneku osaleda projektide rahastamisel või osutada projektide rakendamisel tehnilist abi enne, kui ühiskomitee projektid heaks kiidab. Vastavalt ühiselt kehtestatud korrale, võib ühiskomitee delegeerida vastutuse projektide teostamise eest kas ühele või mitmele tehnilisele ja finantspartnerile.
 3.Järelevalve ja nähtavus
 3.1.Järelevalve tagamiseks valdkondliku toetuse rakendamise üle korraldatakse kord kuus kohtumine, millest võtavad osa rakendusüksus, ministri esindaja ja Euroopa Liidu määratud esindaja. Kohtumise tulemusena kiidavad kohtumisel osalejad heaks rakendusüksuse koostatud aruande, mis seejärel esitatakse ühiskomiteele.
 3.2.Igal aastal esitab rakendusüksus ühiskomiteele enne 31. detsembrit üksikasjaliku rakendusaruande vastavalt 2. lisas esitatud näidisele. Esitatud aruande peavad mõlemad lepinguosalised ühiskomitees heaks kiitma.
 3.3.Lisaks esitab rakendusüksus ühiskomiteele lõpparuande käesoleva protokolliga ette nähtud valdkondliku toetuse raames lõpule jõudnud meetmete ja projektide kohta, kaasa arvatud nende eeldatava majandusliku ja sotsiaalse mõju kohta ning eelkõige mõju kohta kalavarudele, tööhõivele ja investeeringutele. Mõlemad lepinguosalised peavad aruande heaks kiitma esimesel ühiskomitee kohtumisel, mis toimub pärast projekti lõppu.
 3.4.Lisaks esitab rakendusüksus ühiskomiteele enne protokolli kehtivuse lõppemist lõpparuande kogu käesoleva protokolli raames ette nähtud valdkondliku toetuse rakendamise kohta, kajastades ka punktides 3.2 ja 3.3 osutatud aruandeid.
 3.5.Vajaduse korral jätkavad lepinguosalised valdkondliku toetuse rakendamist ka pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist, samuti protokolli kohaldamise peatamise korral vastavalt käesoleva protokolliga ette nähtud korrale.
 3.6.Mauritaania ja Euroopa Liit tagavad ühiselt ajavahemikel 2008–2012 ja 2013–2014 kehtinud protokollidega ning käesoleva protokolliga ette nähtud valdkondliku toetuse raames rahastatud meetmete nähtavuse, mida vajaduse korral toetab oma tegevusega rakendusüksus.
 3.7.Mõlemad lepinguosalised kutsuvad suuremaid institutsioonilisi ja institutsioonidest sõltumatuid toetusesaajaid üks kord aastas seminarile, et tutvustada ja kavandada valdkondliku toetuse raames rahastatavaid meetmeid.
 3.8.Punktides 3.2, 3.3 ja 3.4 osutatud aruannete esitamine ning punktis 3.7 osutatud seminari korraldamine on vältimatu tingimus lõikes 1 osutatud eritoetuse järgmiste osamaksete ülekandmiseks Euroopa Liidu poolt.
 3.9.Välja arvatud punktis 2.2 osutatud vahendite osas, mis on ette nähtud rakendusüksuse tegevuse rahastamiseks, saab käesoleva protokolli raames antava eritoetuse kasutamist alustada alles siis, kui ajavahemikul 2013–2014 eraldatud eritoetuse jääksumma (mis määratakse kindlaks pärast seda, kui mõlemad lepinguosalised on selle üle vaadanud) on täielikult üle kantud punktis 3.10 nimetatud arveldusarvele ja vastavalt ühiskomitees heaks kiidetud kavale täielikult ära kasutatud. Ajavahemikul 2013–2014 valdkondlikuks toetuseks eraldatud summa ülejääk tuleb ära kasutada vähemalt viieteistkümne (15) kuu jooksul pärast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise algust, muidu käsitatakse summat ammendatuna ja sellest ei saa enam väljamakseid teha.
 3.10.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud eritoetus kantakse üle riigikassa arveldusarvele Mauritaania keskpangas, mille kalandusministeerium avab ja mida kasutatakse ainult valdkondliku toetuse jaoks. Kohe, kui Mauritaania ametiasutus on arveldusarve avanud, esitab ta selle andmed Euroopa Liidule.
 Artikkel 4
 Teadusalane koostöö säästva kalapüügi edendamiseks
 1.Lepinguosalised kohustuvad edendama Mauritaania kalapüügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki lähtuvalt kalavarusid ja mere ökosüsteeme säästva majandamise põhimõtetest.
 2.Käesoleva protokolli kehtivusajal teevad lepinguosalised koostööd, et uurida Mauritaania kalapüügipiirkonna kalavarude olukorra ja püügiliikide arengut. Selleks toimub vähemalt kord aastas ühise sõltumatu teaduskomitee nõupidamine vaheldumisi Mauritaanias ja Euroopa Liidus.
 3.Ühise sõltumatu teaduskomitee kodukord võetakse vastu komitee esimesel koosolekul. Kõnealuse kodukorra peab heaks kiitma ühiskomitee. Lisaks lepingu artikli 4 lõikes 1 sätestatule võib vajaduse korral kutsuda ühises sõltumatus teaduskomitees osalema ka kolmandate riikide teadlasi, vaatlejaid ning sidusrühmade ja selliste kalavarude majandamise piirkondlike organisatsioonide nagu Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) esindajaid.
 4.Ühise sõltumatu teaduskomitee ülesandeks on
 (a)koostada iga-aastane teaduslik aruanne käesoleva protokolliga hõlmatud püügiliikide ja asjaomaste kalavarude olukorra arengu kohta. Aruande koostamisel võtab ühine sõltumatu teaduskomitee igakülgselt arvesse teavet, mis on seotud Mauritaania ja muude välisriikide laevastike tegevusega ning Mauritaania võetud meetmete ja majandamiskavadega;
 (b)koostada ja teha ühiskomiteele ettepanek selliste programmide või meetmete elluviimiseks, mille eesmärk on mõista paremini püügiliikide arengut, kalavarude olukorda ja mere ökosüsteemi arengut;
 (c)analüüsida käesoleva protokolli kohaldamisel kerkivaid teaduslikke küsimusi ja võtta vajaduse korral ühiskomitee taotluse alusel teaduslik seisukoht vastavalt ühiskomitees ühehäälselt heakskiidetud menetlusele;
 (d)koguda ja analüüsida andmeid Mauritaania kalapüügipiirkonnas käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarusid ja püügiliike püüdvate Mauritaania, Euroopa Liidu ja kolmandate riikide kalalaevade (laeva liikide kaupa) püügikoormuse ja väljapüügi ning saagi turustamise kohta;
 (e)töötada välja ja kavandada iga-aastasi kalavarude hindamiskampaaniaid, mis võimaldavad teha kindlaks püügi ülejäägi, kalapüügivõimalused ning kalavarude ja nende ökosüsteemide säilimist tagavad kasutamisvõimalused;
 (f)koostada omal algatusel või vastuseks ühiskomitee või ühe lepinguosalise taotlusele kõik teaduslikud seisukohad selliste eesmärkide, strateegiate ja haldusmeetmete kohta, mis aitaksid käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarusid ja püügiliike säästlikult kasutada;
 (g)käesoleva protokolli artikli 1 kohaldamisel pakkuda vajaduse korral ühiskomitees välja kalapüügivõimaluste läbivaatamise kava.
 5.Lõigete 2, 3 ja 4 kohaldamisel ning lisaks artikli 1 lõikes 7 sätestatule esitab Mauritaania igal aastal ühisele sõltumatule teaduskomiteele ja Euroopa Liidule üksikasjaliku aruande, täpsustades püügikategooriate kaupa püügiluba omavate ja Mauritaania lipu all sõitvate laevade arvu, nende lubatud püügikogused, tegeliku püügi ning kogu asjakohase teabe, mis on seotud püügiliikide haldusmeetmetega, mille Mauritaania on vastu võtnud ja mida ta rakendab.
 Artikkel 5
 Teaduslik püük, katsepüük ja uued kalapüügivõimalused
 1.Teaduslik püük
 1.1.Toetudes ühise sõltumatu teaduskomitee arvamusele võib ühiskomitee lubada teaduskampaaniate korraldamist, mille eesmärk on andmete ja teabe kogumine bioloogiliste ressursside ja mere ökosüsteemide kohta ning milles osalevad Euroopa Liidu ja/või Mauritaania laevad. Need kampaaniad peaks toimuma Mauritaania ja Euroopa teaduslike uurimisinstituutide ühisel vastutusel.
 1.2.Euroopa Liidu ja/või Mauritaania laevade varustuse ja prahtimise üksikasjad määravad lepinguosalised kindlaks ühiskomitees iga kampaania puhul eraldi.
 1.3.Nende kampaaniate tulemusi tuleb kasutada varude hindamise parandamiseks ja need peavad aitama võtta asjakohaseid haldusmeetmeid.
 1.4.Püügikategooria 8 (peajalgsed) puhul võivad teadusprogrammi ja/või vastavalt artiklile 4 korraldatud hindamise tulemused viia püügipiirangu ja Euroopa Liidu laevade suhtes kohaldatavate kaitsemeetmete muutmiseni.
 2.Katsepüük
 2.1.Kui liidu kalalaevad on huvitatud püügitegevusest, mida ei ole artikliga 1 ette nähtud, arutavad lepinguosalised ühiskomitees uuele püügitegevusele loa andmise võimalusi vastavalt lepingu artikli 6 lõikele 2. Vajaduse korral kehtestab ühiskomitee uute kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatavad tingimused ning teeb vastavalt protokolli artiklile 6 muudatused käesolevasse protokolli ja selle lisasse.
 2.2.Loa andmisel punktiga 2.1 ette nähtud püügitegevuse jaoks võetakse arvesse parimaid riiklikul ja piirkondlikul tasandil olemasolevaid teaduslikke nõuandeid ning vajaduse korral lähtutakse teaduslike kampaaniate tulemustest, mille ühine sõltumatu teaduskomitee on heaks kiitnud.
 2.3.Punktiga 2.1 ette nähtud konsultatsioonide tulemusel võib ühiskomitee lubada korraldada Mauritaania kalapüügipiirkonnas katsepüüki, et uurida püügi tehnilist teostatavust ja uute püügiliikide majanduslikku tasuvust. Sel eesmärgil määrab ühiskomitee vastavalt käesoleva protokolli 1. lisa XI peatükile juhtumipõhiselt kindlaks liigid, tingimused ja muud asjakohased näitajad. Katsepüügi puhul lähtuvad lepinguosalised ühise sõltumatu teaduskomitee kehtestatud tingimustest.
 Artikkel 6
 Ühiskomitee
 1.Lisaks lepingu artikliga 10 antud ülesannetele, on ühiskomiteel otsustusõigus, et kiita heaks käesoleva protokolli ning selle lisade ja liidete muudatused, mis on seotud
 (a)kalapüügivõimaluste läbivaatamisega (vajaduse korral) ja sellega seotud rahalise toetusega;
 (b)artikliga 3 ja 2. lisaga ette nähtud valdkondliku toetuse maksmise korraga;
 (c)Euroopa Liidu laevade püügitingimustega.
 2.Lõike 1 punktis a osutatud juhtumi korral kohandatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõtte kohaselt.
 3.Otsuse lõike 1 kohaste muudatuste tegemiseks protokollis ning selle lisades ja liidetes teeb ühiskomitee. Otsus jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad vastastikku kõnealuse otsuse vastuvõtmiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.
 4.Ühiskomitee lähtub oma tegevuses lepingu eesmärkidest ning piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud asjaomastest eeskirjadest.
 5.Esimene ühiskomitee kohtumine korraldatakse hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli ajutist jõustumist.
 Artikkel 7
 Ettevõtjate koostöö edendamine
 Lepinguosalised püüavad luua soodsad tingimused oma ettevõtjate sidemete edendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist. Lepinguosalised edendavad kontakte ja aitavad kaasa ettevõtjate koostööle, sealhulgas artiklis 3 osutatud eritoetuse abil, järgmistes valdkondades:
 (a)Nouâdhibou vabatsooni arendamine;
 (b)merekaitsealade arendamine (rahvuspargid Banc d'Arguin ja Diawling);
 (c)sadamahaldus;
 (d)kalapüügiga seotud tööstusharude arendamine;
 (e)koostöö edendamine, et parandada kutseõpet eelkõige sellistes valdkondades nagu kalandus, püügiliikide majandamine, vesiviljelus ja sisevetekalandus, laevaehitus ja mereseire;
 (f)kalandustoodete turustamine;
 (g)vesiviljelus.
 Artikkel 8
 Protokolli lõpetamine kalapüügivõimaluste vähese kasutamise tõttu
 Kui täheldatakse kalapüügivõimaluste vähest kasutamist, teavitab Euroopa Liit kirja teel Mauritaaniat oma kavatsusest protokoll lõpetada. Lõpetamine jõustub neli kuud pärast teatamist.
 Artikkel 9
 Protokolli kohaldamise peatamine
 1.Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ühe või mitme järgmise tingimuse täheldamisel:
 (a)Mauritaania kalapüügipiirkonnas takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;
 (b)märkimisväärsed muudatused ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid;
 (c)Cotonou lepingu artikliga 96 ette nähtud konsultatsioonimehhanismide avamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 kindlaks määratud inimõiguste peamiste ja oluliste üksikasjade rikkumisega;
 (d)kui käesoleva protokolli artiklites 8 ja 10 nimetamata põhjustel tekib Euroopa Liidul tõrge artikliga 2 ette nähtud rahalise toetuse väljamaksmisel;
 (e)lepinguosaliste vahel esineb tõsiseid ja lahendamata vaidlusi käesoleva protokolli kohaldamise ja tõlgendamise küsimustes;
 (f)lepinguosaliste vahel on tõsised ja lahendamata vaidlused käesoleva protokolli artikliga 3 ette nähtud eritoetuse rakendamise küsimustes;
 (g)lepinguosaliste vahel on tõsised ja lahendamata vaidlused käesoleva protokolli artikli 1 lõigete 4–7 kohaldamise küsimustes.
 2.Kui protokolli kohaldamine peatatakse muudel kui lõike 1 punktis c osutatus põhjustel, peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt neli kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. Lõike 1 punktis c osutatud põhjustel peatatakse protokolli kohaldamine viivitamata pärast protokolli kohaldamise peatamise otsuse vastuvõtmist.
 3.Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsultatsioone, et jõuda vaidluse osas vastastikusele kokkuleppele. Lahenduseni jõudmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ning artikliga 2 ette nähtud rahalist toetust ja artikliga 3 ette nähtud eritoetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli kohaldamine oli peatatud.
 Artikkel 10
 Rahalise ja valdkondliku toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine
 1.Artiklis 2 osutatud rahalise toetuse summat võib muuta ja selle väljamaksmise võib peatada ühe või mitme järgmise olukorra puhul:
 (a)Mauritaania kalapüügipiirkonnas takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;
 (b)ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises tehakse märkimisväärseid muudatusi, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid;
 (c)seoses Cotonou lepingu artiklis 9 kindlaks määratud inimõiguste peamiste ja oluliste üksikasjade rikkumisega avatakse Cotonou lepingu artikliga 96 ette nähtud konsultatsioonimehhanismid.
 2.Euroopa Liit võib käesoleva protokolli artikliga 3 ette nähtud valdkondliku toetuse maksmise läbi vaadata või osaliselt või täielikult peatada lõike 1 punktides b ja c osutatud olukorras, kui kõnealust valdkondlikku toetust ei kasutata sihipäraselt või kui ühiskomitee teostatud hindamine näitab, et selle tulemused ei vasta kavandatule.
 3.Artikliga 2 ette nähtud rahalise toetuse ja/või artikliga 3 ette nähtud eritoetuse maksmist jätkatakse pärast konsultatsioone ja lepinguosaliste kokkuleppe saavutamist kohe, kui lõikes 1 osutatud sündmustele eelnev olukord on taastatud ja/või kui lõikes 2 osutatud eritoetuse rakendamise tulemused seda õigustavad. Artikliga 3 ette nähtud eritoetuse maksmist ei saa siiski alustada, kui protokolli kehtivusaja lõpust on möödunud rohkem kui kuus kuud.
 Artikkel 11
 Elektrooniline teabevahetus
 1.Mauritaania ja Euroopa Liit kohustuvad võtma võimalikult kiiresti kasutusele elektroonilised infosüsteemid, mis võimaldavad edastada kogu käesoleva lepingu rakendamisega seotud teavet ja kõiki sellekohaseid dokumente elektrooniliselt.
 2.Niipea kui käesoleva artikli lõikega 1 ette nähtud süsteemid toimivad, käsitatakse dokumendi elektroonilist versiooni paberkandjal dokumendiga samaväärsena.
 3.Kui elektrooniline infosüsteem ei toimi, teavitavad Mauritaania ja Euroopa Liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul 1. lisas kehtestatud tingimuste kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega.
 Artikkel 12
 Andmete konfidentsiaalsus
 Mauritaania tagab, et mis tahes isikuandmeid seoses Euroopa Liidu laevadega ja lepingu raames toimuva kalandustegevusega käsitletakse alati täie rangusega ning kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega. Kõnealuseid andmeid kasutatakse eranditult lepingu rakendamiseks.
 Artikkel 13
 Kohaldatavad riiklikud õigusaktid
 Kui protokollist ning selle lisadest ja liidetest ei tulene teisiti, kohaldatakse käesoleva protokolli ning selle lisade ja liidete alusel kala püüdvate laevade sadamateenuste kasutamise ja varude hankimise suhtes Mauritaanias kehtivaid õigus- ja haldusnorme.
 Artikkel 14
 Ajutine kohaldamine
 Käesolevat protokolli, selle lisa ja liiteid kohaldatakse ajutiselt alates protokolli ametlikust allakirjutamisest lepinguosaliste poolt. Allakirjutamise kuupäev peab olema selgelt eristatav parafeerimise kuupäevast, mis tähistab läbirääkimiste lõppu. Enne protokolli ajutise kohaldamise algust ei tohi Euroopa Liidu laevad Mauritaania kalapüügipiirkonnas püüki alustada.
 Artikkel 15
 Kehtivusaeg
 Käesolevat protokolli, selle lisasid ja liiteid kohaldatakse nelja aasta jooksul alates ajutise kohaldamise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui selle täitmine lõpetatakse.
 Artikkel 16
 Lõpetamine
 Protokolli muul kui artiklis 8 nimetatud põhjusel lõpetamise korral, teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt neli kuud enne asjaomase lõpetamise jõustumist.
 Eelmises lõigus osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone.
 Artikkel 17
 Jõustumine
 Käesolev protokoll, selle lisad ja liited jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.
 Artikli 1 lõikes 1 osutatud tabel püügikategooriate kohta
 Püügikategooria
 Lubatud kogupüük ja võrdluskogus
 1
 Vähilaadsete (v.a langustid ja krabid) püüdmiseks ette nähtud laevad
 5 000 tonni
 2
 Senegali merluusi püügi traalerid (mitte külmutustraalerid) ja põhjaõngejadalaevad
 6 000 tonni
 3
 Põhjalähedaste liikide (v.a senegali merluus) püügiks ette nähtud laevad, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalnoot
 3 000 tonni
 4
 Tuuniseinerid
 12 500 tonni
 (võrdluskogus)
 5
 Tuunipüügi ritvõngelaevad ja triivõngelaevad
 7 500 tonni
 (võrdluskogus)
 6
 Pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid
 225 000 tonni*
 7
 Värske pelaagilise püügi laevad
 15 000 tonni**
 8
 Peajalgsed
 [...] tonni
 * Kogust on lubatud ületada 10 %, ilma et see mõjutaks Euroopa Liidu poolt juurdepääsuks antavat rahalist toetust.
