text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2018 06 13
 COM(2018) 458 final
 2018/0241(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų statuso sudarymo
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų 54 straipsnio 3 dalyje
 1
 nustatyta, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra gali koordinuoti valstybių narių ir trečiųjų valstybių operatyvinį bendradarbiavimą išorės sienų valdymo srityje. Šiuo atžvilgiu Agentūra prie išorės sienų gali vykdyti veiksmus, susijusius su viena arba daugiau valstybių narių ir trečiąja valstybe, kuri yra bent vienos iš tų valstybių narių kaimynė, su sąlyga, kad ta kaimyninė valstybė su tuo sutinka, be kita ko, tos trečiosios valstybės teritorijoje.
 Pagal Reglamento (ES) 2016/1624 54 straipsnio 4 dalį tais atvejais, kai yra numatyta į trečiąją valstybę siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius, kad jie naudodamiesi vykdomaisiais įgaliojimais dalyvautų vykdant veiksmus, arba kai to reikia vykdant kitus veiksmus trečiosiose valstybėse, Sąjunga ir atitinkama trečioji valstybė turi sudaryti susitarimą dėl statuso.
 Remdamasi 2017 m. spalio 16 d. Tarybos priimtais derybiniais nurodymais, Europos Komisija vedė derybas su Albanijos Respublika dėl susitarimo dėl statuso, kad būtų sukurta teisinė sistema, pagal kurią būtų galima nedelsiant imtis veiksmų pagal parengtus veiklos planus, kai prireiks greitai reaguoti. Nors migracijos srautai regione yra daug mažesni nei 2015–2016 m., organizuoto nusikalstamumo tinklai prisitaiko prie naujų aplinkybių ir greitai keičia neteisėto migrantų gabenimo maršrutus ir metodus. Patvirtinus susitarimą dėl statuso, atsakingos Albanijos valdžios institucijos ir ES valstybės narės, koordinuojamos Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros, galės greičiau reaguoti į tokius galimus pokyčius.
 Pridėtas pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo yra teisinė priemonė Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimui dėl statuso sudaryti.
 Derybos dėl susitarimo dėl statuso buvo pradėtos 2017 m. gruodžio 13 d. ir buvo sėkmingai baigtos, kai 2018 m. vasario 12 d. Tiranoje susitarimo dėl statuso projektą parafavo už migraciją, vidaus reikalus ir pilietiškumą atsakingas Komisijos narys D. Avramopoulos ir Albanijos Respublikos vidaus reikalų ministras F. Xhafajas.
 •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis
 Graikijos ir Albanijos institucijos sudarė du policijos bendradarbiavimo susitarimus (Įstatymas Nr. 2147/1993 ir Įstatymas Nr. 2568/1998) dėl keitimosi informacija policijos klausimais, įskaitant neteisėtą migraciją. Graikijos policija su Albanijos institucijomis keičiasi informacija bendrais sunkių ir organizuotų tarpvalstybinių nusikaltimų klausimais, taip pat informacija apie neteisėtų imigrantų readmisijos procedūras.
 Albanija sudarė susitarimus su Juodkalnija ir Kosovu dėl sienų kontrolės, stebėjimo ir bendro patruliavimo
 2* ir su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija dėl bendro patruliavimo, tačiau dar nėra sudariusi tokių susitarimų su Graikija. Albanija sudarė susitarimą su Italija (Guardia di Finanza) dėl bendro patruliavimo prie jūrų sienos.
 Juodkalnijos, Albanijos ir Kosovo* šalių vidaus reikalų ministerijų protokolu Plave įsteigtas Jungtinis policijos bendradarbiavimo centras, kurio užduotis – plėtoti tarpvalstybinį bendradarbiavimą kovojant su nusikalstamumu, intensyviau keičiantis operatyvine informacija ir glaudžiau koordinuojant bendras saugumo pastangas. Jungtinis policijos bendradarbiavimo centras oficialiai atidarytas 2017 m. gegužės 30 d. Šiuo metu rengiamasi įsteigti dar vieną centrą prie sienos su Graikija.
 Pagal darbo susitarimą (kuris yra atnaujinamas), kuriuo nustatomas Albanijos Respublikos ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų operatyvinis bendradarbiavimas, visų pirma numatytas reguliarus Albanijos ekspertų dalyvavimas stebėtojų teisėmis Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros koordinuojamoje operatyvinėje veikloje valstybių narių teritorijoje.
 •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis
 Europos migracijos darbotvarkė grindžiama keturiais ramsčiais. Vienas jų – sienų valdymas. Tai reiškia, kad būtina geriau valdyti ES išorės sieną, visų pirma užtikrinant solidarumą su prie išorės sienų esančiomis valstybėmis narėmis ir didinant sienų kirtimo efektyvumą. Sustiprintos Albanijos Respublikos sienų kontrolės teigiamas poveikis taip pat bus jaučiamas prie ES išorės sienų, visų pirma prie Graikijos išorės sienų, ir prie Albanijos Respublikos sienų. Tolesnis saugumo prie išorės sienų stiprinimas taip pat atitinka Europos saugumo darbotvarkę.
 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Šio Tarybos sprendimo pasiūlymo teisinis pagrindas yra SESV 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktai ir 79 straipsnio 2 dalies c punktas kartu su SESV 218 straipsnio 6 dalimi.
 ES kompetencija sudaryti susitarimą dėl statuso yra aiškiai nustatyta Reglamento (ES) 2016/1624 54 straipsnio 4 dalyje, kurioje nustatyta, kad tais atvejais, kai yra numatyta į trečiąją valstybę siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius, kad jie pagal vykdomuosius įgaliojimus dalyvautų vykdant veiksmus, arba kai to reikia vykdant kitus veiksmus trečiosiose valstybėse, Sąjunga ir atitinkama trečioji valstybė turi sudaryti susitarimą dėl statuso.
 Pagal SESV 3 straipsnio 2 dalį Sąjunga turi išimtinę kompetenciją sudaryti tarptautinį susitarimą, kai jo sudarymas numatytas Sąjungos teisėkūros procedūra priimtame akte. Reglamento (ES) 2016/1624 54 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad Europos Sąjunga su atitinkama trečiąja valstybe sudaro susitarimą dėl statuso. Taigi, su Albanijos Respublika sudaromas susitarimas priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai.