 ** Kui kõnealused kalapüügivõimalused on ära kasutatud, tuleb need püügikategooria 6 all ette nähtud lubatud kogupüügist maha arvestada.
 Võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, võivad lepinguosalised leppida ühiskomitees kokku kalapüügivõimaluste andmise osas külmutustraaleritele, kes püüavad põhjalähedasi liike, mille puhul on tuvastatud kalapüügivõimaluste ülejääk.
 1. LISA
 Euroopa Liidu laevade püügitegevuse tingimused Mauritaania kalapüügipiirkonnas
 I PEATÜKK. ÜLDSÄTTED
 1.Pädeva asutuse määramine
 Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, peetakse käesolevas lisas Euroopa Liidule või Mauritaaniale viidates silmas järgmisi pädevaid ametiasutusi:
 –Euroopa Liit: Euroopa Komisjon, vajaduse korral ELi Nouakchotti delegatsiooni (kohalik kontaktpunkt) vahendusel;
 –Mauritaania: kalandusministeerium planeerimis- ja koostööosakonna (koordinatsioonikeskus) vahendusel (edaspidi „ministeerium”).
 2.Mauritaania kalapüügipiirkond
 Mauritaania kalapüügipiirkonna koordinaadid on sätestatud 2. liites. Euroopa Liidu laevad võivad kala püüda iga püügikategooria jaoks 1. liite teabelehtedes sätestatud piirides.
 3.Laeva tuvastamine
 3.1.Kõigi Euroopa Liidu laevade pardatähised peavad vastama asjakohastele Euroopa Liidu õigusaktidele. Kõnealustest õigusaktidest tuleb ministeeriumile teatada enne protokolli ajutise kohaldamise algust. Edaspidi tuleb ministeeriumile teatada kõigist õigusaktides tehtud muudatustest vähemalt üks kuu enne õigusakti jõustumist.
 3.2.Iga pardatähist, nime või registrinumbrit peitva laeva suhtes rakendatakse Mauritaania kehtivate õigusaktidega sätestatud sanktsioone.
 0.Arveldusarved
 Enne protokolli jõustumist esitab Mauritaania Euroopa Liidule selle (nende) arveldusarve(te) andmed (BIC-kood ja IBAN), millele kantakse protokolli raames Euroopa Liidu laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.
 1.Makseviisid
 1.1.Maksed tehakse eurodes järgmiselt:
 –tasude puhul: Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 osutatud arveldusarvele.
 –maksulaadse lõivuga seotud kulude puhul: Mauritaania rannavalvele tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 osutatud arveldusarvele;
 –rahatrahvide puhul: Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele punktis 4 osutatud arveldusarvele.
 1.2.Punktis 5.1 osutatud summad loetakse tegelikult makstuks riigikassa või ministeeriumi kinnituse alusel, mis järgneb Mauritaania keskpanga teatisele.
 2.Agendi määramine
 Iga ELi laeva peab lossimisel või ümberlaadimisel Mauritaania sadamas ning muude kohustuste täitmisel või käesolevast kokkuleppest tulenevate praktiliste küsimuste puhul esindama Mauritaanias asuv agent.
 II PEATÜKK. Püügilitsentsid
 Käesoleva lisa tähenduses Mauritaania poolt Euroopa Liidu laevadele antav püügilitsents vastab Euroopa Liidu kehtivate õigusaktidega ette nähtud kalapüügiloale.
 Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise püügiloasüsteemi rakendamise edendamises.
 1.Litsentsitaotlused
 1.1.Euroopa Liit esitab vähemalt 20 päeva enne taotletavate püügilitsentside kehtivusaja algust ministeeriumile püügikategooriate kaupa nende laevade nimekirjad, kes soovivad tegeleda kalapüügiga protokollile lisatud teabelehtedes kindlaksmääratud piires. Nimekirjad, millele on lisatud nõutavad dokumendid ja maksekinnitus, esitatakse soovitavalt elektrooniliselt. Väljaspool tähtaega saabunud püügilitsentsitaotlusi ei käsitleta.
 1.2.Kõnealustes dokumentides on püügikategooriate kaupa esitatud
 (a)laevade arv,
 (b)iga laeva peamised tehnilised näitajad, mis on osutatud Euroopa Liidu kalalaevade registris,
 (c)püügivahendid,
 (d)rubriikide kaupa lahtikirjutatud maksete summa,
 (e)vastavalt käesoleva lisa IX peatükile pardal viibivate Mauritaania meremeeste arv.
 1.3.Kui käesoleva protokolli raames uuendatakse igal poolaastal, igas kvartalis või igal aastal püügilitsentsi laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus tasude ja maksulaadse lõivu maksmise kohta.
 2.Püügilitsentsi taotlemiseks vajalikud dokumendid
 2.1.Iga laeva esimese püügilitsentsitaotluse korral esitab Euroopa Liit ministeeriumile käesoleva lisa 3. liites esitatud näidisele vastava, nõuetekohaselt täidetud litsentsitaotluse. Vormis täpsustatakse eelkõige vastavalt käesoleva lisa IX peatükile pardal viibivate Mauritaania meremeeste arv.
 2.2.Esimese litsentsitaotluse korral lisab laevaomanik taotlusele järgmised dokumendid (soovitavalt elektroonilisel kujul):
 (a)lipuriigi poolt kinnitatud rahvusvahelise mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva GTdes väljendatud tonnaaž, millele heakskiidetud rahvusvahelised organismid on oma kinnituse andnud;
 (b)laeva külgvaate hiljutine ja lipuriigi pädevate ametiasutuste poolt kinnitatud värvifoto (mitte vanem kui aasta), millel on näha laeva seisund taotluse esitamise ajal, laeva nimi ja (kui see on märgitud) rahvusvaheline raadiokutsung. Elektrooniliselt esitatud foto resolutsioon peab olema vähemalt 72 dpi (1400 x 1050 pikslit). Paberkandjal esitatud foto mõõtmed peavad olema vähemalt 10 x 15 cm;
 (c)nõutavad dokumendid laeva registreerimiseks Mauritaania riiklikus laevade registris. Kõnealuse registreerimise puhul ei tule registreerimistasusid maksta. Riikliku laevade registri raames ette nähtud registreerimine on täielikult haldustoiming.
 2.3.Laeva tonnaaži iga muutmise korral on laevaomanik kohustatud esitama lipuriigi poolt kinnitatud uue mõõtekirja koopia ning kõik muutmisega seotud täiendavad dokumendid, eelkõige taotluse koopia, mille laevaomanik on esitanud pädevatele asutustele, kõnealuste asutuste nõusoleku ja muutmistega seotud üksikasjalikud andmed. Laeva ehituse või välisilme muutmise korral tuleb esitada ka uus ja lipuriigi pädevate ametiasutuste poolt kinnitatud foto.
 3.Kalapüügiõigus
 3.1.Litsentsitaotlused esitatakse ainult nendele laevadele, mille kohta on esitatud punktidega 2.1 ja 2.2 ette nähtud dokumendid.
 3.2.Iga laev, kes soovib käesoleva protokolli alusel kala püüda, peab olema kantud Euroopa Liidu kalalaevade registrisse ning omama õigust Mauritaania kalapüügipiirkonnas kalapüügiga tegeleda. Laev ei tohi olla kantud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja.
 3.3.Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole Mauritaanias kalapüügikeeldu. Nad peavad suhetes Mauritaania ametiasutustega olema täitnud kõik oma varasemad Mauritaanias toimuvast kalapüügist tulenevad kohustused.
 4.Püügilitsentside väljaandmine
 4.1.Ministeerium annab laevale püügilitsentsi välja pärast seda, kui laevaomaniku esindaja on esitanud tõendid I peatükis nimetatud laevade individuaalsete maksete tasumise kohta (riigikassa kviitung), vähemalt kümme kalendripäeva enne litsentsi kehtivusaja algust.
 4.2.Litsentsi originaali annab välja ministeeriumi Nouâdhibou osakond (piirkondlik merendusdirektoraat). Ministeerium esitab originaali skaneeritud koopia elektrooniliselt Euroopa Liidule.
 4.3.Püügilitsentsis on märgitud selle kehtivusaeg, laeva tehnilised näitajad, Mauritaania meremeeste arv ning andmed tasude maksmise kohta.
 4.4.Litsentsi saanud laevad kantakse püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse viivitamata ja samaaegselt Mauritaania rannavalvele ja Euroopa Liidule.
 Euroopa Liitu teavitatakse kõigist püügilitsentsitaotlustest, mille ministeerium on jätnud rahuldamata. Vajaduse korral esitab ministeerium pärast kõigi olemasolevate maksmata trahvide saldo mahaarvamist selliste püügilitsentsitaotlustega seotud maksete kreeditarve.
 4.5.Püügilitsents peab olema kalapüügiõigusega laeva pardal ja see esitatakse kontrolliasutusele igal kontrollimisel. Ajutiselt, maksimaalselt 30 kalendripäeva jooksul pärast püügilitsentsi väljastamist, võib laeva pardal olla kõnealuse litsentsi koopia tingimusel, et laev on registreeritud punktis 4.4 osutatud püügiloaga laevade nimekirjas. Kõnealune koopia on originaaliga samaväärne.
 5.Püügilitsentside kehtivusaeg ja kasutamine
 5.1.Püügilitsents kehtib ainult tasudega kaetud ajavahemiku jooksul ning teabelehel kindlaksmääratud tingimustel.
 Litsentse antakse krevetipüügi puhul kaheks kuuks ja muude püügikategooriate puhul kolmeks või 12 kuuks. Neid saab pikendada.
 Litsents hakkab kehtima taotletud ajavahemiku esimesel päeval.
 Litsentside kehtivusaja kindlaksmääramisel lähtutakse kalendriaastast (1. jaanuar – 31. detsember). Esimene ajavahemik algab protokolli ajutise kohaldamise kuupäeval ja lõppeb sama aasta 31. detsembril. Viimane ajavahemik lõppeb protokolli kohaldamisperioodi lõppedes. Püügilitsentside kehtivusaeg ei tohi alata ühe ning lõppeda järgmise tähtaja kestel.
 Kalapüügipiirkonda sisenemise ja piirkonnast lahkumise hõlpsamaks kontrollimiseks võivad naaberriikide püügilitsentsidega tuunipüügiseinerid, ritvõngedega tuunipüügilaevad ja triivõngelaevad oma litsentsitaotlustele märkida asjaomase riigi, liigid ning kõnealuste püügilitsentside kehtivusaja.
 5.2.Püügilitsentsi väljaandmisel ei piiritleta laeva tegelikku viibimist Mauritaania kalapüügipiirkonnas kõnealuse litsentsi kehtivusaja jooksul.
 5.3.Püügilitsentsid antakse välja konkreetsele laevale. Litsentsi ei saa edasi anda. Kui laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, asendatakse algselt sellele laevale välja antud püügilitsents teisele sama püügikategooria laevale antava litsentsiga, tingimusel et kõnealuse püügikategooria puhul lubatud tonnaaži ei ületata.
 5.4.Avarii teinud laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud püügilitsentsi ministeeriumile.
 5.5.Püügilitsentsi asendamisel vajalikuks osutuvad makstud summade täiendavad kohandused teostatakse enne asenduslitsentsi väljaandmist.
 6.Tehniline kontroll
 6.1.Kõik Euroopa Liidu laevad peavad kord aastas ning iga kord pärast tonnaaži muutmist või püügikategooriaga seotud muudatusi, mis nõuavad teist tüüpi püügivahendite kasutuselevõttu, minema kehtivate õigusaktidega ette nähtud kontrolliks Nouâdhibou sadamasse. Kõnealused kontrollid peavad toimuma 48 tunni jooksul alates laeva sadamasse saabumisest.
 Enne püügilitsentsi saamist tuleb kõik lepingu raames esmakordselt tegevust alustavad tuunipüügiseinerid, ritvõngedega tuunipüügilaevad ja triivõngelaevad esitada kehtivate õigusaktidega ette nähtud kontrollimisteks. Kõnealune kontroll võib toimuda kokkulepitud välissadamas. Sel juhul kannab kõik kontrollimisega seotud kulud laevaomanik.
 6.2.Laeva kaptenile antakse pärast tehnilist kontrolli nõuetele vastavuse tõend, mille kehtivusaeg vastab püügilitsentsi kehtivusajale ning mida pikendatakse tasuta automaatselt nende laevade suhtes, mis aasta jooksul litsentsi uuendavad. Tõendit tuleb hoida kogu aeg laeva pardal. Lisaks sellele tuleb tõendis esitada ümberlaadimist teostava pelaagilise püügi laeva võimsus.
 6.3.Tehnilise kontrolli käigus kontrollitakse laeva tehniliste näitajate ja püügivahendite vastavust ning Mauritaania meremehi käsitlevate sätete täitmist.
 6.4.Mauritaania õigusnormidega sätestatud ja Euroopa Liidule edastatud määradele vastavad kontrollimise kulud kannab laevaomanik. Kulud ei tohi olla suuremad kui muude laevade poolt tavaliselt sama teenuse eest makstav summa.
 6.5.Punktide 6.1 ja 6.2 sätete täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud.
 III PEATÜKK. Tasud
 1.Tasud
 1.1.Iga laeva tasud arvutatakse vastavalt protokollis sisalduvates kalapüügi teabelehtedes sätestatud tingimustele ja määradele. Litsentsitasude summad sisaldavad kõiki muid seotud tasusid ja makse peale maksulaadse lõivu, sadamatasude ja teenuste eest makstavate tasude.
 1.2.Tasud arvutab ministeerium, kes lähtub püügilitsentsi kehtivusajal püütud kogustest ja teeb mahaarvamise vastavalt kõnealuse litsentsi taotlemisel tehtud ettemaksele.
 1.3.Ministeerium esitab laevaomanikule või tema agendile tasude arvestuse kuu aja jooksul pärast püügilitsentsi kehtivusaja lõppu. Samaaegselt esitatakse Euroopa Liidule tasude arvestuse koopia.
 1.4.Tasud makstakse ülekandega ühele I peatüki punktis 4 osutatud arveldusarvele. Enammakstud tasude korral kannab Mauritaania riigikassa enammakstud summa laevaomanikule või tema agendile tagasi. Selle summa võib ka maha arvata mõnest järgmisest maksest.
 1.5.Lahkarvamuste korral seoses kehtestatud tasude summaga, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega viivitamata, sh vajaduse korral ühiskomitees, ning kontrollivad püügideklaratsioone ja asjaomaste tasude arvutuskäiku.
 2.Loonustasu
 2.1.Euroopa Liidu laevaomanikud, kellele kuuluvad käesoleva protokolli raames kala püüdvad pelaagilise püügi külmutustraalerid ja krevetipüügilaevad (võttes arvesse nende kaaspüüki), osalevad puudustkannatavatele elanikele kala jagamise poliitikameetmes ja eraldavad pärast püügireisi ümberlaaditavast või lossitavast pelaagilisest väljapüügist kuni 2 %.
 2.2.2 % arvutatakse kogu väljapüügist (kõik liigid kokku, sõltumata nende kaubanduslikust väärtusest) ja see lisandub lubatud kogupüügile. Loonustasuna üle antav väljapüük peab vastama laeva pardal asuva kogupüügi liigilisele kooslusele kõnealuse 2 % ümberlaadimise ajal.
 Stauriidi ja makrelli püüdvate laevade puhul võib 2 % eraldada stauriidisaagist (suuremõõdulised või nende puudumisel keskmise suurusega kalad) või stauriidi puudumisel sardinellasaagist (suuremõõdulised või nende puudumisel keskmise suurusega kalad). Sardiini püüdvate laevade puhul sisaldab 2 % võrdset osa pardal olevast stauriidi- ja sardinellasaagist või selle puudumisel sardiinisaagist.
 2.3.Loonustasuna üle antav väljapüük antakse kala jagamisega tegelevale riiklikule organisatsioonile Société Nationale de Distribution de Poisson. Loonustasu üleandmise kohta koostatakse alati vastuvõtuakt, millele kirjutab alla organisatsiooni Société Nationale de Distribution de Poisson esindav isik. Vastuvõtuakti koopia antakse laeva kaptenile.
 2.4.Loonustasuna üle antava väljapüügi võib lossida sadamas või ümberlaadida reidil. Kui ümberlaadimine toimub reidil, peavad kõnealuse väljapüügi lossimisel osalevad laevad olema selleks toiminguks täielikult sobilikud, et tagada sujuv lossimine. Pelaagilise püügiga tegeleva laeva kapten võib koostöös oma agendi ja organisatsiooni Société Nationale de Distribution de Poisson esindava isikuga valida välja Mauritaania laeva, mis sobib kõnealuseks toiminguks kõige paremini.
 2.5.Ohu korral või ilmse turvariski puhul kalalaevale, Mauritaania alusele või nende laevaperedele, võib kalalaeva kapten keelduda väljapüügi lossimisest Mauritaania alusele. Kapten teatab sellest organisatsiooni Société Nationale de Distribution de Poisson esindavale isikule, kes määrab lossimise jaoks teise aluse.
 2.6.Loonustasuna üle antava väljapüügi lossimine peab olema kavandatud ja korraldatud nii, et see ei häiriks liigselt kalalaeva tavapärast tegevust.
 2.7.Kui väljapüügi lossimiskohas ei ole piisavalt ladustamisruumi, vabaneb kalalaeva kapten täielikult ja lõplikult kohustusest asjaomase püügireisi väljapüügist osa loonustasuna üle anda. Organisatsiooni Société Nationale de Distribution de Poisson esindav isik annab kaptenile tõendi, milles kinnitatakse, et ruumipuuduse tõttu ei saanud väljapüüki sadamas ladustada. Sadama ebapiisava ladustamisruumi tõttu pardale jäänud väljapüük tuleb lubatud kogupüügist maha arvata.
 2.8.Loonustasu puhul on sõnaselgelt välistatud kõik muud kohustusliku tasu liigid. Loonustasu ei saa mingil juhul teisendada rahaliseks tasuks ning see ei saa olla alus võlasuhte tekkimisele.
 2.9.Loonustasu antakse üle organisatsioonile Société Nationale de Distribution de Poisson, kes kasutab seda abi vajava elanikkonna hüvanguks Mauritaania õigusaktidega sätestatud korras.
 2.10.Organisatsioon Société Nationale de Distribution de Poisson koostab igal aastal aruande loonustasu kasutamise, abivajajate, jaotatud koguse ja selle jaotamistingimuste kohta. Ühiskomitee annab aruandele oma hinnangu.
 2.11.Kui sätete kohaldamisel ilmneb tõrkeid, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, sh vajaduse korral ühiskomitees, et vahetada sätete kohaldamisega seotud olulist teavet ja leida probleemidele sobivaim lahendus.
 3.Maksulaadne lõiv
 3.1.Maksulaadse lõivu määrad tööstusliku püügi laevadele tuleb tasuda kohalikus vääringus vastavalt maksulaadset lõivu käsitlevale määrusele ja järgmiste määrade alusel:
 Vähilaadsete, peajalgsete ja süvamerepüük
 Brutotonnaaž (GT)
 Summa kvartalis (MRO)
 <99
 50 000
 100–200
 100 000
 200–400
 200 000
 400–600
 400 000
 >600
 600 000
 Pika rändega liikide püük ja pelaagiline püük
 Tonnaaž
 Summa kuus (MRO)
 <2 000
 50 000
 2 000–3 000
 150 000
 3 000–5 000
 500 000
 5 000–7 000
 750 000
 7 000–9 000
 1 000 000
 >9 000
 1 300 000
 3.2.Välja arvatud püügikategooriate 4 ja 5 puhul, tuleb maksulaadset lõivu maksta kvartali kaupa või mitme kvartali kaupa, sõltumata bioloogilise taastumise perioodist
 3.3.Kalendriaasta eest makstavate maksulaadsete lõivude puhul kasutatav vahetuskurss (MRO/EUR) on Mauritaania keskpanga poolt välja arvutatud eelmise aasta keskmine vahetuskurss, mis on ministeeriumile edastatud hiljemalt vahetuskursi kohaldamisele eelneva aasta 1. detsembril.
 3.4.Üks kvartal koosneb kolme kuu pikkusest ajavahemikust, mis algab vastavalt kas 1. oktoobril, 1. jaanuaril, 1. aprillil või 1. juulil, välja arvatud protokolli esimene ja viimane ajavahemik.
 4.Tuunipüügilaevade suhtes kohaldatavad eritingimused
 4.1.Iga tuunipüügilaeva kapteni koostatud püügiaruandega tegeleb ja seda kontrollib teadusasutus, kellel on pädevus kontrollida tuunipüügiandmeid liikmesriikides, näiteks instituudid Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto Nacional de Investigação Agraria e das Pescas (INIAP), kõikide püügipäevikute koopia esitatakse instituudile Institut Mauritanien de Recherches Océanographiques et des Pêches (IMROP).
 4.2.Võttes aluseks teadusinstituutide poolt kontrollitud püügiaruanded, määrab EL iga tuunipüügilaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse summa.
 4.3.Euroopa Liit teatab lõpliku arvestuse summa Mauritaaniale ja laevaomanikule enne püügiaastale järgneva aasta 30. juunit. Kui lõpliku arvestuse summa hõlmab jooksvat aastat, edastatakse see Mauritaaniale ja laeva omanikule hiljemalt üks kuu pärast protokolli lõpukuupäeva.
 4.4.30 päeva jooksul pärast edastamiskuupäeva on Mauritaanial õigus esitada põhjenduste olemasolul lõpliku arvestuse summa kohta vastuväide. Eriarvamuste korral peavad lepinguosalised läbirääkimisi ühiskomitees. Kui Mauritaania ei ole 30 päeva jooksul vastuväidet esitanud, loetakse lõpliku arvestuse summa vastuvõetuks.
 4.5.Kui lõpliku arvestuse summa on suurem kui kindlaksmääratud litsentsitasu, mis maksti ettemaksuna püügilitsentsi saamiseks, kannab laevaomanik puuduva summa üle 45 päeva jooksul arvestatuna päevast, mil Mauritaania lõpliku arvestuse summa heaks kiitis. Kui lõpliku arvestuse summa on väiksem kui ettemaksuna tasutud kindlasummaline loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada.
 4.6.Maksulaadne lõiv makstakse Mauritaania kalapüügipiirkonnas veedetud aja eest pro rata temporis põhimõttel. Igakuiseid makseid arvestatakse 30päevaste tegeliku püügi perioodide kaupa. Käesoleva sätte kohaselt on kõnealune maks jagamatu ning seetõttu tuleb maksta kogu tasu iga alustatud kuu eest.
 4.7.Laev, mis on kala püüdnud aasta jooksul 1–30 päeva, maksab maksu ühe kuu eest. Teine igakuine maksuosa tuleb tasuda pärast esimese 30päevase perioodi möödumist ja samamoodi iga järgnev osa. Täiendavad igakuised maksed tuleb tasuda hiljemalt 10 päeva pärast iga täiendava perioodi 1. päeva.
 IV PEATÜKK. Püügiaruanded
 1.Püügipäevik
 1.1.Laeva kapten registreerib iga päev kõik kindlaksmääratud toimingud püügipäevikus, mille näidis on esitatud käesoleva lisa 4. liites ja mida võib muuta kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Kõnealune dokument peab olema täidetud nõuetekohaselt ja loetavalt ning sellel peab olema laeva kapteni allkiri. Pika rändega liikide püügiga tegelevate laevade suhtes kohaldatakse käesoleva peatüki punkti 8.
 1.2. Püügipäevik antakse üle järgmise korra kohaselt:
 (a)kui laeva suhtes kehtib lossimise või ümberlaadimise kohustus, antakse iga püügipäeviku originaal üle Mauritaania rannavalvele, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist;
 (b)muud laevad, kes lahkuvad Mauritaania kalapüügipiirkonnast ilma eelnevalt Mauritaania sadamasse sisenemata, saadavad iga püügipäeviku originaali 7 päeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 20 päeva jooksul pärast Mauritaania püügipiirkonnast lahkumist;
 (c)sama tähtaja jooksul peab laevaomanik edastama kõnealuse püügipäeviku ühe koopia lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ning teise koopia Euroopa Liidule tema delegatsiooni vahendusel;
 (d)eelistatult e-posti teel Mauritaania poolt teatatud ja 12. liites osutatud aadressile või
 (e)faksi teel Mauritaania poolt edastatud numbrile või
 (f)posti teel Mauritaania poolt teatatud aadressile.
 1.3.Ilma et see piiraks Mauritaania õigusaktidega sätestatud karistuste kohaldamist, peatatakse punktide 1.1 ja 1.2 sätete täitmata jätmise korral püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud.
 2.Püügipäeviku lisa (Lossimise ja ümberlaadimise deklaratsioonid)
 2.1.Lossimise ja ümberlaadimise puhul peab laeva kapten täitma loetavalt ja nõuetekohaselt ning allkirjastama püügipäeviku lisa, mille näidis on käesoleva lisa 6. liites
 2.2.Pärast iga lossimist saadab laevaomanik püügipäeviku lisa originaaleksemplari viivitamata Mauritaania rannavalvele ja koopia ministeeriumile. seitsme tööpäeva jooksul tuleb esitada koopia lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ning Euroopa Liidule tema delegatsiooni vahendusel.
 2.3.Pärast iga lubatud ümberlaadimist saadab kapten püügipäeviku lisa originaaleksemplari viivitamata Mauritaania rannavalvele ja koopia ministeeriumile. seitsme tööpäeva jooksul tuleb esitada koopia lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ning Euroopa Liidule tema delegatsiooni vahendusel.
 2.4.Punktide 2.1, 2.2 või 2.3 sätete täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud.
 3.Andmete usaldusväärsus
 3.1.Eespool osutatud punktides nimetatud dokumentides sisalduvad andmed peavad kajastama tegelikku püüki, et nende põhjal saaks jälgida kalavarude arengut.
 3.2.Kohaldada tuleb pardal oleva saagi alammõõte käsitlevaid Mauritaania kehtivaid õigusakte, mis on esitatud 7. liites.
 3.3.Loetelu neist teguritest, mida kohaldatakse peata/tervete kalade ja/või roogitud/tervete kalade ümberarvestamise kohaldamisel on esitatud 8. liites.
 4.Üleminek elektroonilisele süsteemile
 Lepinguosalised määravad kindlaks elektroonilise edastuse protokolli, et edastada 10. liites sätestatud püügitegevuse ja -aruannetega seotud andmed (edaspidi „ERSi andmed”) elektroonilise aruandlussüsteemi (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS”) kaudu. Mõlemad lepinguosalised näevad ette kõnealuse elektroonilise süsteemi rakendamise ning asendavad paberkandjal esitatud püügiaruande ERSi andmetega, niipea kui Mauritaania on seadnud sisse vajalikud seadmed ja vajaliku tarkvara.
 5.Lubatud hälbed
 Representatiivse valimi alusel hinnatuna ei tohi hälve püügipäevikus deklareeritud püügi ning inspektsiooni või lossimise ajal täheldatud püügi vahel olla suurem kui:
 9 % värske kala puhul,
 4 % mittepelaagilise ja pelaagilise külmutatud kala puhul.
 6.Kaaspüük
 Kaaspüük on üksikasjalikult esitatud käesoleva protokolli osaks olevas teabelehes. Kaaspüügi lubatud määra ületamise puhul mis tahes protsendimäära ulatuses kohaldatakse sanktsioone.
 7.Kogupüügi kvartaliaruanne
 7.1.Kasutades 14. liites esitatud vormi teatab Euroopa Liit Mauritaaniale elektrooniliselt oma laevade kogupüügi kõikide püügikategooriate osas eelmise kvartali kohta enne iga jooksva kvartali lõppu.
 7.2.Andmed esitatakse kuude, püügikategooriate, laevade ja kalaliikide kaupa.
 7.3.Aastase kogupüügi lõpparuande kinnitavad lepinguosalised ühiskomitees.
 7.4.Tegurid, mida kohaldatakse pelaagilise püügi töödeldud peata/tervete kalade ja/või roogitud/tervete kalade ümberarvestamisel, on esitatud 8. liites
 8.Tuunipüügilaevade suhtes kohaldatavad eritingimused
 8.1.Tuunipüügilaevadel tuleb pidada iga Mauritaania vetes töötatud kalapüügiperioodi kohta käesoleva lisa 5. liites esitatud näidise kohast püügipäevikut. Seda täidetakse ka siis, kui püüki ei toimu.
 8.2.Püügipäevik antakse üle järgmise korra kohaselt:
 (a)Mauritaania sadamasse sisenemisel antakse iga püügipäeviku originaal üle Mauritaania rannavalvele, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist;
 (b)laevad, kes lahkuvad Mauritaania kalapüügipiirkonnast ilma eelnevalt Mauritaania sadamasse sisenemata, saadavad iga püügipäeviku originaali 14 päeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 45 päeva jooksul pärast Mauritaania püügipiirkonnast lahkumist;
 (c)sama tähtaja jooksul peab laevaomanik edastama kõnealuse püügipäeviku ühe koopia lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ning teise koopia Euroopa Liidule tema delegatsiooni vahendusel;
 (d)eelistatult e-posti teel Mauritaania poolt teatatud ja 12. liites osutatud aadressile või
 (e)faksi teel Mauritaania poolt edastatud numbrile või
 (f)posti teel Mauritaania poolt teatatud aadressile.
 8.3.Tuunipüügilaevad järgivad kõiki Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi.
 V PEATÜKK. Lossimine ja ümberlaadimine
 1.Lossimine
 1.1.Põhjalähedase püügi laevad on kohustatud saaki lossima.
 1.2.Laevaomaniku taotlusel tehakse krevetipüügilaevade suhtes erand väga kuumadel perioodidel, eelkõige augustis ja septembris.
 1.3.Ladustamis- ega töötlemiskohustus lossimiskohustuse alla ei kuulu.
 1.4.Värske pelaagilise püügi laevad on kohustatud lossima Nouâdhibou töötlemiskeskuste vastuvõtusuutlikkuse piires ja lähtuvalt turu vajadustest.
 1.5.Lossimiskohustust ei kohaldata viimase püügireisi puhul (püügireis, mis eelneb lahkumisele Mauritaania kalapüügipiirkonnast vähemalt kolmeks kuuks). Krevetipüügilaevade puhul on osutatud ajavahemik kaks kuud.
 1.6.Euroopa Liidu laeva kapten teatab Nouâdhibou Port Autonome'i ametiasutustele ja Mauritaania rannavalvele faksi või e-posti teel, saates koopia Euroopa Liidu delegatsioonile, vähemalt 24 tundi enne kavandatava sadamasse saabumise kuupäeva järgmised andmed:
 (a)lossida sooviva kalalaeva nime;
 (`)lossimise kavandatud kuupäeva ja kellaaja;
 (a)iga lossitava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) koguse (väljendatuna eluskaalu kilogrammides).
 1.7.Vastuseks eespool osutatud teatisele teavitab Mauritaania rannavalve järgneva 12 tunni jooksul faksi või e-posti teel kaptenit või tema esindajat oma nõusolekust, saates vastuse koopia Euroopa Liidu delegatsioonile.
 1.8.Mauritaania sadamas lossiv Euroopa Liidu laev on vabastatud kõigist lõivudest ja samaväärse toimega maksudest, välja arvatud sadama teenustasud ja samadel tingimustel Mauritaania laevade suhtes kehtivad lõivud.
 1.9.Lossitud kalandustoodete suhtes kohaldatakse tollikorraldust Mauritaania õigusaktide kohaselt. Need on seetõttu Mauritaania sadamasse sisenemisel või eksportimisel vabastatud kõigist tolliprotseduuridest ja tollimaksudest või muudest samaväärse toimega maksudest ning neid käsitatakse „ajutiselt imporditud kaupadena” (ajutine ladustamine).
 1.10.Laeva toodangu kasutusotstarbe üle otsustab laevaomanik. Toodangut võib töödelda, tollikontrolli all ladustada, müüa Mauritaanias või eksportida (välisvaluuta eest).
 1.11.Mauritaania turule mõeldud toodangu müügi korral Mauritaanias kehtivad Mauritaania kalandustoodete suhtes kehtestatud maksud ja lõivud.
 1.12.Kasumi võib välja viia täiendavate maksudeta (vabastamine tollimaksudest ja samaväärse toimega maksudest).
 2.Ümberlaadimine
 2.1.Iga pelaagilise püügi külmutuslaev, kes on vastavustõendi kohaselt võimeline ümber laadima, on kohustatud teostama ümberlaadimist Nouâdhibou Port Autonome'i kai ääres või reidil 10. poi juures; kohustus ei kehti viimase püügireisi kohta.
 2.2.Majandusarengut toetavate projektide raames, mis vastavad protokolli artikli 7 eesmärkidele, võivad Mauritaania ametiasutused kaaluda lossimise ja ümberlaadimise tingimuste muutmist. Lepinguosalised arutavad seda küsimust ühiskomitees.
 2.3.Nouâdhibou Port Autonome'is ümberlaadiv Euroopa Liidu laev on vabastatud kõigist lõivudest ja samaväärse toimega maksudest, välja arvatud sadama teenustasud ja samadel tingimustel Mauritaania laevade suhtes kehtivad lõivud.
 2.4.Ümberlaadimiskohustust ei kohaldata viimase püügireisi suhtes (püügireis, mis eelneb lahkumisele Mauritaania kalapüügipiirkonnast vähemalt kolmeks kuuks).
 2.5.Euroopa Liidu laeva kapten teatab Nouâdhibou Port Autonome'i ametiasutustele ja Mauritaania rannavalvele faksi või e-posti teel, saates koopia Euroopa Liidu delegatsioonile, vähemalt 24 tundi enne kavandatava sadamasse saabumise kuupäeva järgmised andmed:
 (a)ümber laadida sooviva kalalaeva nime;
 (b)ümberlaadimise kavandatud kuupäeva ja kellaaja;
 (c)iga ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) koguse (väljendatuna eluskaalu kilogrammides).
 2.6.Vastuseks eespool osutatud teatisele teavitab Mauritaania rannavalve järgneva 12 tunni jooksul faksi või e-posti teel kaptenit või tema esindajat oma nõusolekust, saates vastuse koopia Euroopa Liidu delegatsioonile.
 2.7.Mauritaania jätab endale õiguse keelduda ümberlaadimisest, kui transpordilaev on tegelenud ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügiga kas Mauritaania kalapüügipiirkonnas või sellest väljaspool.
 VI PEATÜKK. Kontroll
 1.Mauritaania kalapüügipiirkonda sisenemine ja sealt lahkumine
 1.1.Kalapüügiluba omava Euroopa Liidu laeva igast sisenemisest Mauritaania kalapüügipiirkonda ja sealt lahkumisest tuleb Mauritaaniat teavitada vähemalt 36 tundi enne sisenemist või lahkumist; tuunipüügiseinerite, ritvõngedega tuunipüügilaevade ja triivõngelaevade puhul on kõnealune ajavahemik kuus tundi.
 1.2.Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab laev eelkõige järgmised andmed:
 (a)laeva nimi;
 (b)laeva raadiokutsung;
 (c)kuupäev (päev/kuu/aasta), kellaaeg (UTC) ja kavandatav sisenemis-/väljumiskoht (kraadid/minutid/sekundid):
 (d)iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;
 (e)toodete esitusviis.
 1.3.Teatatakse eelistatavalt e-posti või selle puudumisel faksi või raadio teel Mauritaania edastatud e-posti aadressile, faksinumbrile või edastussagedusele, mis on esitatud 12. liites. Mauritaania kinnitab teate kättesaamist kohe, e-posti või faksi teel.
 1.4.Teave laevade kalapüügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise kohta edastatakse samaaegselt Euroopa Liidu delegatsioonile Mauritaanias 12. liites osutatud e-posti aadressil.
 1.5.Mauritaania teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest. Pärast muudatuste sisseviimist märgitakse need pro memoria ühiskomitee protokolli lisasse.
 1.6.Iga Mauritaania kalapüügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse püügilitsentsita laevana.
 1.7.Kalapüügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise aruandeid hoitakse laeva pardal vähemalt ühe aasta jooksul pärast teate kuupäeva.
 1.8.Mauritaania kalapüügipiirkonnas viibimise ajal peavad Euroopa Liidu laevad jälgima pidevalt rahvusvahelise kõne sagedusi (VHF kanal 16 või HF 2182 KHz).
 1.9.Kalapüügipiirkonnast lahkumise teate kättesaamisel on Mauritaania ametiasutustel õigus otsustada laeva enne lahkumist kontrollida ja võtta selleks Nouâdhibou või Nouakchotti sadama reidil laeva väljapüügist valim.
 1.10.Kõnealused kontrollimised ei tohi kesta pelaagiliste püügikategooriate puhul (püügikategooriad 6 ja 7) üle kuue tunni ja muude püügikategooriate puhul üle kolme tunni.
 1.11. Eespool osutatud punktide sätete täitmatajätmise korral rakendatakse järgmisi sanktsioone:
 a)esimesel korral:
 –laev suunatakse võimaluse korral kõrvale,
 –pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa nimel,
 –laev maksab Mauritaania õigusakti kohaselt määratud minimaalse rahatrahvi;
 b)teisel korral:
 –laev suunatakse võimaluse korral kõrvale,
 –pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa nimel,
 –laev maksab Mauritaania õigusakti kohaselt määratud maksimaalse rahatrahvi,
 –püügilitsents tunnistatakse allesjäänud kehtivusajaks kehtetuks;
 c)kolmandal korral:
 –laev suunatakse võimaluse korral kõrvale,
 –pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa nimel,
 –püügilitsents tunnistatakse lõplikult kehtetuks,
 –kapteni ja laeva tegevus Mauritaanias keelustatakse.
 1.12. Eeskirju rikkuva laeva põgenemise korral teatab ministeerium Euroopa Liidule ja lipuliikmesriigile, et võidakse kohaldada punktis 1.11 osutatud sanktsioone.
 2.Merel ja sadamas tehtud inspekteerimistega seotud sätted
 2.1.Mauritaania võtab vajalikud meetmed, et käesoleva lepingu raames Euroopa Liidu laeva pardal merel ja sadamas toimuval inspekteerimisel
 (a)osalevatel laevadel ja/või Mauritaania rannavalve ametnikel oleksid selged ülesanded ning nende puhul oleks lihtne tuvastada, et tegemist on Mauritaania volitatud kalandusjärelevalve ametnikega. Iga Mauritaania rannavalve ametnik peab olema läbinud kalandusjärelevalvealase koolituse ning tal peab olema Mauritaania väljaantud teenistuskaart, millele on märgitud ametniku nimi ja kvalifikatsioon;
 (b)ei seata mingil määral ohtu laeva ja laevapere turvalisust.
 2.2.Merel korraldataval inspekteerimisel ei tohi Mauritaania rannavalve ametnikud tulla Euroopa Liidu laeva pardale ilma sellest ette teatamata VHF raadiotelefoni või rahvusvahelise signalisatsioonikoodi abil. Inspekteerimisel kasutatav alus peab selgelt ja nähtavalt kandma ametlikku lippu või tähist, mis osutab, et alus täidab Mauritaania kalandusjärelevalve ülesandeid.
 2.3.Euroopa Liidu laeva kapten aitab Mauritaania rannavalve ametnikke pardale tulekul ja inspekteerimisel. Ta on kohustatud tegema koostööd Mauritaania rannavalve ametnikega.