 Pagal SESV 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunktį šiam susitarimui sudaryti turi būti gautas Europos Parlamento pritarimas.
 •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)
 Netaikoma.
 •Proporcingumo principas
 Pagal susitarimą dėl statuso, prasidėjus staigiam migrantų antplūdžiui, vietoj dvišalio valstybių narių būrių dislokavimo Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra galės Albanijos Respublikoje dislokuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius.
 Todėl siekiant geriau valdyti Albanijos Respublikos sienas reikia laikytis bendro požiūrio.
 •Priemonės pasirinkimas
 Šis pasiūlymas pagrįstas SESV 218 straipsnio 6 dalimi, kurioje numatyta dėl tarptautinių susitarimų priimti Tarybos sprendimus, gavus Europos Parlamento pritarimą. Kitų teisinių priemonių, kuriomis būtų galima pasiekti šio pasiūlymo tikslą, nenumatyta.
 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas
 Netaikoma
 •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 Netaikoma
 •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Netaikoma
 •Poveikio vertinimas
 Deryboms dėl susitarimo dėl statuso poveikio įvertinti nereikėjo.
 •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas
 Kadangi tai bus naujas susitarimas, esamų priemonių vertinimo ir tinkamumo patikrų nebuvo galima atlikti.
 •Pagrindinės teisės
 Į susitarimo dėl statuso projektą įtrauktos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad būtų apsaugotos pagrindinės asmenų, kuriems turi įtakos Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros veikloje dalyvaujančių darbuotojų vykdomi veiksmai, teisės.
 Nuostatos dėl pagrindinių teisių išsamiau paaiškintos 5 punkte „Kiti elementai“.
 4.POVEIKIS BIUDŽETUI
 Susitarimas dėl statuso savaime neturi finansinio poveikio. Iš tiesų, išlaidos susidarys faktiškai nusiuntus sienos apsaugos pareigūnų būrius remiantis veiklos planu ir atitinkamu dotacijos susitarimu; jos turės būti padengtos iš Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros biudžeto. Pagal susitarimą dėl statuso ateityje vykdomi veiksmai bus finansuojami pačios Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ištekliais.
 Prie Reglamento dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų pasiūlymo pridėtoje finansinėje ataskaitoje įvertinta, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros išlaidos, susijusios su 2017–2020 m. sustiprintu bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis (įskaitant galimas bendras operacijas su kaimyninėmis šalimis) kasmet vidutiniškai sieks 6 090 mln. EUR.
 5.KITI ELEMENTAI
 •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka
 Komisija užtikrins tinkamą susitarimo dėl statuso įgyvendinimo stebėseną.
 Albanijos Respublikos ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra kartu vertins kiekvieną bendrą operaciją arba skubią pasienio pagalbą.
 Visų pirma Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, Albanijos Respublika ir valstybės narės, dalyvaujančios vykdant konkretų veiksmą, pabaigusios vykdyti kiekvieną veiksmą parengia ataskaitą apie susitarimo nuostatų, įskaitant dėl asmens duomenų tvarkymo, taikymą.
 •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)
 Netaikoma.
 •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas
 Susitarimo taikymo sritis
 Pagal šį susitarimą Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra galės į Albanijos Respubliką nusiųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius, kurie naudodamiesi vykdomaisiais įgaliojimais vykdys bendras operacijas ir teiks skubią pasienio pagalbą. Vykdydami konkrečią grąžinimo operaciją, Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriai taip pat gali padėti Albanijos Respublikai nustatyti į Albanijos Respubliką pagal
 Europos bendrijos ir Albanijos Respublikos susitarimą dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos
 3
 grąžintinų asmenų tapatybę.
 Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriai gali būti siunčiami tik į tuos Albanijos teritorijos regionus, kurie ribojasi su ES išorės sienomis.
 Veiklos planas
 Prieš kiekvieną bendrą operaciją arba skubią pasienio pagalbą, Agentūra ir Albanijos Respublika turi susitarti dėl veiklos plano. Šiam veiklos planui taip pat turi pritarti su operacijos vykdymo teritorija besiribojanti (-čios) valstybė (-s) narė (-s).
 Plane išsamiai išdėstomi organizaciniai ir procedūriniai bendros operacijos ar skubios pasienio pagalbos aspektai, įskaitant padėties aprašymą ir vertinimą, operacijos tikslą ir uždavinius, nurodoma operacijos koncepcija, siųstina techninė įranga, pateikiamas įgyvendinimo planas, bendradarbiavimo su kitomis trečiosiomis šalimis, kitomis Sąjungos agentūromis ir įstaigomis arba tarptautinėmis organizacijomis nuostatos, taip pat nuostatos dėl pagrindinių teisių, įskaitant asmens duomenų apsaugą, nuostatos dėl koordinavimo, vadovavimo, kontrolės, ryšių ir atskaitomybės struktūros, organizacinių susitarimų ir logistikos, aptariami bendros operacijos arba skubios pasienio pagalbos vertinimo ir finansiniai aspektai.
 Būrio narių užduotys ir įgaliojimai
 Paprastai būriams suteikiamas įgaliojimas vykdyti užduotis ir naudotis vykdomaisiais įgaliojimais, būtinais sienų kontrolės ir grąžinimo operacijoms vykdyti. Jie laikosi Albanijos Respublikos įstatymų ir kitų teisės aktų.
 Būriai veikia Albanijos Respublikos teritorijoje tik pagal sienos apsaugos pareigūnų arba kitų atitinkamų Albanijos Respublikos darbuotojų nurodymus ir paprastai jiems dalyvaujant; išimties tvarka jie gali įgalioti būrius veikti savarankiškai.
 Būrio nariai dėvi savo uniformas; ant savo uniformų jie turi matomą asmens identifikatorių ir ryši mėlyną raištį su Europos Sąjungos ir Agentūros emblemomis. Jie taip pat privalo turėti akreditavimo dokumentą, kad juos Albanijos valdžios institucijos galėtų aiškiai identifikuoti.