 2.4.Inspekteerimisel osalevate Mauritaania rannavalve ametnike arv peab olema kooskõlas inspekteerimise asjaoludega; enne inspekteerimise alustamist peavad ametnikud tõendama oma isikut ja kvalifikatsiooni.
 2.5.Mauritaania rannavalve ametnikud võivad kontrollida kõiki ruume, seadmeid, püügivahendeid, väljapüüki, dokumente ja edastuste salvestusi, mis on nende arvates vajalikud käesoleva lepingu täitmise tagamiseks. Nad võivad ka küsitleda kaptenit, meeskonda või muid inspekteeritava laeva pardal viibivaid isikuid. Nad võivad teha koopia kõikidest asjakohaseks peetavatest dokumentidest.
 2.6.Mauritaania rannavalve ametnikud ei tohi rikkuda Euroopa Liidu laeva kapteni õigust võtta ühendust laevaomaniku ja/või lipuriigi ametiasutusega.
 2.7.Mauritaania rannavalve ametnikud jäävad Euroopa Liidu laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Kui see ei ole just hädavajalik, ei tohi inspekteerimine kesta pelaagiliste püügikategooriate puhul kauem kui kolm tundi ning muude püügikategooriate puhul kauem kui 1,5 tundi.
 2.8.Mauritaania rannavalve ametnikud püüavad avaldada inspekteerimisel võimalikult vähest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile ning lossimisele või ümberlaadimisele.
 2.9.Mauritaania tagab, et iga Euroopa Liidu laeva inspekteerimisega seotud kaebust menetletakse õiglaselt ja põhjalikult vastavalt siseriiklikele õigusaktidele.
 2.10.Mauritaania võib lubada Euroopa Liidul osaleda merel ja sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana.
 2.11.Pärast iga inspekteerimist koostavad Mauritaania rannavalve ametnikud inspekteerimisaruande inspekteerimise tulemuste, võimalike rikkumiste ja Mauritaania võetavate võimalike täiendavate meetmete kohta.
 2.12.Euroopa Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid.
 2.13.Inspekteerimisaruande allkirjastavad selle koostanud Mauritaania rannavalve ametnik ja Euroopa Liidu laeva kapten. Kapteni allkiri kinnitab ainult aruande koopia kättesaamist. Kui kapten keeldub inspekteerimisaruande allkirjastamisest, kirjutab ta inspekteerimisaruandesse oma keeldumise põhjused märkusega „allkirjastamisest keeldumine”.
 2.14.Kui inspekteerimisaruanne on koostatud käsitsi, peab käekiri olema loetav ja kasutada tuleb kustumatut tinti.
 2.15.Mauritaania rannavalve ametnikud annavad enne laevalt lahkumist Euroopa Liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Sõltumata inspekteerimise tulemustest saadab Mauritaania inspekteerimisaruande koopia Euroopa Liidule vastavalt nelja päeva jooksul (inspekteerimine merel) või 24 tundi pärast inspekteerimist (inspekteerimine merel).
 3.Maismaal ja merel toimuvate kontrollimiste vastastikune vaatlussüsteem
 3.1.Lepinguosalised võivad otsustada luua maismaal ja merel toimuvate kontrollimiste vastastikuse vaatlussüsteemi. Selleks nimetavad nad esindajad, kes osalevad riiklike kontrolliasutuste poolt tehtavatel kontrollimistel ja inspekteerimistel ning võivad teha märkusi käesoleva protokolli kohaldamise kohta.
 3.2.Kõnealustel esindajatel peab olema:
 –kutsekvalifikatsioon,
 –piisav kalandusalane kogemus ja
 –põhjalikud teadmised lepingu ja käesoleva protokolli sätetest.
 3.3.Kontrollimisi teevad riiklikud kontrolliasutused ning nendes osalevad esindajad ei tohi omal algatusel kasutada riigiametnikele antud inspekteerimisvolitusi.
 3.4.Esindajad peavad koos riigiametnikega juurde pääsema laevadele, tööruumidele ja dokumentidele, mida kõnealused ametnikud inspekteerivad, et koguda nende ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid, mis ei sisalda nimelisi viiteid.
 3.5.Esindajad võtavad koos riigi kontrolliasutustega osa kontrollkäikudest sadamatesse, dokis seisvatele laevadele, avaliku pakkumise keskustesse, kala hulgimüügikohtadesse, külmhoonetesse ja muudesse tööruumidesse, kus kala enne turuleviimist lossitakse ja hoitakse.
 3.6.Esindajad koostavad ning esitavad iga nelja kuu tagant aruande üksikasjalike andmetega kontrollimiste kohta, milles nad on osalenud. Kõnealune aruanne adresseeritakse pädevatele asutustele. Nimetatud asutused saadavad aruande koopia teisele lepinguosalisele.
 3.7.Lepinguosalised võivad otsustada, et kontrollkäigud toimuvad vähemalt kaks korda aastas vaheldumisi Mauritaanias ja Euroopas.
 3.8.Ühisel kontrollimisel osalev esindaja suhtub vastutustundlikult rajatistesse ja seadmetesse ning kõigisse seadeldistesse laeva pardal, ning tunnistab kõigi talle kättesaadavate dokumentide konfidentsiaalsust. Lepinguosalised lepivad kokku konfidentsiaalsusnõuete kõige rangema rakendamise tagamises. Esindaja esitab oma töö tulemused ainult asjaomastele pädevatele asutustele.
 3.9.Käesolevat programmi rakendatakse Euroopa Liidu lossimissadamates ja Mauritaania sadamates.
 3.10.Iga lepinguosaline kannab oma esindaja kulud ühises kontrollioperatsioonis, sealhulgas reisi ja laevaloleku kulud.
 VII PEATÜKK. Rikkumised
 1.Kontrollkäigu aruanne ja rikkumise protokoll
 1.1.Euroopa Liidu laevale esitatud rikkumissüüdistus peab põhinema Mauritaania rannavalve ametnike objektiivsetel ja materiaalsetel tõenditel, mis võimaldavad rikkumist tõestada. Rikkumise kahtlusest ei piisa.
 1.2.Kontrollkäigu aruandes kirjeldatakse üksikasjalikult rikkumiseni viinud olukorda ja põhjuseid, aruande peab allkirjastama laeva kapten, kellel on õigus esitada oma vastuväiteid; kooskõlas VI peatüki punktiga 2.15 annab Mauritaania rannavalve kaptenile kohe koopia kontrollkäigu aruandest. Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega meetmeid, mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta.
 1.3.Rikkumise protokolli koostab Mauritaania rannavalve laeva inspekteerimise järel koostatud aruandes tuvastatud ja märgitud võimalike rikkumiste põhjal. Protokollile tuleb lisada kõik materiaalsed tõendid, mis osutavad objektiivselt, et tuvastatud rikkumine on tegelikult toimunud.
 1.4.Kontrollimisel tuleb võtta arvesse ka vastavust tehnilise kontrolli näitajatele (II peatükk).
 2.Rikkumisest teatamine
 2.1.Rikkumise puhul saadab Mauritaania rannavalve viivitamata laeva esindajale postiga rikkumise protokolli ja kontrolliaruande. Mauritaania rannavalve teatab rikkumisest viivitamata Euroopa Liidule ja esitab sellega seotud dokumendid.
 2.2.Kui tegemist on rikkumisega, mida ei ole võimalik merel lõpetada, peab kapten viima Mauritaania rannavalve nõudmisel laeva Nouâdhibou sadamasse (kõrvale suunamine) ning Mauritaania rannavalve teatab sellest viivitamata Euroopa Liidule. Kui tegemist on rikkumisega, mida kapten tunnistab ja mida saab merel lõpetada, võib laev püüki jätkata. Mõlemal juhul võib laev pärast täheldatud rikkumise lõpetamist püüki jätkata.
 3.Rikkumise menetlemine ilma laeva kõrvale suunamata
 3.1.Käesoleva protokolli kohaselt võib rikkumised lahendada kokkuleppe- või kohtumenetluse teel.
 3.2.Enne kohtumenetlust ja hiljemalt 24 tundi pärast rikkumisest teatamist esitab Mauritaania Euroopa Liidule kogu üksikasjaliku teabe rikkumise sisu ja võimalike järelmeetmete kohta.
 3.3.Kokkuleppemenetluse komisjoni kutsub kokku Mauritaania rannavalve. Kogu teave Euroopa Liidu laevade toimepandud rikkumistega seotud kokkuleppe- või kohtumenetluste kohta edastatakse viivitamata Euroopa Liidule. Kokkuleppemenetluse komisjonis võib komisjoni esimehe loal esindada laevaomanikku vajaduse korral kaks isikut. Tal on lubanud esitada oma argumendid ja lisateave juhtumi asjaolude kohta.
 3.4.Kokkuleppemenetluse komisjoni otsustest teatatakse viivitamata laevaomanikule või tema esindajale ning delegatsiooni vahendusel ka Euroopa Liidule.
 3.5.Võimalik trahv tuleb tasuda ülekandega hiljemalt 30 päeva pärast asja menetlemist. Kui laev soovib Mauritaania kalapüügipiirkonnast lahkuda, peab makse olema tehtud enne lahkumist. Trahvi tasumise kinnituseks tuleb esitada riigikassa tõend või puhkepäevade tõttu selle puudumisel Mauritaania keskpanga kinnitusega SWIFT-ülekanne.
 3.6.Kui kokkuleppemenetluses edu ei saavuta, edastab ministeerium toimiku viivitamata vabariigi prokuratuuri. Kui süüdimõistva kohtuotsusega nähakse ette trahv, tuleb see tasuda ülekandega hiljemalt 30 päeva pärast süüdimõistmist. Trahvi tasumise kinnituseks tuleb esitada riigikassa tõend või puhkepäevade tõttu selle puudumisel Mauritaania keskpanga kinnitusega SWIFT-ülekanne.
 4.Rikkumise menetlemine koos laeva kõrvalesuunamisega
 4.1.Kui pärast rikkumise tuvastamist on laev kõrvale suunatud, hoitakse teda sadamas kuni kokkuleppemenetluse lõpuni.
 4.2.Enne kohtumenetluse alustamist püütakse eeldatavat rikkumist lahendada kokkuleppemenetluse abil lähtudes punktides 3.3–3.5 sätestatud tingimustest. Kokkuleppemenetlus lõpeb kõige hiljem kolm tööpäeva pärast laeva kõrvale suunamist.
 4.3.Enne kokkuleppemenetlust ja 48 tunni jooksul pärast laeva kõrvale suunamist esitab Mauritaania Euroopa Liidule kogu üksikasjaliku teabe rikkumise sisu ja võimalike järelmeetmete kohta.
 4.4.Kui kokkuleppemenetluses edu ei saavuta, edastab ministeerium toimiku viivitamata vabariigi prokuratuuri. Kui süüdimõistva kohtuotsusega nähakse ette trahv, peab selle maksmine toimuma vastavalt punktile 3.6.
 4.5.Kehtivate õigusaktide kohaselt esitab laeva omanik pangatagatise, mille on kehtestanud pädev asutus või pädev kohus 72 tunni jooksul pärast kokkuleppemenetluse lõppu, võttes arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See tagastatakse laevaomanikule niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Kui kõnealused isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad Mauritaania pädevad ametiasutused neile ülejäänud summa.
 4.6.Laev vabastatakse
 (a)kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või
 (b)enne kohtumenetluse lõppu niipea, kui laevaomanik on maksnud punktis 4.5 osutatud pangatagatise ja ministeerium on selle heaks kiitnud. Laev vabastatakse, kui tagatise tasumise kinnituseks on esitada riigikassa tõend või puhkepäevade tõttu selle puudumisel Mauritaania keskpanga kinnitusega SWIFT-ülekanne
 5.Kontrollimiste ja rikkumistega seotud teabevahetus
 Lepinguosalised kohustuvad tugevdama asjakohaseid meetmeid, mis tagavad dialoogi jätkumise seoses tehtud kontrollimistega, käimasolevate rikkumismenetlustega, kokkuleppe- ja kohtumenetluste tulemustega ning probleemidega, mis on seotud rikkumiste korral kohaldatava kontrolli ja järelmeetmetega.
 VIII PEATÜKK. Laevaseire satelliitsüsteem (VMS)
 Euroopa Liidu laevade satelliitseire toimub topeltedastamise kaudu kolmepoolse süsteemi abil, mis toimib järgmiselt:
 (1)ELi laev – lipuriigi kalapüügiseirekeskus – Mauritaania kalapüügiseirekeskus
 (0)ELi laev – Mauritaania kalapüügiseirekeskus – lipuriigi kalapüügiseirekeskus
 Kui esineb raskusi kolmepoolse süsteemi rakendamisel, võtavad lepinguosalised ühiskomitees vajalikud meetmed kõnealuste raskuste lahendamiseks.
 1.Laevade asukohateated – VMS-süsteem
 Kalapüügiloaga Euroopa Liidu laevad peavad olema Mauritaania kalapüügipiirkonnas varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC).
 2.Edastamistingimused
 2.1.Iga asukohateade peab sisaldama järgmist teavet:
 (a)laeva tunnusandmed;
 (b)laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %;
 (c)asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg;
 (d)laeva kiirus ja kurss
 (e) ning olema esitatud käesoleva lisa 9. liites osutatud vormingus.
 2.2.Esimene Mauritaania kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Mauritaania kalapüügipiirkonnast väljumist ja mis on identifitseeritav koodiga „EXI”.
 2.3.Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Mauritaania kalapüügiseirekeskus tagavad asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida.
 3.Teabe edastamine laeva poolt VMS-süsteemi rikke korral
 3.1.Kapten peab tagama, et tema laeva VMS-süsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele.
 3.2.Kui kalalaeva pardal olevas asukoha pideva jälgimise satelliitsüsteemis esineb tehnilisi tõrkeid või süsteemi toimimist häirivaid rikkeid, edastab laeva kapten e-posti, raadio või faksi teel lipuriigi kalapüügiseirekeskusele määratud aja jooksul punktis 2.1 osutatud teabe. Selliste asjaolude korral tuleb üldine asukohateade saata iga nelja tunni tagant. Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated viivitamata Mauritaania kalapüügiseirekeskusele.
 3.3.Laeva pardal oleva VMS-süsteemi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik süsteemi parandamise või väljavahetamise hiljemalt viie päeva jooksul. Selle tähtaja möödumisel peab kõnealune laev Mauritaania kalapüügipiirkonnast lahkuma või sisenema mõnesse Mauritaania sadamasse. Kui laev peatub selle viie päeva jooksul Mauritaania sadamas, saab ta oma püügitegevust Mauritaania kalapüügipiirkonnas alustada uuesti alles pärast seda, kui VMS-süsteem on jälle täielikult korras, välja arvatud Mauritaania väljastatud eriloa puhul. Lisaaega nõudva tõsise tehnilise probleemi korral võidakse kapteni taotlusel anda kuni 15päevane pikendus.
 3.4.Pärast VMS-süsteemi riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda,
 –kui kõnealune süsteem on lipuriigi vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või
 –kui laev saab lipuriigilt vastava loa. Viimati osutatud juhul teavitab lipuriik Mauritaaniat oma otsusest enne laeva lahkumist.
 4.Asukohateadete turvaline edastamine lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Mauritaania vahel
 4.1.Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt ja viivitamata Mauritaania kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Mauritaania kalapüügiseirekeskus vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse. Ühtlasi hoiavad nad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega.
 4.2.Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Mauritaania kalapüügiseirekeskuse vahel elektrooniliselt vastavalt turvalisele sidesüsteemile.
 4.3.Mauritaania kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Liitu kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud Mauritaania kalapüügipiirkonnast lahkumisest.
 5.Teabevahetussüsteemi tõrked
 5.1.Mauritaania tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega. Ta teavitab Euroopa Liitu viivitamata kõikidest riketest teabevahetuses ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Kõigi erimeelsuste puhul pöördutakse ühiskomisjoni poole.
 5.2.Laeva satelliitseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse protokolliga ettenähtud karistusi.
 6.Asukohateadete sageduse muutmine
 6.1.Mauritaania võib rikkumist tõendavate dokumentide alusel esitada lipuriigi kalapüügiseirekeskusele taotluse, mille koopia edastatakse liidule ja millega palutakse vähendada laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümnele minutile. Mauritaania edastab dokumentaalsed tõendid lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus alustab viivitamata asukohateadete saatmist Mauritaaniale, kasutades uut sagedust.
 6.2.Kui kindlaksmääratud uurimisperiood on lõppenud, teavitab Mauritaania lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi võimalikust edaspidisest seirest.
 IX PEATÜKK. Mauritaania meremeeste töölevõtmine
 1.Töölevõetavate Mauritaania meremeeste nõutav arv
 1.1.Laevaomanik võtab Mauritaania meremehi meeskonnaliikmetena Euroopa Liidu kalalaevale Mauritaania kalapüügipiirkonnas toimuva püügitegevuse ajaks.
 1.2.Ministeerium koostab ja haldab vastavalt rahvusvahelistele standarditele nimekirja, milles on piisaval arvul nõuetekohase väljaõppe saanud, sertifitseeritud, kogenud ja suutlikke Mauritaania meremehi, kelle hulgast valivad Euroopa Liidu laevade omanikud need meremehed, kes punkti 1.1 kohaselt laevale tööle võetakse. Kõnealune nimekiri edastatakse laevaomanikele, Euroopa Liidule ja lipuliikmesriikidele.
 1.3.Punktide 1.1 ja 1.2 kohaselt tööle võetavate Mauritaania meremeeste miinimumarv on järgmine:
 (a)tuunipüügiseineritel üks meremees laeva kohta;
 (b)ritvõngedega tuunipüügilaevadel kolm meremeest laeva kohta;
 (c)krevetipüügilaevadel ja põhjalähedaste liikide püügi laevadel 60 % meeskonnast (ümardatult allapoole); juhtkond kõnealuse arvestuse alla ei kuulu;
 (d)pelaagilise püügi traaleritel 60 % töötajatest, kes tegelevad tootmisega (tehas, pakendamine ja külmutamine), nagu on osutatud laeva meeskonda käsitlevas kavas, mille on nõuetekohaselt kinnitanud lipuriigi pädev ametiasutus.
 1.4.Kui kalalaeva omanik võtab pardale praktikal olevaid Mauritaania ohvitsere, arvestatakse nende arv punkti 1.3 kohaselt nõutud Mauritaania meremeeste miinimumarvust maha.
 1.5.Punkti 1.3 alapunktis d sätestatud kalalaeva omanikul on lubatud kasutada nõutavat arvu Mauritaania meremehi pardal ja maismaal toimuva dokumenteeritud ja kavandatud rotatsioonisüsteemi korras, mis võimaldab tal hallata kalalaeva tõhusalt ja vastutustundlikult kooskõlas meetmetega, mille lipuriik oma siseriiklikke ja ELi õigusakte järgides vastu on võtnud.
 1.6.Kapten peab laeva pardal töötavate meremeeste registrit, koostades selleks munsterrolli, millele kapten või tema poolt volitatud isik on nõuetekohaselt alla kirjutanud. Munsterrolli ajakohastatakse ja see sisaldab iga meremehe kohta üksikasjalikke andmeid, sh vähemalt järgmist:
 (a)palgaaste või tööülesanded;
 (b) kodakondsus;
 (c)sünniaeg ja -koht;
 (d)isikut tõendava dokumendi liik ja number.
 1.7.Punktis 1 sätestatud nõuete järgimise kontrollimisel lähtutakse Euroopa Liidu laeval kontrollimise ajal kehtivast munsterrollist, nagu see on kapteni või tema volitatud isiku poolt alla kirjutatud.
 2.Tingimused Mauritaania meremeeste juurdepääsuks Euroopa Liidu kalalaevadele
 2.1.Ministeerium tagab, et punktis 1.2 osutatud nimekiri sisaldab iga meremehe kohta vähemalt ees- ja perekonnanime, sünniaega ja -kohta, kaluriametiga seotud kvalifikatsiooni ja dokumente ning tema töökogemust.
 2.2.Ministeerium tagab, et kõik punktis 1.2 osutatud nimekirja kantud meremehed vastavad vähemalt järgmistele nõuetele: meremees
 (a)teab ohutusalast põhisõnavara ühes järgmistest töökeeltest: prantsuse, hispaania või inglise keel;
 (b)omab kehtivat Mauritaania passi;
 (c)omab kehtivat Mauritaania meremehepassi või võrdväärset dokumenti;
 (d)omab kehtivat tunnistust, mis tõendab, et ta on saanud kalalaevade personalile ette nähtud mereohutusalase baaskoolituse vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele õigusnormidele;
 (e)omab kehtivat tervisetõendit, mis tõendab tema suutlikkust täita ülesandeid kalalaeva pardal, samuti seda, et ta ei põe ühtegi nakkushaigust ning tal ei esine häireid, mis võiksid ohustada teiste pardalviibijate turvalisust ja tervist; arstlik läbivaatus tuleb teha vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele normidele ja peab hõlmama röntgenoloogilist uuringut tuberkuloosi avastamiseks;
 (f)omab dokumente, mis võivad olla lisatud punkti 2.2 alapunktis c sätestatud meremehepassile või dokumendile ja milles kirjeldatakse üksikasjalikult tema omandatud teadmisi ning iga kalalaeva kohta, millel ta on töötanud, laeva nimi ja tüüp, palgaaste või tööülesanded pardal ja laeval töötamise kestus;
 (g)omab kaluri töölepingu nõuetekohaselt allkirjastatud originaali;
 (h)omab mis tahes muud kalalaeva lipuriigi või laeva kapteni nõutavat dokumenti.
 2.3.Kõik punkti 2.2 alapunktides c–h sätestatud dokumendid antakse välja Mauritaania Islamivabariigi või väljaandva riigi ametlikus keeles / ametlikes keeltes ja neile on lisatud ingliskeelne tõlge.
 2.4.Kehtivate rahvusvaheliste õigusnormide kohaselt käsitatakse kõiki punkti 2.2 alapunktides c–h sätestatud dokumente kehtivana üksnes juhul, kui need vastavad punktis 2.3 esitatud tingimustele, on nõuetekohaselt allkirjastatud, ei ole pardalemineku ajaks kehtivust kaotanud ning kui kalalaeva lipuriik tagab, et koolitus või eksam, mille kohta dokument on välja antud, vastab täielikult lipuriigi kehtestatud nõuetele.
 Selleks annab Mauritaania lipuriigi määratud ametnikele loa teha oma territooriumil vajalikke hindamisi ja auditeid. Lojaalse koostöö põhimõtte alusel teevad Euroopa Liidu liikmesriigid omavahel koostööd, et kergendada kõnealusest punktist tulenevat Mauritaania Islamivabariigi halduskoormust.
 2.5.Mauritaania meremehed esitavad kapteni palvel talle kontrollimiseks punktis 2.2 märgitud dokumendid. Kaptenil on õigus säilitada halduseesmärkidel eespool osutatud dokumentide koopiad.
 2.6.Kalalaeva omanikul või tema nimel tegutseval kaptenil on õigus keelduda võtmast ELi kalalaeva pardale Mauritaania meremeest, kui ta ei vasta punktide 2.2–2.4 sätestatud nõuetele.
 3.Aluspõhimõtted ja põhiõigused tööl
 3.1.Euroopa Liidu kalalaevadele tööle võetud Mauritaania meremehi, nende esindajaid ja asjaomaste laevade omanikke koheldakse vastavalt kehtivatele õigusaktidele, millega rakendatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kaheksat põhikonventsiooni, mida selle osalised peavad edendama ja ellu viima, nagu on sätestatud ILO 1998. aasta tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis. Nimetatud konventsioonides käsitletakse ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist, igasuguse sunniviisilise ja kohustusliku töö kaotamist, lapstööjõu tegelikku kaotamist ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.
 3.2.Euroopa Liidu laevadele tööle võetud Mauritaania meremehed on kaitstud kirjaliku töölepinguga, mis on koostatud kehtivate õigusaktide ja kollektiivlepingute kohaselt ning mis sisaldavad laeva töö- ja elamistingimuste üksikasjalikku kirjeldust.
 4.Ajutine luba võtta pardale väiksem arv Mauritaania meremehi
 4.1.Euroopa Liidu kalalaevadel on lubatud minna merele punktis 1 nõutud miinimumist väiksema arvu Mauritaania meremeestega vahetult pärast pardaletulekusadama pädevate ametiasutuste teavitamist, kui:
 (a)Mauritaania pädev ametiasutus ei ole esitanud punktis 1.2 osutatud nimekirja laevaomanikule või tema esindajale meremeeste töölevõtmise ajaks;
 (b)punktis 1.2 osutatud nimekirjas ei ole piisavalt nõuetekohase väljaõppe saanud, sertifitseeritud, kogenud ja suutlikke Mauritaania meremehi;
 (c)laeva omanik või tema nimel tegutsev kapten ei lase punkti 2.6 kohaselt üht või mitut õigel ajal laevale jõudnud Mauritaania meremeest pardale;
 (d) üks või mitu Mauritaania meremeest, kes pidid laevale tööle tulema, ei saabu laeva ettenähtud lahkumisajaks kohale. Pardaletulekusadama pädev ametiasutus teavitab sellest viivitamata Mauritaania rannavalvet ja piirkondlikku merendusdirektoraati ning saadab teate koopia kohe kalalaeva omanikule või tema nimel tegutsevale esindajale.
 4.2.Kui Euroopa Liidu kalalaevale tööle võetud Mauritaania meremees on vaja ühel või mitmel repatrieerimise õigust andval põhjusel Mauritaania kalapüügipiirkonnas toimuva püügireisi ajal maale tagasi viia, võib laev jätkata või taasalustada oma püügireisi, asendamata asjaomast meremeest teise Mauritaania meremehega.
 4.3.Punktide 4.1 ja 4.2 kohaldamisel käsitatakse punktis 1.6 sätestatud pardal ja maismaal toimuva dokumenteeritud ja kavandatud rotatsioonisüsteemi korras maale jäävaid Mauritaania meremehi pardal olevatena, tingimusel et nende allkirjastatud kaluri töölepingud on laeva pardal.
 5.Karistused ja trahvid, mida rakendatakse nõutava arvu Mauritaania meremeeste laevalt puudumise korral muudel põhjustel
 5.1.Kui kalalaeva omanik ei võta muudel kui punktis 4 osutatud põhjustel pardale punktis 1 nõutud arvul Mauritaania meremehi, peab ta maksma ühekordse trahvi summas 20 eurot iga puuduva Mauritaania meremehe ja iga sellise Mauritaania kalapüügipiirkonnas veedetud püügipäeva kohta, mil pardal puudus vajalik arv Mauritaania meremehi.
 5.2.Punkti 5.1 kohase trahvi nõuab kalalaeva omanikult sisse ministeerium ja selle summa põhineb tegelikul püügipäevade arvul, mitte püügilitsentsi kestusel.
 5.3.Laevaomanik või tema nimel tegutsev esindaja tasub punktis 5.2 osutatud trahvi kolme kuu jooksul pärast punktis 5.1 osutatud rikkumist või hilisemal kuupäeval, kui nimetatud kuupäev on arvele märgitud. Tasumisele kuuluv summa kantakse arveldusarvele, mis on osutatud käesoleva lisa I peatükis „Üldsätted”.
 5.4.Punktis 5.1 osutatud rikkumise kordumisel peatatakse püügilitsentsi kehtivus automaatselt, kuni pardale on võetud nõutav arv Mauritaania meremehi.
 5.5.Punkti 5.1 kohaselt makstavaid summasid kasutatakse üksnes nende Mauritaania meremeeste koolitamiseks, kes on kantud kooli Ecole nationale d'enseignement maritime et des pêches (riiklik merendus- ja kalanduskolledž) nimekirja.
 6.Ministeeriumile esitatav teave
 6.1.Iga Euroopa Liidu lipuriik teatab Euroopa Liidu koostatud ja hallatava nimekirja alusel ministeeriumile oma punktis 2.4 sätestatud pädeva asutuse nime.
 6.2.Võttes arvesse punkti 2.2 alapunkte d ja h, teavitab lipuriik Euroopa Liidu vahendusel nõuetekohaselt ministeeriumi nõutavatest täiendavatest dokumentidest, mis peavad olema meremeestel, kes on määratud või võetakse tööle nimetatud riigi lipu all sõitva kalalaeva pardale.
 6.3.Kalalaeva omanik või tema nimel tegutsev esindaja teavitab ministeeriumi laeva pardale võetud Mauritaania meremeestest punktis 1.7 sätestatud munsterrolli kaudu.
 6.4.Ministeerium edastab laevaomanikule või tema nimel tegutsevale esindajale pärast punktis 6.3 sätestatud teabe kättesaamist viivitamata allkirjastatud tõendi.
 6.5.Kalalaeva omanik või tema nimel tegutsev esindaja saadab kaluri töölepingu koopia otse ministeeriumisse, tehes seda kahe päeva jooksul pärast lepingu allkirjastamist.
 6.6.Ministeerium edastab laevaomanikule või tema nimel tegutsevale esindajale pärast punkti 6.5 kohase kaluri töölepingu koopia kättesaamist viivitamata allkirjastatud tõendi.
 6.7.Kui käesoleva peatüki sätete kohaldamisel esineb raskusi, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, sealhulgas ühiskomitee raames, et jagada kohaldamisega seotud asjakohast teavet ning määrata kindlaks kõige sobivamad lahendused raskuste ületamiseks.
 X PEATÜKK. Teadusvaatlejad
 1.Käesolevaga luuakse Euroopa Liidu laevade pardal toimuva teadusvaatluse süsteem.
 2.Iga püügikategooria raames määravad lepinguosalised kindlaks vähemalt kaks laeva aastas, mis peavad võtma pardale Mauritaania teadusvaatleja, arvestusse ei kuulu tuunipüügiseinerid, mille puhul toimub pardalevõtmine ministeeriumi taotlusel. Ühel laeval on korraga ainult üks teadusvaatleja.
 3.Vaatleja pardalviibimise aeg vastab ühe püügireisi kestusele. Ühe lepinguosalise selgelt väljendatud nõudmise korral võib kõnealune aeg hõlmata mitut püügireisi olenevalt konkreetse laeva püügireisi keskmisest kestusest.
 4.Ministeerium teatab Euroopa Liidule ametisse määratud ning vajalike dokumentidega varustatud vaatlejate nimed vähemalt seitse tööpäeva enne vaatlejate pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva.
 5.Kõik teadusvaatlejate tegevusest tulenevad kulud, sealhulgas nende palk, rahalised tasud ja toetused kannab ministeerium.
 6.Ministeerium teeb kõik vajaliku teadusvaatleja pardale minekuks ja pardalt lahkumiseks.
 7.Teadusvaatlejat koheldakse laeva pardal samal viisil nagu laeva juhtkonda.
 8.Teadusvaatleja käsutusse antakse kõik tema kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten võimaldab teadusvaatlejale juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele kommunikatsioonivahenditele, laeva kalapüügiga vahetult seotud dokumentidele, st püügipäevikule, püügipäeviku lisale ja logiraamatule, ning laevaosadele, millele juurdepääs võimaldab vaatlejal täita oma ülesandeid.
 9.Teadusvaatleja peab ettenähtud laeva kaptenile oma kohalolekust teatama üks päev enne kavandatavat pardalemineku kuupäeva. Kui teadusvaatleja ei ilmu kohale, teavitab laeva kapten sellest ministeeriumi ja Euroopa Liitu. Sellisel juhul on laeval õigus sadamast lahkuda. Ministeerium võib siiski ilma laeva kalastustegevust häirimata korraldada viivitamata ja oma kuludega uue teadusvaatleja pardalevõtmise.
 10.Teadusvaatlejal peab olema:
 –kutsekvalifikatsioon,
 –piisav kalandusalane kogemus ja põhjalikud teadmised käesoleva protokolli sätetest.
 11.Teadusvaatleja tagab, et Euroopa Liidu laevade tegevus Mauritaania kalapüügipiirkonnas vastaks käesoleva protokolli sätetele.
 Ta koostab selle kohta aruande. Eelkõige teeb ta järgmist:
 –jälgib laevade püügitegevust;
 –kontrollib kalapüügi ajal laeva asukohta;
 –võtab teadusprogrammi raames bioloogilisi proove;
 –märgib üles kasutatavad püügivahendid ja kasutatud võrkude silmasuurused.
 12.Vaatlemisel piirdutakse käesoleva protokolliga reguleeritava kalapüügi ja sellega seotud tegevusega.
 13.Teadusvaatleja teeb järgmist:
 –võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki;
 –kasutab käesoleva protokolli kohaselt kasutatavate võrkude silmasuuruse mõõtmisel kokku lepitud vahendeid ja menetlusi;
 –käsitseb hoolikalt pardal olevat omandit ja seadmeid ning tunnistab kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.
 14.Teadusvaatleja koostab vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist käesoleva lisa 11. liites esitatud näidise kohase aruande. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, kusjuures viimane võib sellesse lisada või lasta lisada mis tahes talle vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Aruande koopia antakse laeva kaptenile teadusvaatleja laevalt lahkumisel, samuti edastatakse see ministeeriumile ja Euroopa Liidule.
 XI PEATÜKK. Katsepüügi rakendamise üksikasjad
 1.Lepinguosalised määravad ühiselt kindlaks i) katsepüügiga tegelevad Euroopa ettevõtjad, ii) kõige sobivama ajavahemiku ning iii) kohaldatavad tingimused. Laevade uurimistöö hõlbustamiseks esitab ministeerium olemasolevat teadusinfot ja muud põhiteavet. Lepinguosalised lepivad kokku teadusprotokollis, millest katsepüügi puhul lähtutakse ning mis edastatakse asjaomastele ettevõtjatele.
 2.Mauritaania kalandussektor osaleb selles aktiivselt (katsepüügi kooskõlastamine ja katsepüügi tingimusi käsitlev mõttevahetus).
 3.Püügireisi kestus on vähemalt kolm kuud ja mitte rohkem kui kuus kuud, kui lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel seda ei muuda.
 4.Euroopa Liit edastab Mauritaaniale katsepüügilitsentside taotlused. Ta edastab neile tehnilise toimiku, milles täpsustatakse:
 (a)laeva tehnilised omadused;
 (b)laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase;
 (c)ettepanek püügireisi tehniliste näitajate kohta (kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne);
 (d)rahastamisviis.
 5.Vajaduse korral korraldab Mauritaania Euroopa Liidu ja asjaomaste laevaomanikega mõttevahetuse tehniliste ja rahaliste küsimuste üle.
 6.Enne katsepüügireisi alustamist peavad Euroopa Liidu laevad sõitma käesoleva lisa II peatüki punktiga 6 ettenähtud kontrolliks Mauritaania sadamasse.
 7.Enne püügireisi algust esitavad laevaomanikud Mauritaaniale ja Euroopa Liidule järgmise teabe:
 (a)püügiaruanne pardal juba oleva saagi kohta;
 (b)püügireisil kasutatavate püügivahendite tehnilised näitajad;
 (c)kinnitus, et nad järgivad Mauritaania kalanduseeskirju.
 8.Püügireisi ajal peavad kõnealused laevaomanikud
 (a)esitama ministeeriumile ja Euroopa Liidule iganädalase aruande saagi kohta päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas püügireisi tehnilised näitajad (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud ja märkused);
 (b)edastama laeva satelliitseiresüsteemi kaudu laeva asukoha, kiiruse ja suuna;
 (c)tagama, et laeva pardal oleks Mauritaania päritolu või Mauritaania ametiasutuste valitud teadusvaatleja. Vaatleja ülesanne on koguda saagi kohta teadusinfot ning võtta saagist proove. Vaatlejat koheldakse laeva juhtkonna liikmena ja laevaomanik katab tema elamiskulud pardal viibimise ajal. Otsus vaatleja pardal viibimise aja ja kestuse ning pardaletuleku- ja maabumissadama kohta tehakse kokkuleppel Mauritaania ametiasutustega. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, ei ole laev kunagi kohustatud sisenema sadamasse rohkem kui kord kahe kuu jooksul;
 (d)esitama laevad enne Mauritaania kalapüügipiirkonnast lahkumist inspekteerimiseks, kui Mauritaania ametiasutused seda nõuavad;
 (e)järgima Mauritaania kalandusalaseid õigusnorme.
 9.Teadusliku püügireisi ajal saadud saak, sealhulgas kaaspüük, jääb laevaomaniku omandisse, kui see vastab asjaomastele ühiskomitee poolt kehtestatud nõuetele ja teadusprotokolli sätetele.
 10.Ministeerium nimetab kontaktisiku, kelle poole võib pöörduda kõigi ettenägematute probleemide korral, mis võivad katsepüüki takistada.
 LIITED
 1.Teabelehed
 2.Mauritaania kalapüügipiirkonna piirid
 3.Püügilitsentsi taotluse vorm
 4.Mauritaania Islamivabariigi püügipäevik
 5.ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitsekaitse Komisjon) tuunipüügipäevik
 6.Lossimise ja ümberlaadimise deklaratsioon
 7.Pardal hoitava saagi alammõõte käsitlevad kehtivad õigusaktid
 8.Loetelu ümberarvestusel arvestatavatest näitajatest
 9.VMS teadete edastamine Mauritaaniale
 10.ERSi protokoll
 11.Teadusvaatleja aruanne
 12.Euroopa Liidu ja Mauritaania pädevate ametiasutuste kontaktandmed
 13.Kvartali püügiaruannete vormid
 1. LIIDE
 TEABELEHED
 PÜÜGILIIK 1:
 VÄHILAADSETE (V.A LANGUSTID JA KRABID) PÜÜDMISEKS ETTENÄHTUD LAEVAD
 1.Kalapüügipiirkond
 Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 (a)Põhja pool laiuskraadi 19°00'00'' N järgmisi punkte ühendavast joonest:
 20 46'30'' N
 17 03'00'' W
 20 40'00'' N
 17 08'30'' W
 20 10'12'' N
 17 16'12'' W
 19 35'24'' N
 16 51'00'' W
 19 19'12'' N
 16 45'36'' W
 19 19'12'' N
 16 41'24'' W
 19°00'00'' N 16°22'00'' W
 (`)Lõuna pool laiuskraadi 19°00'00'' N kuni laiuskraadini 17°50'00' 'N, 9 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist.
 (a)Lõuna pool laiuskraadi 17°50'00' 'N, 6 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist.
 Piirkondades, mida arvestatakse madalaima veetaseme märgist, võib ühiskomitee asendada piirkondi piiritlevad jooned geograafiliste koordinaatidega.
 2.Lubatud püügivahendid
 –Kreveti põhjatraalnoot, sh ketipöörlejaga seade, ja teised selektiivsed seadmed.
 Ketipöörleja on krevetipüügi parraspoomtraaleri varustuse lahutamatu osa. Seade koosneb kuni 12 mm läbimõõduga lülide pikast ühtsest ahelast ja see on kinnitatud enne raskusselist traallaudade külge.
 –Selektiivsete vahendite kasutamise kohus kehtestatakse ühiskomitee otsusega, mis põhineb teaduslikul, tehnilisel ja majanduslikul ühishindamisel.
 –Kahekordne traalipära on keelatud.
 –Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.
 –Kaitsepõlled on lubatud.
 3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 50 mm
 4.Alammõõt
 Süvamerekrevettide alammõõtu tuleb mõõta nokise tipust kuni otslüli lõpuni. Nokis ehk otsaork on pearindmikukilbi esiosa keskel asuva seljakilbi pikendus.