 Būrio nariai gali nešiotis tarnybinius ginklus, šaudmenis ir įrangą, kaip leidžiama pagal jų valstybės nacionalinės teisės aktus. Albanijos valdžios institucijos Agentūrą iš anksto informuoja apie leidžiamus nešiotis tarnybinius ginklus, šaudmenis ir įrangą, taip pat apie teisės aktus, reglamentuojančius jų naudojimą, ir jų naudojimo sąlygas.
 Būrio nariai gali naudoti jėgą, taip pat panaudoti tarnybinį ginklą, šaudmenis ir įrangą gavę savo valstybės ir Albanijos valdžios institucijų leidimą, dalyvaujant Albanijos sienos apsaugos pareigūnams ar kitiems atitinkamiems darbuotojams ir pagal Albanijos teisę. Albanijos valdžios institucijos taip pat gali leisti būrio nariams panaudoti jėgą nedalyvaujant jų sienos apsaugos pareigūnams.
 Laikantis būtinumo principo, Albanijos valdžios institucijos gali leisti būrio nariams naudotis duomenų bazėmis pagal Albanijos duomenų apsaugos teisės aktus.
 Veiksmų sustabdymas ir nutraukimas
 Tiek Agentūra, tiek Albanijos valdžios institucijos gali sustabdyti arba nutraukti veiksmus, jeigu jos mano, kad kita šalis nesilaiko susitarimo arba veiklos plano nuostatų.
 Būrio narių privilegijos ir imunitetai
 Būrio nariai turi imunitetą nuo Albanijos Respublikos baudžiamosios jurisdikcijos dėl veiksmų, padarytų vykdant oficialias funkcijas (tarnybines pareigas), tačiau jie neturės tokio imuniteto dėl veiksmų, kuriuos jie padarys nevykdydami tarnybinių pareigų.
 Veiklos plane tiksliai nustatyti veiksmai, dėl kurių suteikiamas imunitetas Albanijos Respublikos baudžiamosios jurisdikcijos atžvilgiu.
 Jeigu būrio narys apkaltinamas nusikalstama veika, Agentūros vykdomasis direktorius prieš pradedant teisminį procesą teismui patvirtina, ar atitinkamą veiksmą būrio narys padarė vykdydamas oficialias funkcijas. Agentūros vykdomasis direktorius priima sprendimą nuodugniai apsvarstęs visus atitinkamą sienos apsaugos pareigūną ar kitą susijusį darbuotoją nusiuntusios valstybės narės kompetentingos institucijos ir Albanijos kompetentingos institucijos pareiškimus. Agentūros vykdomojo direktoriaus patvirtinimas yra įpareigojantis Albanijos Respublikos jurisdikcijos atžvilgiu.
 Tai, kad būrio nariams suteiktos privilegijos ir imunitetas nuo Albanijos Respublikos baudžiamosios jurisdikcijos, nereiškia, kad jiems netaikoma buveinės valstybės narės jurisdikcija.
 Panaši tvarka taikoma būrio narių civilinei ir administracinei atsakomybei.
 Valstybė narė, nusiuntusi atitinkamą sienos apsaugos pareigūną ar kitą susijusį darbuotoją, gali panaikinti būrių nariams taikomą imunitetą nuo Albanijos Respublikos baudžiamosios, civilinės ir administracinės jurisdikcijos. Toks panaikinimas visada turi būti aiškiai suformuluotas.
 Susitarime numatyta žalos atlyginimo tvarka. Žalos atlyginimo tvarka grindžiama Reglamento (ES) 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų 42 straipsniu. Jeigu žalą padaro būrio narys vykdydamas tarnybines pareigas, ją turi atlyginti Albanijos Respublika. Jeigu žalą padaro dalyvaujančios valstybės narės būrio narys, vykdydamas tarnybines pareigas, dėl didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo, arba jeigu žala padaryta nevykdant tarnybinių pareigų, Albanija gali prašyti Agentūros, kad žalą atlygintų atitinkama dalyvaujanti valstybė narė. Jeigu žalą padaro Agentūros darbuotojai, Albanijos Respublika gali prašyti Agentūros atlyginti žalą. Ir valstybė narė, ir Agentūra, vadovaudamosi savo vidaus taisyklėmis, gali reikalauti, kad pažeidėjas joms grąžintų žalą patyrusiai šaliai išmokėtą kompensaciją.
 Jeigu žala padaroma Albanijos Respublikoje dėl force majeure, nei Albanijos Respublika, nei dalyvaujanti valstybė narė, nei Agentūra nėra atsakingos už žalos atlyginimą.
 Būrio nariams negalima taikyti jokių vykdymo priemonių, išskyrus atvejus, kai jiems iškeliama su jų oficialiomis funkcijomis nesusijusi civilinė byla.
 Būrio narių nuosavybė, kuri yra būtina jų oficialioms funkcijoms vykdyti, negali būti konfiskuojama. Civilinėse bylose būrio nariams netaikomi jokie asmens laisvės apribojimai ar kitos suvaržymo priemonės.
 Būrio nariams Agentūrai suteiktų paslaugų atžvilgiu netaikomos socialinės apsaugos nuostatos, kurios gali galioti Albanijos Respublikoje. Jų tarnybinės pajamos ir atlyginimai, kuriuos jiems moka Agentūra arba jų valstybės narės, ir pajamos, gaunamos ne Albanijos Respublikoje, neapmokestinamos Albanijos Respublikos mokesčiais.
 Albanijos valdžios institucijos leidžia įvežti ir išvežti būrio narių asmeniniam naudojimui skirtus daiktus ir atleidžia nuo visų muitų, mokesčių ir susijusių privalomųjų mokėjimų, išskyrus mokesčius už sandėliavimo, pervežimo ir panašias paslaugas.