 –Süvemerekrevetilised: viburhännak (Parapeneus longirostrus)
 6 cm
 –Rannikukrevetilised: viburhännak (Penaeus notialis) ja karamot-viburhännak (Penaeus kerathurus)
 200 tk/kg
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 5.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 15 % kala, millest 2 % tuleb üle anda loonustasuna
 10 % krabid
 8 % peajalgsed
 Langustid
 
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 6.Kalapüügivõimalused / tasud
 Ajavahemik
 Aasta
 Lubatud kogupüük (tonnides)
 5 000
 Tasu
 400 eurot/tonn
 Tasu arvutatakse iga kahe kuu kohta ajavahemikul, millal laeval on lubatud kala püüda, võttes aluseks tegeliku püügi sellel ajavahemikul.
 Püügilitsents antakse 1 000 euro suuruse ettemaksu alusel, mis võetakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kahekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda.
 Samaaegselt tohib kala püüda 25 laeva.
 7.Bioloogilise taastumise aeg
 Vajaduse korral võidakse kindlaks määrata bioloogilise taastumise aeg, mis põhineb parimatel teaduslikel nõuannetel. Bioloogilise taastumise ajas tehtavast teaduslikul nõuandel põhinevast mis tahes muudatusest teavitatakse viivitamata Euroopa Liitu.
 8.Märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 PÜÜGILIIK 2:
 SENEGALI MERLUUSI TRAALERID (MITTE KÜLMUTUSTRAALERID) JA PÕHJAÕNGEJADALAEVAD
 1.Kalapüügipiirkond
 (a)Põhja pool laiuskraadi 19°15'60'' N, järgmisi punkte ühendavast joonest läänes:
 20°46'30'' N
 17°03'00'' W
 20°36'00'' N
 17°11'00'' W
 20°36'00'' N
 17°36'00'' W
 20°03'00'' N
 17°36'00'' W
 19°45'70'' N
 17°03'00'' W
 19°29'00'' N
 16°51'50'' W
 19°15'60'' N
 16°51'50'' W
 19°15'60'' N
 16°49'60'' W
 (`)Lõuna pool laiuskraadi 19°15'60'' N kuni laiuskraadini 17°50'00'' N, lääne pool 18 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.
 (a)Lõuna pool laiuskraadi 17°50′00'' N, lääne pool 12 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.
 Piirkondades, mida arvestatakse madalaima veetaseme märgist, võib ühiskomitee asendada piirkondi piiritlevad jooned geograafiliste koordinaatidega.
 2.Lubatud püügivahendid
 –Põhjaõngejada
 –Merluusi põhjatraal
 –Kahekordne traalipära on keelatud.
 Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.
 3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 70 mm (traal)
 4.Alammõõt
 1) Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 7. liide).
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 5.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 Traalerid: 25 % kala
 Õngejadalaevad: 50 % kala
 Peajalgsed ja vähilaadsed
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 6.Kalapüügivõimalused / tasud
 Ajavahemik
 Aasta
 Lubatud kogupüük (tonnides)
 6 000
 Tasu
 90 eurot/tonn
 Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
 Püügilitsents antakse 1 000 euro suuruse ettemaksu alusel, mis arvestatakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda.
 Samaaegselt tohib kala püüda kuus laeva.
 7.Bioloogilise taastumise aeg
 Vajaduse korral otsustab ühiskomitee ühise teaduskomitee teadusliku seisukoha põhjal kehtestada bioloogilise taastumise aja.
 8.Märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 PÜÜGILIIK 3:
 PÕHJALÄHEDASTE LIIKIDE (V.A SENEGALI MERLUUS) PÜÜGIKS ETTENÄHTUD LAEVAD,
 MIS KASUTAVAD MUID PÜÜGIVAHENDEID KUI TRAAL
 1.Kalapüügipiirkond
 (a)Põhja pool laiuskraadi 19°48'50'' N alates 3 miili joonest arvestatuna Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest
 (b)Lõuna pool laiuskraadi 19°48'50'' N kuni laiuskraadini 19°21′00'' N, lääne pool pikkuskraadi 16°45'00'' W
 (c)Lõuna pool laiuskraadi 19°21'00'' N: 3 meremiili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist
 Piirkondades, mida arvestatakse madalaima veetaseme märgist, võib ühiskomitee asendada piirkondi piiritlevad jooned geograafiliste koordinaatidega.
 2.Lubatud püügivahendid
 –Õngejada
 –Vainakkevõrk suurima sügavusega 7 m ja suurima pikkusega 100 m. Polüamiidmonofilament on keelatud.
 –Ridvata õng
 –Lõkspüünised
 –Noot elussööda püügiks
 3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 –120 mm nakkevõrgu puhul
 –20 mm elussöödaga püügi võrgu puhul
 4.Alammõõt
 Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 7. liide).
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada teadusliku arvamuse põhjal alammõõdu.
 5.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 10 % lubatud liikidest või liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus)
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 6.Kalapüügivõimalused / tasud
 Ajavahemik
 Aasta
 Lubatud kogupüük (tonnides)
 3 000
 Tasu
 105 eurot/tonn
 Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
 Püügilitsents antakse 1 000 euro suuruse ettemaksu alusel, mis arvestatakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda.
 Samaaegselt tohib kala püüda kuus laeva.
 7.Bioloogilise taastumise aeg
 Vajaduse korral otsustab ühiskomitee ühise teaduskomitee teadusliku seisukoha põhjal kehtestada bioloogilise taastumise aja.
 8.Märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 Nootade kasutamine on lubatud ainult õngejadas ja mõrrapüügil kasutatava elussööda püüdmisel.
 Lõkspüüniste kasutamine on lubatud kõige rohkem seitsmel laeval, millest igaühe mahutavus on alla 135 GT.
 PÜÜGILIIK 4: TUUNIPÜÜGISEINERID
 1.Kalapüügipiirkond
 (a)Põhja pool laiuskraadi 19°21'00'' N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest.
 (b)Lõuna pool laiuskraadi 19°21'00'' N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.
 Piirkondades, mida arvestatakse madalaima veetaseme märgist, võib ühiskomitee asendada piirkondi piiritlevad jooned geograafiliste koordinaatidega.
 2.Lubatud püügivahendid
 Noot
 3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 --
 4.Alammõõt
 Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus)
 Liikide puhul, mis ei ole nimetatud 7. liites, võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 5.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 -
 Sihtliikidest või -liikide rühmast erinevad liigid
 Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon heakskiidetud püügipäevikus nimetamata liikide puhul võib komisjon kehtestada kaaspüügi määra.
 6.Kalapüügivõimalused / tasud
 Võrdluskogus
 12 500 tonni pikka rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest
 Lubatud laevade arv
 25 tuunipüügiseinerit
 Iga-aastane kindlaksmääratud tasu
 1 750 eurot tuunipüügiseineri kohta
 Püügi järgi arvestatav osa
 60 eurot/tonn esimesel ja teisel aastal, 65 eurot/tonn kolmandal aastal, 70 eurot/tonn neljandal aastal
 7.Bioloogilise taastumise aeg
 --
 8.Märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 KALAPÜÜGILIIK 5:
 RITVÕNGEDEGA TUUNIPÜÜGILAEVAD JA PINNAÕNGEJADALAEVAD
 1.Kalapüügipiirkond
 Pinnaõngejadalaevad
 (a)Põhja pool laiuskraadi 19°21'00'' N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest.
 (b)Lõuna pool laiuskraadi 19°21'00'' N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.
 Ritvõngedega tuunipüügilaevad
 (a)Põhja pool laiuskraadi 19°21'00'' N, lääne pool 15 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest.
 (b)Lõuna pool laiuskraadi 19°21'00'' N, lääne pool 12 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.
 Püük elussöödaga
 (a)Põhja pool laiuskraadi 19°48′50'' N, lääne pool 3 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest.
 (b)Lõuna pool laiuskraadi 19°48’50''’ N kuni laiuskraadini 19°21’00’’ N, lääne pool pikkuskraadi 16°45′00'' W
 (c)Lõuna pool laiuskraadi 19°21'00'' N, lääne pool 3 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist.
 Piirkondades, mida arvestatakse madalaima veetaseme märgist, võib ühiskomitee asendada piirkondi piiritlevad jooned geograafiliste koordinaatidega.
 2.Lubatud püügivahendid
 –Ritvõngedega tuunipüügilaevad: ritvõngejada ja traalnoot (elussöödaga püügil)
 –Pinnaõngejadalaevad: pinnaõngejada
 3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 16 mm (püük elussöödaga)
 4.Alammõõt
 Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 7. liide).
 Liikide puhul, mis ei ole nimetatud 7. liites, võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 5.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 --
 Sihtliikidest või -liikide rühmast erinevad liigid
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 6.Kalapüügivõimalused / tasud
 Võrdluskogus
 7 500 tonni pikka rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest
 Lubatud laevade arv
 15 ritvõngedega tuunipüügilaeva või triivõngejadaga kalalaeva
 Iga-aastane kindlaksmääratud tasu
 2 500 eurot ritvõngedega tuunipüügilaeva kohta ja
 3 500 eurot pinnaõngejadalaeva kohta.
 Püügi järgi arvestatav osa
 60 eurot/tonn esimesel ja teisel aastal, 65 eurot/tonn kolmandal aastal, 70 eurot/tonn neljandal aastal
 7.Bioloogilise taastumise aeg
 --
 8.Märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 Püük elussöödaga
 –Elussöödaga püük on piiratud ühiskomitee poolt kindlaks määratud päevade arvuga kuus. Püügitegevuse alustamisest ja lõpetamisest tuleb teatada Mauritaania rannavalvele.
 –Lepinguosalised lepivad kokku praktilised tingimused, mis võimaldavad selle püügiliigi puhul püüda või koguda nende laevade tegevuseks vajalikku elussööta. Juhul kui need tegevused toimuvad tundlikes piirkondades või ebatavaliste vahenditega, määratakse tingimused kindlaks Mauritaania okeanograafia- ja kalandusuuringute instituudi soovituste alusel ja kooskõlas rannavalvega.
 Haid
 (0)Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), hariliku liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük keelatud.
 (1)Vastavalt ICCATi soovitustele 04-10 ja 05-05 püütud haide säilitamise kohta seoses ICCATi hallatava püügiga.
 KALAPÜÜGILIIK 6:
 PELAAGILISI TRAALNOOTASID KASUTAVAD KÜLMUTUSTRAALERID
 1.Kalapüügipiirkond
 Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 a) Põhja pool laiuskraadi 19°00'00'' N: järgmisi punkte ühendav joon:
 20°46'30'' N
 17°03'00'' W
 20°36'00'' N
 17°11'00'' W
 20°36'00'' N
 17°30'00'' W
 20°21'50'' N 17°30'00'' W
 20°10'00'' N
 17°35'00'' W
 20°00'00'' N
 17°30'00'' W
 19°45'00'' N
 17°05'00'' W
 19°00'00'' N
 16°34'50'' W
 19°00'00'' N
 16°39'50'' W
 b) Lõuna pool laiuskraadi 19°00'00'' N kuni laiuskraadini 17°30' N, 20 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist.
 c) Lõuna pool laiuskraadi 17°30' N: järgmisi punkte ühendav joon:
 17°30'00'' N 16°17'00'' W
 17°12'00'' N 16°23'00'' W
 16°36'00'' N 16°42'00'' W
 16°13'00'' N 16°40'00'' W
 16°04'00'' N 16°41'00'' W
 Piirkondades, mida arvestatakse madalaima veetaseme märgist, võib ühiskomitee asendada piirkondi piiritlevad jooned geograafiliste koordinaatidega.
 2.Lubatud püügivahendid
 Pelaagiline traalnoot
 Pelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 400 mm suuruse venitatud silmaga võrkkattega ja vähemalt pooleteise (1,5 m) meetri suuruste vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahekordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traali ei tohi mingil juhul sattuda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide.
 3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 40 mm
 4.Alammõõt
 Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 7. liide).
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 5.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 3 % sihtliikidest või -liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus)
 Vähilaadsed või peajalgsed v.a kalmaarid
 7. liites nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 6.Kalapüügivõimalused / tasud
 Ajavahemik
 Aasta
 Lubatud kogupüük (tonnides)
 225 000 tonni, mida on lubatud ületada 10 %, ilma et see mõjutaks Euroopa Liidu poolt juurdepääsuks antavat rahalist toetust.
 Tasu
 123 eurot/tonn
 Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
 Püügilitsents antakse 5 000 euro suuruse ettemaksu alusel, mis arvestatakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda.
 Samaaegselt tohib kala püüda 19 laeva.
 7.Bioloogilise taastumise aeg
 Bioloogilise taastumise aja otsustavad lepinguosalised ühiskomitees ühise teaduskomitee teadusliku seisukoha põhjal.
 8.Märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 Väikeste pelaagiliste liikide ümberarvestamise tegurid on kehtestatud 8. liites.
 8. püügiliigi kasutamata kalapüügivõimalusi võib kasutada kuni kahe püügilitsentsi ulatuses kuus.
 KALAPÜÜGILIIK 7:
 VÄRSKE PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD
 1.Kalapüügipiirkond
 Kalapüük on lubatud lääne pool joonest, mis on määratletud järgmiselt:
 a) Põhja pool laiuskraadi 19°00'00'' N: järgmisi punkte ühendav joon:
 20°46'30'' N
 17°03'00'' W
 20°36'00'' N
 17°11'00'' W
 20°36'00'' N
 17°30'00'' W
 20°21'50'' N 17°30'00'' W
 20°10'00'' N
 17°35'00'' W
 20°00'00'' N
 17°30'00'' W
 19°45'00'' N
 17°05'00'' W
 19°00'00'' N
 16°34'50'' W
 19°00'00'' N
 16°39'50'' W
 b) Lõuna pool laiuskraadi 19°00'00'' N kuni laiuskraadini 17°30' N, 20 meremiili kaugusel arvestatuna madalaima veetaseme märgist.
 c) Lõuna pool laiuskraadi 17°30' N: järgmisi punkte ühendav joon:
 17°30'00'' N 16°17'00'' W
 17°12'00'' N 16°23'00'' W
 16°36'00'' N 16°42'00'' W
 16°13'00'' N 16°40'00'' W
 16°04'00'' N 16°41'00'' W
 Piirkondades, mida arvestatakse madalaima veetaseme märgist, võib ühiskomitee asendada piirkondi piiritlevad jooned geograafiliste koordinaatidega.
 2.Lubatud püügivahendid
 Pelaagiline traalnoot ja tööstusliku püügi seinnoot
 Pelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 400 mm suuruse venitatud silmaga võrkkattega ja vähemalt pooleteise (1,5 m) meetri suuruste vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahekordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traali ei tohi mingil juhul sattuda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide.
 3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 40 mm traaleritel ja 20 mm seineritel.
 4.Alammõõt
 Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 7. liide).
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu.
 5.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 3 % sihtliikidest või -liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus)
 Vähilaadsed või peajalgsed v.a kalmaarid
 Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra.
 6.Kalapüügivõimalused / tasud
 Lubatud kogupüük (tonnides)
 15 000 tonni aastas
 Kui kõnealused kalapüügivõimalused on ära kasutatud, tuleb need 6. püügiliigi all ette nähtud lubatud kogupüügist maha arvestada.
 Ajavahemik
 Aasta
 Tasu
 123 eurot/tonn
 Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
 Püügilitsents antakse 5 000 euro suuruse ettemaksu alusel, mis arvestatakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda.
 Samaaegselt tohib püüda kaks (2) laeva, millel on vastavalt 6. püügiliiki kuuluvate pelaagiliste kalade külmutustraalerite kaks (2) kvartalilitsentsi.
 7.Bioloogilise taastumise aeg
 Bioloogilise taastumise aja otsustavad lepinguosalised ühiskomitees ühise teaduskomitee teadusliku seisukoha põhjal.
 8.Märkused
 Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.
 Väikeste pelaagiliste liikide ümberarvestamise tegurid on kehtestatud 8. liites.
 PÜÜGILIIK 8:
 PEAJALGSED
 1.Kalapüügipiirkond
 p.m.
 2.Lubatud püügivahendid
 p.m.
 3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 p.m.
 4.Kaaspüük
 Lubatud
 Keelatud
 p.m.
 p.m.
 5.Lubatud tonnaaž / tasud
 Ajavahemik
 1. aasta
 2. aasta
 Lubatud püügimaht (tonnides)
 p.m.
 p.m.
 Tasu
 p.m.
 p.m.
 6.Bioloogilise taastumise aeg
 p.m.
 7.Märkused
 p.m.
 2. LIIDE
 MAURITAANIA KALAPÜÜGIPIIRKONNA PIIRID
 Lõunapiir
 16°04'
 N
 19°33'5''
 W
 Koordinaadid
 16°17'
 N
 19°32'5''
 W
 Koordinaadid
 16°28'5''
 N
 19°32'5''
 W
 Koordinaadid
 16°38'
 N
 19°33'2''
 W
 Koordinaadid
 17°00'
 N
 19°32'1''
 W
 Koordinaadid
 17°06'
 N
 19°36'8''
 W
 Koordinaadid
 17°26'8''
 N
 19°37'9''
 W
 Koordinaadid
 17°31'9''
 N
 19°38'
 W
 Koordinaadid
 17°44'1''
 N
 19°38'
 W
 Koordinaadid
 17°53'3''
 N
 19°38'
 W
 Koordinaadid
 18°02'5''
 N
 19°42'1''
 W
 Koordinaadid
 18°07'8''
 N
 19°44'2''
 W
 Koordinaadid
 18°13'4''
 N
 19°47'
 W
 Koordinaadid
 18°18'8''
 N
 19°49'
 W
 Koordinaadid
 18°24'
 N
 19°51'5''
 W
 Koordinaadid
 18°28'8''
 N
 19°53'8''
 W
 Koordinaadid
 18°34'9''
 N
 19°56'
 W
 Koordinaadid
 18°44'2''
 N
 20°00'
 W
 Koordinaadid
 19°00'
 N
 19°43'
 W
 Koordinaadid
 19°23'
 N
 20°01'
 W
 Koordinaadid
 19°30'
 N
 20°04'
 W
 Koordinaadid
 20°00'
 N
 20°14'5''
 W
 Koordinaadid
 20°30'
 N
 20°25'5''
 W
 Põhjapiir
 20°46'
 N
 20°04'5''
 W
 3. LIIDE
 PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS
 I TAOTLEJA
 1.
 Laevaomaniku nimi: .....................................................................................................................................................
 2.
 Laevaomaniku aadress: ............................................................................................................
 3.
 Telefon:...........................................
 Faks: ...................................
 E-post: ................................................
 4.
 Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja nimi: .............................................................................................
 5.
 Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja aadress: ........................................................................................
 ...................................................................................................................................................................................
 6.
 Telefon:...........................................
 Faks: ..................................E-post:.............................................
 5.
 Kapteni nimi: ..................................................................................
 Kodakondsus: ......................................
 II LAEV JA TEMA TUNNUSANDMED
 1.
 Laeva nimi: ..........................................................................................................................................................
 2.
 Lipuriik: .............................................................................................................................................
 3.
 Pardanumber: .............................................................................................................................
 4.
 CFR number: ......................................................................................................................
 5.
 IMO number (kui see on asjakohane): ...................................................................................................
 4.
 Kodusadam: ............................................................................................................................................................
 5.
 Ehitusaasta ja -koht: ........................................................................... ........................................................
 6.
 Raadiokutsung: ..................................
 Raadiokutsungi sagedus: ............................................................
 7.
 Laevakere materjal:
 Teras ◻
 Puit ◻
 Polüester ◻
 Muu ◻
 8.
 VMSi transponder: Seerianumber: .............................................................................................................
 Mudel: .............................................................................................................................