 Būrio narių asmeninis bagažas gali būti tikrinamas tik, kai pagrįstai įtariama, kad jame yra daiktų, kurie nėra skirti būrio narių asmeniniam naudojimui, arba daiktų, kuriuos įvežti ar išvežti draudžiama įstatymu, arba kuriems taikomos Albanijos Respublikos karantino taisyklės. Toks asmeninio bagažo patikrinimas atliekamas tik dalyvaujant atitinkam (-iems) būrio nariui (-iams) arba Agentūros įgaliotam atstovui.
 Būrio narių dokumentai, korespondencija ir nuosavybė turi neliečiamybę, išskyrus atvejus, kai taikomos vykdymo priemonės. Būrio nariai nėra įpareigoti duoti liudytojo parodymų.
 Akreditavimo dokumentas
 Agentūra, bendradarbiaudama su Albanijos Respublika, būrio nariams išduoda akreditavimo dokumentą, kuriuo remdamosi Albanijos valdžios institucijos galėtų nustatyti būrio nario tapatybę ir kuriuo būtų įrodomos turėtojo teisės vykdyti užduotis ir naudotis šiuo susitarimu ir veiklos plane suteiktais įgaliojimais. Akreditavimo dokumentas, kartu su galiojančiu kelionės dokumentu, suteikia būrio nariui galimybę į Albanijos Respubliką patekti be vizos ar išankstinio leidimo.
 Pagrindinės teisės
 Būrio nariai, vykdydami savo užduotis ir naudodamiesi savo įgaliojimais, visapusiškai gerbia pagrindines teises ir laisves, įskaitant teisę pasinaudoti prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūromis, taip pat gerbia žmogaus orumą, laikosi kankinimo ir nežmoniško ar žeminančio elgesio draudimo principų, gerbia teisę į laisvę, laikosi negrąžinimo ir kolektyvinio asmenų išsiuntimo draudimo principo, taip pat gerbia vaiko teises ir teisę į privatų ir šeimos gyvenimą. Jie savavališkai nediskriminuoja asmenų dėl jokių priežasčių, įskaitant nediskriminavimą dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės. Visos priemonės, kuriomis daromas poveikis pagrindinėms teisėms ir laisvėms, turi būti proporcingos tokiomis priemonėmis siekiamiems tikslams ir jomis turi būti paisoma šių pagrindinių teisių ir laisvių esmės.
 Kiekviena Šalis turi nustatyti veikiantį skundų nagrinėjimo mechanizmą, skirtą pareiškimams, kad jos darbuotojai pažeidė pagrindines teises, nagrinėti. Agentūra nustatė Reglamento (ES) 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų 72 straipsnyje nurodytą skundų nagrinėjimo mechanizmą, todėl šią prievolę įvykdė. Tokius pareiškimus galėtų nagrinėti Albanijos ombudsmenas, nebent Albanijos valdžios institucijos nuspręstų nustatyti mechanizmą, konkrečiai skirtą pagal šį susitarimą pateiktiems skundams nagrinėti.
 Asmens duomenų tvarkymas
 Prireikus asmens duomenis tvarko būrio nariai, laikydamiesi Agentūrai ir ES valstybėms narėms taikomų taisyklių. Albanijos valdžios institucijos asmens duomenis tvarko laikydamosi Albanijos teisės aktų.
 Kaskart baigusios vykdyti veiksmus Agentūra, dalyvaujančiosios valstybės narės ir Albanijos valdžios institucijos rengia bendrą asmens duomenų tvarkymo ataskaitą. Ši ataskaita siunčiama Agentūros pagrindinių teisių pareigūnui ir duomenų apsaugos pareigūnui. Jie atsiskaito Agentūros vykdomajam direktoriui.
 Už šio susitarimo įgyvendinimą atsakingos kompetentingos institucijos
 Albanijos Respublikos vardu šį susitarimą įgyvendinanti kompetentinga institucija yra Vidaus reikalų ministerija. Europos Sąjungos vardu – Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra.
 Ginčai ir aiškinimas
 Visus klausimus, kylančius dėl šio susitarimo taikymo, bendrai sprendžia Albanijos kompetentingų institucijų ir Agentūros kompetentingų institucijų atstovai; jie konsultuojasi su valstybe nare arba valstybėmis narėmis, kurios yra Albanijos Respublikos kaimynės.
 Nepavykus iš anksto susitarti, ginčai dėl šio susitarimo aiškinimo ar taikymo sprendžiami vien tik Albanijos Respublikos ir Europos Komisijos derybomis, o Europos Komisija konsultuojasi su bet kuria valstybe nare, kuri yra Albanijos Respublikos kaimynė.
 2018/0241 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų statuso sudarymo
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir 79 straipsnio 2 dalies c punktą kartu su 218 straipsnio 6 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą
 4
 ,
 kadangi:
 (1)remdamasi [...] Tarybos sprendimu 2018/XXXX, [ ] [ ] pasirašė Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimą dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų statuso, su sąlyga, kad jis bus sudarytas;
 (2)pagal Reglamento (ES) 2016/1624 54 straipsnio 4 dalį tais atvejais, kai yra numatyta į trečiąją valstybę siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius, kad jie naudodamiesi vykdomaisiais įgaliojimais dalyvautų vykdant veiksmus, arba kai to reikia vykdant kitus veiksmus trečiosiose valstybėse, Sąjunga ir atitinkama trečioji valstybė turi sudaryti susitarimą dėl statuso;
 (3)pagal šį susitarimą dėl statuso sienos apsaugos pareigūnų būriai gali būti greitai siunčiami į Albanijos teritoriją, siekiant reaguoti į pasikeitusius migracijos srautų maršrutus, kurie šiuo metu eina link pakrančių, ir padėtų valdyti išorės sienas ir kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu;
 (4)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB
 5
 ; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;
 (5)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB
 6
 ; todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;
 (6)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;
 (7)todėl susitarimui dėl statuso turėtų būti pritarta Europos Sąjungos vardu,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimas dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų statuso.
 Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
 2 straipsnis
 Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, įgaliotą Europos Sąjungos vardu pateikti susitarimo 12 straipsnio 4 dalyje numatytą pranešimą.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 OL L 251, 2016 9 16, p. 1.
 (2)
 *
 Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.
 (3)
 OL L 124, 2005 5 17, p. 22.