 Satelliidioperaator: .................................................................................................................
 III LAEVA TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS
 1.
 Kogupikkus : ..................................................
 Laius: ..............................................................................
 2.
 Brutotonnaaž (GT): ......................................................................................................................................
 3.
 Peamasina võimsus (HJ) : ................
 Mark: ..............................
 Tüüp: ....................
 4.
 Laeva tüüp: ..................................................
 Püügiliik: ..........................................................
 5.
 Püügivahendid: ......................................................................................................................................................
 6.
 Meeskonnaliikmete koguarv: ...........................................................................................................................
 sh Mauritaania meremehi:
 7.
 Püügi säilitusviis laeva pardal:
 Värske ◻
 Jahutamine ◻
 Segatüüpi ◻
 Külmutamine ◻
 8.
 Külmutusvõimsus (tonnides 24 tunni kohta): ................................................................................................
 9.
 Lastiruumi mahutavus: .................................................
 Arv: ...........................................................
 [Koht] ........................................................................ [kuupäev]
 Taotleja allkiri ............................................................................
 4. LIIDE
 PÜÜGIPÄEVIK
 RUBRIIK
 nr 1
 MAURITAANIA ISLAMIVABARIIK
 PÜÜGIPÄEVIK
 Päev
 Kuu
 Aasta
 Kellaaeg
 Laeva nimi (1) ...............................
 Väljus (4)...................................
 Kuupäev (6)
 Raadiokutsung (2)..............................
 Kapteni nimi (3).....................................
 Saabus (5)............................................
 Kuupäev (6)
 Püügivahend (7)
 Püügivahendi kood (8)
 Võrgusilm (9)
 Püügivahendi mõõtmed (10)
 RUBRIIK nr 2
 RUBRIIK nr 3 Kriipsutada läbi mittekasutatav nimekiri A või B
 RUBRIIK nr 4
 Kuupäev
 (12)
 Statistiline
 püügipiirkond
 (13)
 Püügi-
 kordade
 arv
 (14)
 Kalapüügi-
 toimingu
 kestus
 (tundides)
 (15)
 Püügikoguste hinnangud liikide kaupa (kilogrammides) (16)
 (või kommentaarid püügi katkestamise kohta)
 Kogu-
 püügi
 mass
 (kg)
 (17)
 Kalade
 kogumass
 (kg)
 (18)
 Kalajahu kogumass
 (kg)
 (19)
 Hobu-
 makrellid
 A
 Sardiinid
 Sardi-
 nellad
 Anšoovised
 Mak-
 rellid
 Lintsabad
 Tuunid
 Merluusid
 Besuu-
 god
 Kalmaarid
 Seepiad
 Kaheksajalad
 Kreve-
 tid
 Lan-
 gustid
 Muud
 kalad
 Lan-
 gustid
 B
 Süvamere-
 garneel
 Roosa
 süvahännak
 Muud krevetid
 Pikkuim-tuunid
 Roosa
 lan-
 gust
 Muud
 vähi-
 laadsed
 Kareraid
 Merluusid
 Muud kalad
 Erinevad peajalgsed
 Erinevad karploomad
 5. LIIDE RAHVUSVAHELISE ATLANDI TUUNIKALA KAITSE KOMISJONI (ICCAT) TUUNIPÜÜGIPÄEVIK
 Laeva nimi: ...............................................................................
 Brutotonnaaž:
 ......................................................................................
 Laev VÄLJUS:
 Laev SAABUS:
 Kuu
 Päev
 Aasta
 Sadam
 Lipuriik:
 Mahutavus (tonnides):
 Registreerimisnumber:
 ...........................................................................................................
 Kapten: ...................................................................
 Laevaomanik: ............................................................................................
 Meeskonnaliikmete arv:
 .....................................................................................
 Aadress: ........................................................................................
 Aruande esitamise kuupäev: ...........................................................
 (Aruande koostaja): ....................................................
 .......................................................................................
 Merel oldud päevade arv:
 Püügipäevade arv:
 Püügikordade arv:
 Püügireisi nr:
 Kuupäev
 Kalapüügipiirkond
 Pinnavee temperatuur
 (oC)
 Püügikoormus
 Kasutatud konksude arv
 Capturas (Püük)
 Kuu
 Päev
 Laiuskraad N/S
 Pikkuskraad O/W
 Harilik tuun
 Thunnus
 thynnus või
 maccoyi
 Kulduim-tuun
 Thunnus
 albacares
 (Suursilm-tuun)
 Thunnus
 obesus
 (Pikkuim-tuun)
 Thunnus
 alalunga
 (Mõõkkala)
 Xiphias
 gladius
 (Vöödiline odanina)
 (Valge odanina)
 Tetraptunus
 audax või albidus
 (Must marliin)
 Makaira
 indica
 (Purikala)
 Istiophorus albicane või platypterus
 Vööttuun
 Katsuwonus
 pelamis
 (Segasaak)
 Arv
 Kaal kg
 Arv
 kg
 Arv
 kg
 Arv
 kg
 Arv
 kg
 Arv
 kg
 Arv
 kg
 Arv
 kg
 Arv
 kg
 Arv
 kg
 LOSSITUD KOGUS (KG)
 Märkused
 1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta.
 3 – „Päeva” all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse.
 5 – Viimane rida (lossitud kogus) täidetakse pärast püügireisi lõppemist. Märkida tegelik kaal lossimise ajal.
 2 – Iga püügireisi lõpus saata püügipäeviku koopia korrespondendile või ICCATile aadressil Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Hispaania.
 4 – Püügipiirkond märgib laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkige N/S ja E/W.
 6 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane.
 6. LIIDE
 LOSSIMISE/ÜMBERLAADIMISE DEKLARATSIOON
 MAURITAANIA ISLAMIVABARIIK
 LOSSIMISE/ÜMBERLAADIMISE DEKLARATSIOON
 Päev
 Kuu
 Aasta
 Kellaaeg
 (A)
 Laeva nimi (1)..........
 Väljus (4)...................................
 Kuupäev (6)
 Raadiokutsung (2)..............................
 Kapteni nimi (3) ........
 Saabus (5)............................................
 Kuupäev (6)
 Kodakondsus
 Raadiokutsung
 Vastuvõtva laeva nimi
 Püügilaeva kapteni allkiri
 MÄRKIDA KAAL KILOGRAMMIDES
 Liik
 (B)
 Turustuskategooria
 (C)
 Esitusviis
 (D)
 Netokaal
 (E)
 Müügihind
 (F)
 Rahaühik
 (G)
 Liik
 (B)
 Turustuskategooria
 (C)
 Esitusviis
 (D)
 Netokaal
 (E)
 Müügihind
 (F)
 Rahaühik
 (G)
 7. LIIDE
 Pardal hoitava saagi alammõõte käsitlevad kehtivad õigusaktid
 „III jagu: Liikide alammõõdud ja alamkaalud
 8.Liikide alammõõte tuleb mõõta:
 –kaladel ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus),
 –peajalgsetel üksnes keha pikkust ilma haarmeteta;
 –vähilaadsetel nokise tipust kuni otslüli lõpuni.
 Nokis ehk otsaork on pearindmikukilbi esiosa keskel asuva seljakilbi pikendus. Roosal langustil on mõõtmise lähtepunkt kahe keskmise sarve vahel asuva seljakilbi nõgusa osa keskel.
 9.Püügiks lubatud merekalade, peajalgsete, vähilaadsete alammõõdud ja alamkaalud on:
 (d)merekalade puhul:
 –sardinella (Sardinella aurita ja Sardinella maderensis)
 18 cm
 –sardiin (Sardina pilchardus)
 16 cm
 –harilik stauriid ja stauriid Trachus trecae (Trachurus spp.)
 19 cm
 –sigarstauriid (Decapturus rhonchus)
 19 cm
 –jaapani makrell (Scomber japonicus)
 25 cm
 –kuld-merikoger (Sparus auratus)
 20 cm
 –merikoger (Sparus coeruleostictus)
 23 cm
 –merikoger (Sparus auriga), pagrus (Sparus pagrus)
 23 cm
 –hammasahven (Dentex spp.)
 15 cm
 –besuugo (Pagellus bellottii, Pagellus acarne)
 19 cm
 –urisejalane (Plectorhynchus mediterraneus)
 25 cm
 –kivikoha (Epinephelus nigritus)
 25 cm
 –tume kotkaskala (Sciana umbra)
 25 cm
 –kotkaskala (Argirosomus regius) ja kaptenkala (Pseudotholithus senegalensis)
 70 cm
 –perekond kivikohad e. meruud (Epinephelus spp.)
 40 cm
 –sinikala e. lufar (Pomatomus saltator)
 30 cm
 –lääneaafrika merisultan (Pseudupeneus prayensis)
 17 cm
 –kefaal (Mugil spp.)
 20 cm
 –kärphai (Mustellus mustellus, Leptocharias smithi)
 60 cm
 –ahvenalised (Dicentrarchus punctatus)
 20 cm
 –koerakeellased (Cynoglossus canariensis, Cynoglossus monodi)
 20 cm
 –koerakeellased (Cynoglossus cadenati, Cynoglossus senegalensis)
 30 cm
 –merluusid (Merliccius spp.)
 30 cm
 (e)peajalgsete puhul:
 –harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris)
 500 g (sisikonnata)
 –harilik ebakalmaar (Loligo vulgaris)
 13 cm
 –harilik seepia (Sepia officinalis)
 13 cm
 –seepia (Sepia bertheloti)
 7 cm
 (f)vähilaadsete puhul:
 –ebalangust (Panulirus regius)
 21 cm
 –roosa langust (Palinurus mauritanicus)
 23 cm
 –viburhännak, süvamerekrevetilised (Parapenaeus longirostrus)
 6 cm
 –krabilised (Geyryon maritae)
 6 cm
 –viburhännak või karamot-viburhännak (Penaeus notialis, Penaeus kerathurus)
 200 tk/kg
 8. LIIDE
 Loetelu ümberarvestusel arvestatavatest näitajatest
 ÜMBERARVESTUSKURSS, MIDA KOHALDATAKSE TRAALERITE PARDAL ÜMBERTÖÖDELDUD PELAAGILISTEST VÄIKELIIKIDEST SAADUD LÕPPTOODETE PUHUL
 Toodang
 Töötlemisviis
 Ümberarvestuskurss
 Sardinella
 peata
 peata, sisikonnata
 peata, sisikonnata
 käsitsi tükeldatud
 käsitsi tükeldatud
 masinaga tükeldatud
 1,416
 1,675
 1,795
 Makrellid
 peata
 peata, sisikonnata
 peata
 peata, sisikonnata
 käsitsi tükeldatud
 käsitsi tükeldatud
 masinaga tükeldatud
 masinaga tükeldatud
 1,406
 1,582
 1,445
 1,661
 Lintsabad
 peata, sisikonnata
 lõigud
 peata, sisikonnata (eritükeldus)
 käsitsi tükeldatud
 käsitsi tükeldatud
 käsitsi tükeldatud
 1,323
 1,340
 1,473
 Sardiin
 peata
 peata, sisikonnata
 peata, sisikonnata
 käsitsi tükeldatud
 käsitsi tükeldatud
 masinaga tükeldatud
 1,416
 1,704
 1,828
 Stauriid
 peata
 peata
 peata, sisikonnata
 peata, sisikonnata
 käsitsi tükeldatud
 masinaga tükeldatud
 käsitsi tükeldatud
 masinaga tükeldatud
 1,570
 1,634
 1,862
 1,953
 NB! Kalade töötlemisel kalajahuks on ümberarvestuskurss 5,5 tonni värsket kala 1 tonni kalajahu kohta.
 9. LIIDE
 VMS teadete edastamine Mauritaaniale
 ASUKOHATEADE
 Andmeelement
 Kood
 Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V)
 Märkused
 Teate algus
 SR
 K
 Süsteemiandmed, mis märgivad teate algust
 Saaja
 AD
 K
 Sõnumiandmed – saaja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO-kood
 Saatja
 FS
 K
 Sõnumiandmed – saatja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO-kood
 Sõnumi liik
 TM
 K
 Sõnumiandmed– sõnumi liik „POS”
 Raadiokutsung
 RC
 K
 Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung
 Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber
 IR
 V
 Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood, millele järgneb number)
 Pardanumber
 XR
 V
 Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number
 Lipuriik
 FS
 V
 Lipuriigiga seotud andmed
 Laiuskraad
 LA
 K
 Laeva asukohaandmed – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS–84)
 Pikkuskraad
 LO
 K
 Laeva asukohaandmed – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS–84)
 Kuupäev
 DA
 K
 Laeva asukohaandmed – (UTC) asukoha registreerimise kuupäev (AAAAKKPP)
 Kellaaeg
 TI
 K
 Laeva asukohaandmed – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM)
 Teate lõpp
 ER
 K
 Süsteemiandmed, mis märgivad teate lõppu
 Märgistik: ISO 8859.1
 Andmeedastuse struktuur on järgmine:
 topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR tähistavad teate algust;
 topeltkaldjoon (//) ja väljakood tähistavad andmeelemendi algust;
 kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi;
 andmepaarid eraldatakse tühikuga;
 väljakood ER ja topeltkaldjoon (//) lõpus tähistavad teate lõppu.
 Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada teate alguse ja lõpu vahel.
 10. LIIDE
 KALAPÜÜGIANDMETE ELEKTROONILISE ARUANDLUSSÜSTEEMI (ERS) KASUTAMIST JA RAKENDAMIST KÄSITLEV PROTOKOLL
 Üldsätted
 1.Iga ELi kalalaev peab olema varustatud elektroonilise aruandlussüsteemiga (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS”,), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) selle aja jooksul, mil laev viibib Mauritaania kalapüügipiirkonnas.
 2.Kui ELi laeval ei ole ERSi või kui laeva ERS ei ole töökorras, ei ole laeval lubatud püügitegevuseks Mauritaania kalapüügipiirkonda siseneda.
 3.ERSi andmed edastatakse vastavalt laeva lipuriigi protseduurile kõnealuse riigi kalapüügiseirekeskusele.
 4.Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab laevalt saadetud kiirteated (COE, COX, PNO) automaatselt ja viivitamata Mauritaania kalapüügiseirekeskusele. Päeva püügiaruanded antakse automaatselt ja viivitamata Mauritaania kalapüügiseirekeskuse käsutusse.
 5.Lipuriik ja Mauritaania tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud IT-seadmete ja tarkvaraga, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil, ning et neil on andmete varundamise kord, mis võimaldab salvestada ja talletada ERSi andmeid masinloetavas vormingus vähemalt kolme aasta jooksul.
 6.Vormingu mis tahes muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning seda peab saama kasutada selle rakendamisest kuue kuu möödumisel.
 7.ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab Euroopa Komisjon ja mis on identifitseeritavad kui kiiredastuskanalid (DEH – Data Exchange Highway).
 8.Lipuriik ja Mauritaania määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisikuks.
 9.ERSi korrespondent määratakse vähemalt kuueks kuuks.
 10.Pärast süsteemi toimima hakkamist teatavad lipuriigi ja Maroko kalapüügiseirekeskused teineteisele kohe oma ERSi korrespondendi andmed (nimi, aadress, telefon, faks, e-post). ERSi korrespondendi andmete igast muudatusest tuleb viivitamata teatada.
 ERSi andmete koostamine ja edastamine
 11.ELi kalalaev peab:
 (a)edastama iga päev ERSi andmed iga Mauritaania kalapüügipiirkonnas viibitud päeva kohta;
 (b)registreerima iga nooda, traali või õngejadaga püütud ja pardal olevad püügikogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused;
 (c)registreerima Mauritaania välja antud kalapüügiloal kirjas oleva iga liigi puhul ka nullpüügi;
 (d)identifitseerima iga liigi FAO vastava kolmetähelise koodi järgi;
 (e)esitama kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;
 (f)registreerima ERSi andmetesse lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused liikide kaupa;
 (g)registreerima iga Mauritaania kalapüügipiirkonda sisenemise (sõnum „COE”) ja sellest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga Mauritaania välja antud kalapüügiloal kirjas oleva liigi kogus pardal püügipiirkonda sisenemise või püügipiirkonnast lahkumise hetkel;
 (h)edastama elektroonilisel teel iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERSi andmed lõikes 4 osutatud XML-vormingus.
 12.Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten.
 13.Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab ERSi andmed automaatselt ja viivitamata Mauritaania kalapüügiseirekeskusele lõikes 4 osutatud XML-vormingus.
 14.Mauritaania kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist sõnumiga vastates.
 15.Mauritaania kalapüügiseirekeskus käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena.
 Rike laeva pardal olevas ERSis ja/või häired ERSi andmete edastamisel laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel
 16.Lipuriik teavitab kaptenit ja/või tema lipu all sõitva laeva omanikku või tema esindajat viivitamata laeva pardale paigaldatud ERSi mis tahes tehnilisest rikkest või sellest, et ERSi andmete edastamine laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel ei toimi.
 17.Lipuriik teavitab Mauritaaniat avastatud rikkest ja selle parandamiseks võetud meetmetest.
 18.Laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik ERSi parandamise või väljavahetamise kümne tööpäeva jooksul. Kui laev peatub selle kümne tööpäeva jooksul Mauritaania sadamas, saab ta oma püügitegevust Mauritaania kalapüügipiirkonnas alustada uuesti alles pärast seda, kui ERS on jälle täielikult töökorras, välja arvatud Mauritaania väljastatud eriloa puhul.
 19.Pärast ERSi riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda,
 (a)kui kõnealune süsteem on lipuriigi vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või
 (b)kui ta saab lipuriigilt vastava loa. Viimati osutatud juhul teavitab lipuriik Mauritaaniat oma otsusest enne laeva lahkumist.
 20.Kõik rikkis ERSiga Mauritaania kalapüügipiirkonnas kala püüdvad ELi laevad edastavad iga päev enne kella 23.59 (UTC) oma lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERSi andmed mõne muu toimiva elektroonilise sidekanali abil.
 21.ERSi andmed, mida ei ole võimalik Mauritaaniale ERSi abil edastada punktis 11 osutatud rikke tõttu, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus Mauritaania kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku sobival elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse esmatähtsaks, kuna tavapäraselt kohaldatavaid edastamistähtaegu ei ole võimalik järgida.
 22.Kui Mauritaania kalapüügiseirekeskus ei ole saanud ERSi andmeid kolme üksteisele järgneva päeva jooksul, võib Mauritaania anda laevale juhised pöörduda asja uurimiseks viivitamata Mauritaania määratud sadamasse.
 Kalapüügiseirekeskuse rike – Mauritaania kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte
 23.Kui kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte, teavitab tema ERSi korrespondent viivitamata teise kalapüügiseirekeskuse korrespondenti, tehes vajaduse korral koostööd seni, kuni probleemile leitakse lahendus.
 24.Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Mauritaania kalapüügiseirekeskus lepivad kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul ERSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata mis tahes muudatustest.
 25.Kui Mauritaania kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole ERSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab Mauritaania kalapüügiseirekeskust ja ELi võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist.
 26.Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata puuduolevad ERSi andmed Mauritaania kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks punktis 24 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi.
 27.Mauritaania teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi, et ELi laevad ei riku ERSi andmeid edastamata jättes seadust, vaid et tegemist on rikkega ühes kalapüügiseirekeskuses.
 Kalapüügiseirekeskuse hooldus
 28.Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, märkides võimaluse korral ära hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik.
 29.Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased ERSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu.
 30.Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks punktis 24 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi.
 31.Mauritaania teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi, et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Mauritaania kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on hooldustöödega ühes kalapüügiseirekeskuses.
 11. LIIDE
 TEADUSVAATLEJA ARUANNE
 Vaatleja nimi: .............................................................................................................
 Laev: ............................................. Kodakondsus: .................................................................
 Registreerimisnumber ja -sadam: .........................................................................................