 (4)
 OL C , , p.
 (5)
 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).
 (6)
 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis,2018 06 13
 COM(2018) 458 final
 PRIEDAS
 prie
 pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
 dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų statuso sudarymo
 PRIEDAS
 Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos
 susitarimas dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų statuso
 EUROPOS SĄJUNGA
 ir ALBANIJOS RESPUBLIKA,
 toliau – Šalys,
 KADANGI gali susidaryti padėtis, kai Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai (toliau – Agentūra), kaip Europos Sąjungos struktūrai teks koordinuoti ES valstybių narių ir Albanijos Respublikos operatyvų bendradarbiavimą, įskaitant Albanijos Respublikos teritorijoje vykdomus operatyvinius veiksmus,
 KADANGI reikėtų nustatyti teisinę sistemą, t. y. parengti susitarimą dėl statuso susidarius padėčiai, kai Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros būrio nariai Albanijos Respublikos teritorijoje gali naudotis vykdomaisiais įgaliojimais,
 ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad visi Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros veiksmai Albanijos Respublikos teritorijoje turi būti vykdomi visiškai gerbiant pagrindines teises ir laikantis tarptautinių aktų, kurių šalimi yra Albanijos Respublika,
 NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ SUSITARIMĄ:
 1 straipsnis
 Susitarimo taikymo sritis
 1.Šis susitarimas taikomas visiems aspektams, kurie būtini Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros veiksmams vykdyti, kuriuos gali tekti vykdyti Albanijos Respublikos teritorijoje ir dėl kurių Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros būrio nariams suteikti vykdomieji įgaliojimai.
 2.Šis susitarimas taikomas tik Albanijos Respublikos teritorijoje.
 3.Šis susitarimas ar Šalių arba jų vardu jį įgyvendinant įvykdyti veiksmai, įskaitant veiklos plano sudarymą ir dalyvavimą tarpvalstybinėse operacijose, neturi jokio poveikio atitinkamų valstybių teritorijų statusui ir ribų nustatymui pagal tarptautinę teisę.
 2 straipsnis
 Terminų apibrėžtys
 Šiame susitarime vartojamų terminų apibrėžtys:
 1)veiksmas – bendra operacija, skubi pasienio pagalba arba grąžinimo operacija;
 2)bendra operacija – veiksmai, kuriais siekiama prie Albanijos Respublikos išorės sienų, kurios ribojasi su valstybe nare, sustabdyti neteisėtą imigraciją arba tarpvalstybinį nusikalstamumą, arba veiksmai, kuriais siekiama teikti daugiau techninės ir operatyvinės pagalbos ir kurie vykdomi Albanijos Respublikos teritorijoje;
 3)skubi pasienio pagalba – veiksmai, kuriais siekiama reaguoti į konkrečius ir neproporcingus sunkumus prie Albanijos Respublikos sienų, kurios ribojasi su valstybe nare, ir kurie ribotą laikotarpį vykdomi Albanijos Respublikos teritorijoje;
 4)grąžinimo operacija – Agentūros koordinuojama ir vienos arba daugiau valstybių narių techninėmis ir operatyvinėmis priemonėmis remiama operacija, kurios metu grąžinamieji asmenys iš vienos arba daugiau valstybių narių priverstinai arba savanoriškai grąžinami į Albanijos Respubliką;
 5)sienų kontrolė – asmenų kontrolė prie sienos išimtinai esant ketinimui kirsti sieną arba kirtus sieną, neatsižvelgiant į jokias kitas aplinkybes; ji apima patikrinimus kertant sieną ir sienos stebėjimą tarp sienos perėjimo punktų;
 6)būrio narys – arba Agentūros darbuotojas, arba sienos apsaugos pareigūnų ir kitų atitinkamų darbuotojų iš dalyvaujančiųjų valstybių narių, įskaitant sienos apsaugos pareigūnus ir kitus atitinkamus darbuotojus, kuriuos valstybės narės deleguoja į Agentūrą, būrio narys, siunčiamas vykdant veiksmus;
 7)valstybė narė – bet kuri Europos Sąjungos valstybė narė;
 8)buveinės valstybė narė – valstybė narė, kurios sienos apsaugos pareigūnas arba kitas atitinkamas darbuotojas yra būrio narys;
 9)asmens duomenys – bet kokia informacija, susijusi su fiziniu asmeniu, kurio tapatybė nustatyta arba kurio tapatybę galima nustatyti; asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti, yra asmuo, kurio tapatybę tiesiogiai ar netiesiogiai galima nustatyti, visų pirma pagal identifikatorių, kaip antai vardą ir pavardę, asmens identifikavimo numerį, buvimo vietos duomenis ir interneto identifikatorių arba pagal vieną ar kelias to asmens fizinės, fiziologinės, genetinės, psichinės, ekonominės, kultūrinės ar socialinės tapatybės požymius;
 10)dalyvaujančioji valstybė narė – valstybė narė, kuri dalyvauja vykdant veiksmus Albanijos Respublikoje ir teikia techninę įrangą, siunčia sienos apsaugos pareigūnus ir kitus atitinkamus darbuotojus, kurie siunčiami kaip būrio nariai;
 11)Agentūra – Reglamentu (ES) 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų įsteigta Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra;
 12)būrio narių vykdomieji įgaliojimai – įgaliojimai, būtini sienų kontrolės užduotims atlikti ir grąžinimo operacijoms vykdyti Albanijos Respublikos teritorijoje vykdant į veiklos planą įtrauktus bendrus veiksmus;
 13)force majeure apima, be apribojimų, bet kokį karo veiksmą (deklaruotą ar nedeklaruotą), invaziją, ginkluotą konfliktą ar užsienio priešo veiksmą, blokadą, riaušes, terorizmą ar karinę galią, bet kokį žemės drebėjimą, potvynius, gaisrą, audrą ar gaivalinę nelaimę ir visais atvejais, kai jie įvyksta, bet kokį įvykį ar aplinkybes, analogiškus pirmiau nurodytiems įvykiams ar aplinkybėms.