 Eristusmärk: ...................................., tonnaaž: .................... GT, võimsus: ........................... hj
 Püügilitsents: ............................. nr°: .......................... Tüüp: ......................................................
 Kapteni nimi: ........................................................Kodakondsus: .............................................
 Vaatleja pardaleminek: Kuupäev: ..............................., sadam: ................................
 Vaatleja pardalt lahkumine: Kuupäev: ..............................., sadam: ................................
 Lubatud püügitehnika:.........................................................................................
 Kasutatud püügivahend: .......................................................................................................................
 Võrgusilm ja/või suurus: ....................................................................................................
 Läbitud kalapüügipiirkonnad: ..................................................................................................
 Kaugus rannikust: ................................................................................................................
 Töölevõetud Mauritaania meremeeste arv: ................................
 Kalapüügipiirkonda sisenemine .../.../... ja sealt väljumine .../.../...
 Vaatleja hinnang
 Kogutoodang (kg): .................. ............................, sissekanne püügipäevikusse: .......................
 Kaaspüük: liigid ..................................................., hinnanguline määr: ...........%
 Vette tagasilaskmine: liigid: .............................................................., kogus (kg): .......................
 Püütud liigid
 Kogus (kg)
 Püütud liigid
 Kogus (kg)
 Vaatleja märkused:
 Märkuse laad:
 kuupäev
 asukoht
 Vaatleja üldised tähelepanekud:..........................................................................
 ............................................................................................................................................
 ............................................................................................................................................
 ............................................................................................................................................
 [Koht] ........................................................................ [kuupäev]
 Vaatleja allkiri..................................................................
 Kapteni tähelepanekud ....................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................
 Aruande koopia saamise kuupäev ................................
 Kapteni allkiri ................................
 Aruanne edastatud (kellele) ...........................................................................
 Ametikoht: ........................................................................................
 12. LIIDE
 Euroopa Liidu ja Mauritaania pädevate ametiasutuste kontaktandmed
 Lepinguosalised edastavad allpool osutatud asutuste kontaktandmed ühiskomitee esimesel koosolekul.
 ➢ EUROOPA LIIT
 – Euroopa Komisjon – merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat (DG MARE)
 – Euroopa Liidu delegatsioon – Nouakchott (Mauritaania)
 ➢ MAURITAANIA
 – Kalandus- ja mereministeerium
 – Mauritaania rannavalve
 – Piirkondlikud merendusametid
 13. LIIDE. KVARTALI PÜÜGIARUANNETE VORMID
 Muud kui pelaagilise püügi ja tuunipüügi laevad
 Pelaagilise püügi laevad
 Tuunipüügilaevad
 2. LISA
 Rahaline toetus vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamiseks
 1.
 Eesmärk ja summad
 Protokolli artikli 3 kohaselt hõlmab vastutustundliku ja säästva kalanduse edendamiseks ette nähtud rahaline toetus nelja valdkonda, mis on järgmised:
 Võimalikud meetmed
 I valdkond: TEADUS-, TEHNIKA- JA KOOLITUSALANE KOOSTÖÖ
 Kalavarude jälgimine ja majandamine ning püügiliikide majandamiskavade elluviimine
 II valdkond: SEIRE
 Kalandusega seotud mereseire valdkonnas
 III valdkond: KESKKOND
 Mere- ja rannikukeskkonna säilitamine
 IV valdkond:
 ARENDUSTARISTUD
 Toetus selliste maismaal asuvate ettevõtjate tegevuse arendamiseks, kes töötlevad meresaadusi
 2.
 Rakendamise raamistik
 Euroopa Liit ja Mauritaania lepivad lepingu artiklis 10 osutatud ühiskomitees käesoleva protokolli jõustumisele järgnevalt kokku valdkondliku toetuse abikõlblikkuse tingimused, õigusliku aluse, kavandamise, järelevalve ja hinnangu ning Mauritaaniale väljamaksete tegemise korra.
 3.
 Valdkondliku toetuse rahaliste vahendite läbipaistvus ja haldamine
 Valdkondliku toetuse vahendite läbipaistva ja tõhusa finantshaldamise tagamiseks peab valdkondliku toetuse rakendamise mehhanism kava kohaselt hõlmama mõlema lepinguosalise poolseid lihtsaid kontrollimeetodeid, sealhulgas:
 • teatis ELi poolse osa väljamaksmise kohta (Euroopa Liit peab edastama dokumendi Mauritaaniale);
 • sellise rahandusseaduse ja/või muu õigusakti edastamine, millega õigustatakse valdkondliku toetuse raames protokolli artikli 3 lõikes 10 osutatud arveldusarvele makstud osa eraldamist (Mauritaania peab edastama dokumendi Euroopa Liidule);
 • projektide kohapealne tõhus rakendamine, seda eelkõige projektide eest vastutavate ametiasutuste poolt Euroopa Liidule koostatud aruannete ning ELi ja Mauritaania kalandusministeeriumi ühiskontrollide kaudu, meetmete nähtavus meedias ja ametlik avamine ELi delegatsiooni juhi osalemisel.
 4.
 Mitmeaastane programm
 Kooskõlas protokolli artikli 2 lõikega 4 edastab rakendusüksus kolme kuu jooksul pärast selle moodustamist mõlemale lepinguosalisele sellise mitmeaastase programmi ettepaneku, mille eesmärk on valdkondliku toetuse vahendite rakendamine, lisades eelkõige järgmised andmed:
 projektid, mida võiks rahastada
 rakendamise eest vastutav(ad) pädev(ad) struktuur(id);
 iga projekti finantsnõuded;
 iga projekti seirenäitaja;
 rakendamise soovituslik ajakava;
 Mauritaania kalandussektorile avaldatava mõju näitajad;
 eraldiste jaotamine aasta ja projekti kaupa.
 Lepinguosalised võivad esitada kommentaare 30 päeva jooksul alates mitmeaastase programmi saamisest. Seejärel kiidetakse programm ühiskomitee kohtumisel ühiselt heaks. Heakskiitmise kindlustamiseks tagab ühiskomitee, et projektidele eraldatud rahalised vahendid ja nende jaotumine aastate kaupa vastavad projektide sisule ning nende rakendamise tingimustele ja piirangutele.
 5.
 Seire- ja mõjunäitajad
 • Seirenäitaja
 Protokolli artiklis 3 osutatud rakendusüksus määrab iga programmis sisalduva projekti kohta kindlaks seirenäitaja, täpsustades lõppeesmärgi, iga rakendusaasta (N+1, 2, 3) lõpuks saavutatava sihtväärtuse ja nimetatud näitajale aastas eraldatud summa osatähtsuse valdkondliku toetuse raames makstavast aastasest osamaksest. Näitaja peab olema kvantitatiivselt kontrollitav.
 • Mauritaania kalandussektorile avaldatava mõju näitajad
 Protokolli artiklis 3 osutatud rakendusüksus kehtestab iga programmis sisalduva projekti kohta mitu kalandussektorile avaldatava mõju näitajat. Kõnealused näitajad põhinevad avalikel või mitteavalikel statistilistel andmetel, mida on võimalik kontrollida kvantitatiivselt või kvalitatiivselt, ja need esitatakse valdkondliku toetuse raames rahastatava iga projekti arvatava majandusliku ja sotsiaalse mõju hindamiseks.
 6.
 Aastaprogramm ja aruandlus
 Protokolli artikli 3 kohaselt kavandatakse valdkondlikku toetust iga-aastaselt, selle suhtes kohaldatakse pidevat järelevalvet ja selle tulemuste kohta esitatakse igal aastal aruanne.
 Protokolli artikli 3 lõike 3.2 kohaselt esitab rakendusüksus iga aasta 31. detsembriks eduaruande jooksval aastal teostatud projektide kohta ja järgmise aasta projektide kava, kasutades selleks käesolevas lisas esitatud standardvormi, mis sisaldab järgmisi osi:
 • ülevaade aasta N valdkondliku toetuse programmi kohta, mis sisaldab lõppenud aasta N eesmärke projekti kaupa;
 • tulemusnäitajad ja kindlaks määratud eesmärgid (nii saavutatud kui ka saavutamata), täpsustades tuvastatud raskused ja võetud parandusmeetmed ning ELi makstud osamakse kasutamise;
 • ELi tasutava osamakse hindamine iga saavutatud näitaja pealt makstava summa alusel. Iga projekti jaoks kindlaks määratud ja aastal N saavutatud igale eesmärgile vastav osa aastaeraldisest, nagu on sätestatud aastaprogrammis;
 • aasta N+1 aastaprogrammi kirjeldus ja mitmeaastase programmi ajakohastamine.
 Hiljemalt 30 päeva pärast nende edastamist peavad aasta N eduaruanne ja aasta N+1 programm saama ühiskomitees ühise heakskiidu. Kui selle aja jooksul ei ole võimalik ühiskomitee koosolekut korraldada, võib heakskiidu anda kirjaliku menetluse käigus kirjavahetuse teel.
 Mõlemad lepinguosalised soodustavad selliste tehniliste ühismissioonide korraldamist, mida on võimalik korraldada ühe osalise taotlusel, eesmärgiga anda rahaliste vahendite nõuetekohaseks haldamiseks vajalikku täiendavat teavet.
 7.
 Euroopa Liidu valdkondliku toetuse väljamaksmise kord
 Kui aasta N+1 programm on heaks kiidetud, maksab Euroopa Liit valdkondliku toetuse osamakse välja. Euroopa Liidu valdkondliku toetuse osamaksete väljamaksmisel järgitakse menetlust, mis põhineb projektide rakendamise tulemustel, näiteks:
 i) protokolli esimesel aastal välja makstud valdkondliku toetuse summa vastab summale, mille ühiskomitee mitmeaastase programmi ja aastaprogrammi puhul heaks kiitis;
 ii) järgmiste aastate valdkondliku toetuse osamaksed makstakse välja järgmiselt:
 • Täielik väljamaksmine: kui kõik aasta N aastaprogrammis iga projekti kohta sätestatud seirenäitajad on saavutatud, maksab Euroopa Liit välja 100 % aastaks N+1 kehtestatud rahalistest vahenditest (X miljonit eurot).
 • Osaline väljamaksmine: Kui teatava projekti puhul ei saavutata seirenäitajat täielikult, vastab aastaks N+1 tehtav väljamakse järgmiste elementide summale: i) osakaal, mis näitab, mil määral näitaja saavutati, ja ii) asjaomase projekti osakaal valdkondliku toetuse aastasest eraldisest. Osakaal, mis näitab, mil määral näitaja saavutati, vastab järgmiste elementide suhtele: i) tegelikult saavutatud näitaja väärtus ja ii) asjaomaseks aastaks kavandatud näitaja sihtväärtus. Asjaomasele projektile eraldatud aastase eraldise osa väljamaksmata jääk võidakse välja maksta hiljemalt kuue kuu jooksul pärast rahaliste vahendite vabastamise algset kuupäeva, kui aastaks N kindlaks määratud tulemusnäitaja on täielikult saavutatud. Vastasel juhul kantakse asjaomasele projektile eraldatud aastase eraldise osa väljamaksmata jääk üle järgmise aasta aruandeperioodi.
 • Väljamakset ei tehta: kui projekti näitaja saavutamise taset ei ole eduaruandes täpsustatud või põhjendatud, ei saa EL aastal N+1 asjaomasele projektile eraldatud aastase eraldise osa välja maksta. Asjaomasele projektile eraldatud aastase eraldise väljamaksmata osa võidakse välja maksta hiljem, kuid hiljemalt kuue kuu jooksul pärast rahaliste vahendite vabastamise algset kuupäeva, kui aastaks N kindlaks määratud tulemusnäitaja on lõpuks esitatud või põhjendatud.
 iii) Aasta N+1 programmi heakskiitmisel võtab ühiskomitee arvesse igale projektile eraldatud aastase eraldise tegelikku kasutust aastal N.
 iv) Kui projekti elluviija tahtest sõltumatud asjaolud on takistanud esialgse kava kohast projekti rakendamist, võib ühiskomitee erandkorras ja projekti elluviija nõuetekohaselt esitatud põhjenduse alusel teha aasta N+1 programmi heakskiitmisel otsuse kohaldada väljamakse määra, mis erineb alapunktis ii sätestatud eeskirjade kohaldamisest tulenevast määrast.
 8.
 Läbivaatamine ja peatamine
 Käesoleva lisa ja protokolli artikli 3 sätete rakendamisel tekkinud probleemide korral arutavad lepinguosalised niipea kui võimalik parandusmeetmeid takistuste ületamiseks.
 Käesolevas lisas ja protokolli artiklis 3 sätestatud korra rikkumise puhul arutavad lepinguosalised niipea kui võimalik parandusmeetmeid, et taastada vastavus valdkondliku toetuse rakenduskorrale. Euroopa Liit jätab endale õiguse peatada vajaduse korral kõik uued maksed vastavalt protokolli artiklile 10.
 9.
 Nähtavus
 Mauritaania kohustub tagama, et kõik käesoleva toetuse abil elluviidavad meetmed oleks nähtavad. Selleks ja Euroopa Komisjoni poolt kindlaks määratud nähtavusalaste suuniste elluviimiseks teevad toetusesaajad koostööd Euroopa Liidu delegatsiooniga Nouakchottis. Iga projekti puhul peab olema täidetud Euroopa Liidu toetuse nähtavuse klausel ja eelkõige peab olema esitatud vastav logo (ELi embleem). Avatseremooniad korraldab Mauritaania tihedas koostöös Euroopa Liiduga.
 NÄIDIS
 VALDKONDLIKU TOETUSE OSAMAKSETE KASUTAMISE ARUANNE
 I.
 Valdkondliku toetuse raames käivitatud projektid
 Protokolli aastal [N] algatati [X] projekti ja jätkati [Y] muud projekti vastavalt ühiskomitee [kuu/aasta] toimunud koosolekul vastu võetud otsustele. Meeldetuletuseks on allpool esitatud projektide kirjeldused, nende praegune kulg ja oodatavad tulemused.
 (1)Projekt 1
 (a)Projekti kirjeldus
 (b)Projekti edenemine
 (c)Ülevaade varem projekti raames tehtud väljamaksete ja projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osamaksete kohta
 (d)Ülevaade kavandatud ajakohastatud majandustulemuste kohta
 (2)Projekt 2
 (a)Projekti kirjeldus
 (b)Projekti edenemine
 (c)Ülevaade varem projekti raames tehtud väljamaksete ja projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osamaksete kohta
 (d)Ülevaade kavandatud ajakohastatud majandustulemuste kohta
 (3)Projekt N
 (a)Projekti kirjeldus
 (b)Projekti edenemine
 (c)Ülevaade varem projekti raames tehtud väljamaksete ja projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osamaksete kohta
 (d)Ülevaade kavandatud ajakohastatud majandustulemuste kohta
 II.
 Aastal N käivitatud projektide kokkuvõte
 Alljärgnevas kokkuvõtvas tabelis on esitatud, jooksvaks aastaks kavandatud näitajate saavutamise määr, ja projektide finantsvood, järgides järgmist vormingut:
 Projekt
 Koguinvesteering
 (MRO)
 Projektile N ette nähtud valdkondliku toetuse summa
 (miljonit eurot)
 Seirenäitaja projekti kestuse ajaks
 Eesmärknäitaja aastaks N
 Rakendamine aastal N
 Saavutatud osakaal aastal N
 Projekt 1
 Projekt 2
 Projekt 3
 Projekt N
 Kokku
 X miljonit eurot
 III. Aasta N+1 projektide tutvustus
 Projekt
 Koguinvesteering
 (MRO)
 Projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse esialgne summa jooksval aastal (miljonit eurot)
 2
 Seirenäitaja
 Aasta N-1 näitaja (saavutatud osakaal)
 Eesmärknäitaja jooksva aasta lõpuks
 Projektile jooksval aastal ette nähtud valdkondliku toetuse kogusumma
 (miljonit eurot)
 Projekt 1
 Projekt 2
 Projekt 3
 Projekt N
 Kokku
 X miljonit eurot
 III. Kavandatav väljamakse
 Võttes arvesse käesolevat hindamist ja eespool sätestatud osamaksete tasumise kriteeriume, leiab rakendusüksus, et valdkondliku toetuse rakendamisel tehtud edusammud õigustavad [täpsustada kogusumma] väljamaksmist.
 Lisad
 1.Väljamaksetaotlus
 2. Tõendavad dokumendid (kõikide näitajate kohta)
 III LISA
 Volituste kohaldamisala ja menetlus ühiskomitees võetava liidu seisukoha kindlaksmääramiseks
 (1)Komisjonile on antud volitus pidada Mauritaania Islamivabariigiga läbirääkimisi ning vajaduse korral ja järgides käesoleva lisa punkti 3, kiita heaks protokollis tehtud muudatused, mis hõlmavad järgmisi küsimusi:
 a)
 protokolli artiklite 5 ja 6 kohane kalapüügivõimaluste läbivaatamine;
 b)
 protokolli artikli 3 kohane otsus valdkondliku toetuse rakenduskorra kohta;
 c)
 kalapüügitingimuste ja protokolli kohaldamise korda käsitlevate sätete ning lisade kohandamine vastavalt protokolli artiklile 6.
 (2)Kalandusalase partnerluslepingu artikli 10 alusel asutatud ühiskomitees tegutseb liit säästva kalapüügi valdkonnas järgmiselt:
 a)
 toimib kooskõlas eesmärkidega, mida liit taotleb ühise kalanduspoliitika raames;
 b)
 järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, mis käsitlevad teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta;
 c)
 edendab seisukohti, mis on kooskõlas piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu võetud asjaomaste eeskirjadega.
 (3)Kui ühiskomitee koosolekul on kavas vastu võtta otsus punktis 1 osutatud protokolli muudatuste kohta, võetakse vajalikud meetmed selleks, et liidu nimel väljendatavas seisukohas oleks arvesse võetud uusimaid statistilisi, bioloogilisi ja muid asjakohaseid komisjonile edastatud andmeid.
 Sel eesmärgil ja nimetatud andmetele tuginedes edastavad komisjoni talitused piisava ajavaruga enne asjaomast ühiskomitee koosolekut nõukogule või nõukogu ettevalmistavatele organitele analüüsimiseks ja heakskiitmiseks dokumendi, milles on esitatud liidu seisukoha ettepaneku üksikasjad.
 Punkti 1 alapunktis a osutatud küsimustes on liidu kavandatava seisukoha heakskiitmiseks nõukogus vajalik kvalifitseeritud häälteenamus. Muudel juhtudel loetakse ettevalmistavas dokumendis liidu kavandatav seisukoht heakskiidetuks, kui blokeeriva vähemusega võrdne arv liikmesriike ei avalda selle suhtes vastuseisu nõukogu ettevalmistava organi koosolekul või 20 päeva jooksul ettevalmistava dokumendi kättesaamisest, olenevalt sellest, kumb sündmus leiab aset varem. Vastuseisu korral edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule.
 Kui edasiste koosolekute käigus, sealhulgas kohapeal, ei suudeta kokkulepet saavutada, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.
 Komisjonil palutakse võtta õigel ajal ühiskomitee otsuse suhtes vajalikud järelmeetmed, kaasa arvatud vajaduse korral asjaomase otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ning kõnealuse otsuse rakendamiseks vajalike ettepanekute esitamine.
 (1)
 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsioon (koos lisade, lõppakti ja lõppakti muutvate protokollidega 3. märtsist 1986 ja 26. juulist 1993), koostatud 10. detsembril 1982 Montego Bays, Recueil des Traités des Nations Unies, 16.11.1994, kd 1834, I-31363, lk 3–178.
 (2)
 Vastab projekti jaoks ette nähtud valdkondliku toetuse osakaalule, eeldusel et eelmise aasta osamaksed on täies ulatuses tehtud.