 3 straipsnis
 Veiklos planas
 1.Kai vykdoma bendra operacija ar teikiama skubi pasienio pagalba, Agentūra ir Albanijos Respublika susitaria dėl veiklos plano, kuriam pritaria valstybė narė ar valstybės narės, kuri (-ios) ribojasi su teritorija, kurioje vykdomi veiksmai.
 2.Plane išsamiai išdėstomi organizaciniai ir procedūriniai bendros operacijos ar skubios pasienio pagalbos aspektai, įskaitant padėties aprašymą ir vertinimą, operacijos tikslą ir uždavinius, nurodoma operacijos koncepcija, siųstina techninė įranga, pateikiamas įgyvendinimo planas, bendradarbiavimo su kitomis trečiosiomis valstybėmis, kitomis Sąjungos agentūromis ir įstaigomis arba tarptautinėmis organizacijomis nuostatos, taip pat nuostatos dėl pagrindinių teisių, įskaitant asmens duomenų apsaugą, nuostatos dėl koordinavimo, vadovavimo, kontrolės, ryšių ir atskaitomybės struktūros, organizacinių susitarimų ir logistikos, aptariami bendros operacijos arba skubios pasienio pagalbos vertinimo ir finansiniai aspektai.
 3.Bendros operacijos arba skubios pasienio pagalbos vertinimą kartu atlieka Albanijos Respublika ir Agentūra.
 4 straipsnis
 Būrio narių užduotys ir įgaliojimai
 1.Būrio nariams suteikiamas įgaliojimas vykdyti užduotis ir naudotis įgaliojimais, būtinais sienų kontrolės ir grąžinimo operacijoms vykdyti.
 2.Būrio nariai laikosi Albanijos Respublikos įstatymų ir kitų teisės aktų.
 3.Būrio nariai Albanijos Respublikos teritorijoje gali vykdyti užduotis ir naudotis įgaliojimais tik pagal Albanijos Respublikos sienos apsaugos pareigūnų arba kitų atitinkamų darbuotojų nurodymus ir, paprastai, jiems esant. Nurodymus būriui duoda Albanijos Respublika pagal veiklos planą, kai tinkama. Išimties tvarka Albanijos Respublika gali leisti būrio nariams veikti jos vardu.
 Agentūra per savo koordinavimo pareigūną gali pranešti Albanijos Respublikai savo nuomonę dėl būriui duotų nurodymų. Tuo atveju Albanijos Respublika apsvarsto šią nuomonę ir, kiek įmanoma, į ją atsižvelgia.Kai būriui duoti nurodymai neatitinka veiklos plano, koordinavimo pareigūnas nedelsdamas praneša apie tai Agentūros vykdomajam direktoriui. Vykdomasis direktorius gali imtis tinkamų priemonių, be kita ko, sustabdyti arba nutraukti veiksmus.
 4.Vykdydami jiems pavestas užduotis ir naudodamiesi suteiktais įgaliojimais, būrio nariai dėvi uniformas. Būrio nariai ant savo uniformų taip pat turi matomą asmens identifikatorių ir ryši mėlyną raištį su Europos Sąjungos ir Agentūros emblemomis. Kad būrio narius galėtų identifikuoti Albanijos Respublikos nacionalinės institucijos, jie visada turi turėti 7 straipsnyje nurodytą akreditavimo dokumentą.
 5.Vykdydami jiems pavestas užduotis ir naudodamiesi suteiktais įgaliojimais, būrio nariai gali nešiotis tarnybinius ginklus, šaudmenis ir įrangą, kaip leidžiama pagal buveinės valstybės narės nacionalinės teisės aktus. Albanijos Respublika prieš siunčiant būrio narius Agentūrą informuoja apie leidžiamus nešiotis tarnybinius ginklus, šaudmenis ir įrangą, taip pat apie teisės aktus, reglamentuojančius jų naudojimą bei jų naudojimo sąlygas.
 6.Būrio nariams vykdant savo užduotis ir naudojantis suteiktais įgaliojimais leidžiama naudoti jėgą, taip pat panaudoti tarnybinį ginklą, šaudmenis ir įrangą gavus buveinės valstybės narės ir Albanijos Respublikos leidimą, dalyvaujant Albanijos Respublikos sienos apsaugos pareigūnams ar kitiems atitinkamiems darbuotojams ir pagal Albanijos Respublikos nacionalinę teisę. Albanijos Respublika gali leisti būrio nariams panaudoti jėgą nedalyvaujant Albanijos Respublikos sienos apsaugos pareigūnams ar kitiems atitinkamiems darbuotojams. Buveinės valstybės narės leidimą suteikianti institucija bus nurodyta veiklos plane.
 7.Albanijos Respublika gali leisti būrio nariams ieškoti informacijos jos nacionalinėse duomenų bazėse, kai tai būtina siekiant įgyvendinti veiklos plane nurodytus veiklos tikslus ir vykdant grąžinimo operacijas. Būrio nariai ieško tik tų duomenų, kurių jiems reikia savo užduotims ir įgaliojimams vykdyti, kaip nurodyta veiklos plane, arba grąžinimo operacijoms vykdyti. Albanijos Respublika prieš siunčiant būrio narius Agentūrai nurodo, kuriomis nacionalinėmis duomenų bazėmis galima naudotis. Šiomis duomenų bazėmis naudojamasi laikantis Albanijos Respublikos nacionalinės duomenų apsaugos teisės.
 5 straipsnis
 Veiksmų sustabdymas ir nutraukimas
 1.Agentūros vykdomasis direktorius gali nutraukti arba sustabdyti veiksmus, apie tai Albanijos Respublikai pranešęs raštu, jeigu Albanijos Respublika nesilaiko šio susitarimo arba veiklos plano nuostatų. Vykdomasis direktorius Albanijos Respublikai nurodo to priežastis.
 2.Albanijos Respublika gali sustabdyti arba nutraukti veiksmus, apie tai Agentūrai pranešusi raštu, jeigu Agentūra arba bet kuri dalyvaujančioji valstybė narė nesilaiko šio susitarimo arba veiklos plano nuostatų. Albanijos Respublika Agentūrai nurodo to priežastis.
 3.Visų pirma, Agentūros vykdomasis direktorius arba Albanijos Respublika gali sustabdyti arba nutraukti veiksmus, jeigu pažeidžiamos pagrindinės teisės, nesilaikoma negrąžinimo principo arba duomenų apsaugos taisyklių.
 4.Veiksmų nutraukimas neturi įtakos teisėms ar įsipareigojimams, atsirandantiems vykdant šį susitarimą arba veiklos planą iki tokio veiksmų nutraukimo.
 6 straipsnis
 Būrio narių privilegijos ir imunitetai
 1.Būrio narių dokumentai, korespondencija ir nuosavybė turi neliečiamybę, išskyrus atvejus, kai taikomos pagal šio straipsnio 7 dalį leidžiamos vykdymo priemonės.
 2.Būrio nariai turi imunitetą nuo Albanijos Respublikos baudžiamosios jurisdikcijos dėl veiksmų, padarytų vykdant oficialias funkcijas ir veiksmus pagal veiklos planą.
 Jei būrio narys apkaltinamas nusikalstama veika, apie tai nedelsiant pranešama Agentūros vykdomajam direktoriui ir buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai. Prieš pradedant teisminį procesą Agentūros vykdomasis direktorius, nuodugniai apsvarstęs visus buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos ir Albanijos Respublikos kompetentingos institucijos pareiškimus, teismui patvirtina, ar atitinkamą veiksmą būrio nariai padarė vykdydami savo oficialias funkcijas ir veiksmus pagal veiklos planą. Kol Agentūros vykdomasis direktorius nepateiks patvirtinimo, Agentūra ir buveinės valstybė narė nesiims jokių priemonių, galinčių sutrukdyti Albanijos Respublikos kompetentingoms institucijoms vėliau galbūt pradėti baudžiamąjį persekiojimą dėl būrio nario.
 Jeigu veiksmas buvo padarytas vykdant oficialias funkcijas, teisminis procesas nepradedamas. Jeigu veiksmas buvo padarytas nevykdant oficialių funkcijų, galima tęsti teisminį procesą. Agentūros vykdomojo direktoriaus patvirtinimas galioja Albanijos Respublikos jurisdikcijos atžvilgiu. Tai, kad būrio nariams suteiktos privilegijos ir imunitetas nuo Albanijos Respublikos baudžiamosios jurisdikcijos, nereiškia, kad jiems netaikoma buveinės valstybės narės jurisdikcija.
 3.Būrio nariai turi imunitetą nuo Albanijos Respublikos civilinės ir administracinės jurisdikcijos dėl visų savo veiksmų, padarytų vykdant oficialias funkcijas ir veiksmus pagal veiksmų planą. Jeigu būrio nariui iškeliama civilinė byla bet kuriame teisme, apie tai nedelsiant pranešama Agentūros vykdomajam direktoriui ir buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai. Prieš pradedant teisminį procesą Agentūros vykdomasis direktorius, nuodugniai apsvarstęs visus buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos ir Albanijos Respublikos kompetentingos institucijos pareiškimus, teismui patvirtina, ar atitinkamą veiksmą būrio nariai padarė vykdydami savo oficialias funkcijas ir veiksmus pagal veiklos planą.
 Jeigu veiksmas buvo padarytas vykdant oficialias funkcijas, teisminis procesas nepradedamas. Jeigu veiksmas buvo padarytas nevykdant oficialių funkcijų, teisminis procesas gali būti tęsiamas. Agentūros vykdomojo direktoriaus patvirtinimas galioja Albanijos Respublikos jurisdikcijos atžvilgiu. Jei būrio nariai pradeda teisminį procesą, jie nebegali remtis imunitetu nuo jurisdikcijos dėl priešieškinio, tiesiogiai susijusio su pagrindiniu ieškiniu.
 4.Buveinės valstybė narė gali panaikinti būrių nariams taikomą imunitetą nuo Albanijos Respublikos baudžiamosios, civilinės ir administracinės jurisdikcijos. Toks panaikinimas visada turi būti aiškiai suformuluotas.
 5.Būrio nariai nėra įpareigoti duoti liudytojo parodymų.
 6.Jeigu būrio narys, vykdydamas tarnybines pareigas ir veiksmus pagal veiklos planą, padaro žalą, ją turi atlyginti Albanijos Respublika.
 Jeigu žalą padaro dalyvaujančios valstybės narės būrio narys, vykdydamas tarnybines pareigas, dėl didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo, arba jeigu žala padaryta nevykdant tarnybinių pareigų, Albanijos Respublika gali kreiptis į Agentūros vykdomąjį direktorių ir prašyti, kad žalą atlygintų atitinkama dalyvaujanti valstybė narė.
 Jeigu žalą padaro būrio narys, kuris yra Agentūros darbuotojas, dėl didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo, arba jeigu žala padaryta nevykdant tarnybinių pareigų, Albanijos Respublika gali prašyti, kad žalą atlygintų Agentūra.
 Jeigu žala padaroma Albanijos Respublikoje dėl force majeure, nei Albanijos Respublika, nei dalyvaujanti valstybė narė, nei Agentūra nėra atsakingos už žalos atlyginimą.
 7.Būrio nariams negalima taikyti jokių vykdymo priemonių, išskyrus atvejus, kai jiems iškeliama su jų oficialiomis funkcijomis nesusijusi civilinė byla.
 Būrio narių nuosavybė, kuri, kaip patvirtino Agentūros vykdomasis direktorius, yra būtina jų oficialioms funkcijoms vykdyti, negali būti konfiskuojama vykdant teismo sprendimą, nutartį ar įsakymą. Civilinėse bylose būrio nariams netaikomi jokie asmens laisvės apribojimai ar kitos suvaržymo priemonės.
 8.Tai, kad būrio nariai turi imunitetą nuo Albanijos Respublikos jurisdikcijos, nereiškia, kad atitinkamos buveinės valstybės narės jų atžvilgiu neturi jurisdikcijos.
 9.Būrio nariams Agentūrai suteiktų paslaugų atžvilgiu netaikomos socialinės apsaugos nuostatos, kurios gali galioti Albanijos Respublikoje.
 10.Būrio narių tarnybinės pajamos ir atlyginimai, kuriuos jiems moka Agentūra arba buveinės valstybės narės, bei pajamos, gaunamos ne Albanijos Respublikoje, neapmokestinamos Albanijos Respublikos mokesčiais.
 11.Albanijos Respublika, laikydamasi įstatymų ir kitų teisės aktų, kuriuos ji gali priimti, leidžia įvežti būrio narių asmeniniam naudojimui skirtus daiktus ir atleidžia nuo visų muitų, mokesčių ir susijusių privalomųjų mokėjimų, išskyrus mokesčius už sandėliavimo, pervežimo ir panašias paslaugas. Albanijos Respublika taip pat leidžia šiuos daiktus išsivežti.
 12.Būrio narių asmeninis bagažas gali būti tikrinamas tik, kai pagrįstai įtariama, kad jame yra daiktų, kurie nėra skirti būrio narių asmeniniam naudojimui, arba daiktų, kuriuos įvežti ar išvežti draudžiama įstatymu, arba kuriems taikomos Albanijos Respublikos karantino taisyklės. Toks asmeninio bagažo patikrinimas atliekamas tik dalyvaujant atitinkam (-iems) būrio nariui (-iams) arba Agentūros įgaliotam atstovui.
 7 straipsnis
 Akreditavimo dokumentas
 1.Agentūra, bendradarbiaudama su Albanijos Respublika, kiekvienam būrio nariui išduoda dokumentą Albanijos Respublikos valstybine (-ėmis) kalba (-omis) ir oficialiąja Europos Sąjungos institucijų kalba, kuriuo remdamosi Albanijos Respublikos nacionalinės institucijos galėtų nustatyti būrio narių tapatybę ir kuriuo būtų įrodomos turėtojo teisės vykdyti užduotis ir naudotis suteiktais įgaliojimais, kaip nurodyta šio susitarimo 4 straipsnyje ir veiklos plane. Dokumente pateikiama ši informacija apie narį: vardas, pavardė ir pilietybė; laipsnis arba pareigybės pavadinimas; neseniai daryta skaitmeninė nuotrauka ir užduotys, kurias leista vykdyti siuntimo metu.
 2.Akreditavimo dokumentas, kartu su galiojančiu kelionės dokumentu, suteikia būrio nariui galimybę į Albanijos Respubliką patekti be vizos ar išankstinio leidimo.
 3.Pasibaigus veiksmams, akreditavimo dokumentas grąžinamas Agentūrai. Apie tai pranešama kompetentingoms Albanijos valdžios institucijoms.
 8 straipsnis
 Pagrindinės teisės
 1.Būrio nariai, vykdydami savo užduotis ir naudodamiesi savo įgaliojimais, visapusiškai gerbia pagrindines teises ir laisves, įskaitant teisę pasinaudoti prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūromis, taip pat gerbia žmogaus orumą, laikosi kankinimo ir nežmoniško ar žeminančio elgesio draudimo principų, gerbia teisę į laisvę, laikosi negrąžinimo ir kolektyvinio asmenų išsiuntimo draudimo principo, taip pat gerbia vaiko teises ir teisę į privatų ir šeimos gyvenimą. Vykdydami savo užduotis ir naudodamiesi savo įgaliojimais, jie savavališkai nediskriminuoja asmenų dėl jokių priežasčių, įskaitant nediskriminavimą dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės. Visos priemonės, kuriomis daromas poveikis pagrindinėms teisėms ir laisvėms ir kurių imamasi naudojantis savo įgaliojimais, turi būti proporcingos tokiomis priemonėmis siekiamiems tikslams ir jomis turi būti paisoma šių pagrindinių teisių ir laisvių esmės.
 2.Kiekviena Šalis nustato skundų nagrinėjimo tvarką, taikomą įtarus, kad pagal šį susitarimą vykstant bendrai operacijai, teikiant skubią pasienio pagalbą ar vykstant grąžinimo operacijai vykdydami savo oficialias funkcijas jos darbuotojai pažeidė pagrindines teises.
 9 straipsnis
 Asmens duomenų tvarkymas
 1.Grupės nariai asmens duomenis tvarko tik tada, kai tai būtina savo užduotims ir įgaliojimams vykdyti ir siekiant, kad Albanijos Respublika, Agentūra arba dalyvaujančioji valstybė narė įgyvendintų šį susitarimą.
 2.Albanijos Respublika asmens duomenis tvarko laikydamasi savo nacionalinės teisės aktų.
 3.Tvarkydamos asmens duomenis administravimo tikslais ir asmens duomenis perduodamos Albanijos Respublikai Agentūra ir dalyvaujančioji (-sios) valstybė (-s) narė (-s) laikosi 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos ir Agentūros patvirtintų priemonių, kuriomis taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2016/1624 45 straipsnio 2 dalyje.
 4.Kai, tvarkant asmens duomenis, juos reikia perduoti, Albanijos Respublikai perduodamos asmens duomenis valstybės narės ir Agentūra nurodo bet kokį bendrąjį arba konkretų galimybės su jais susipažinti arba jų naudojimo apribojimą, taip pat taikomą perdavimui, ištrynimui arba sunaikinimui. Kai tokio apribojimo būtinybė paaiškėja po asmens duomenų perdavimo, jos apie tai atitinkamai informuoja Albanijos Respubliką.
 5.Asmens duomenis, administravimo tikslais renkamus vykstant operacijai, Agentūra, dalyvaujančiosios valstybės narės ir Albanijos Respublika gali tvarkyti laikydamosi galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų.
 6.Kaskart baigusios vykdyti veiksmus Agentūra, dalyvaujančiosios valstybės narės ir Albanijos Respublika rengia bendrą šio straipsnio 1–5 dalių taikymo ataskaitą. Ši ataskaita siunčiama Agentūros pagrindinių teisių pareigūnui ir duomenų apsaugos pareigūnui. Jie atsiskaito Agentūros vykdomajam direktoriui.
 10 straipsnis
 Už šio susitarimo įgyvendinimą atsakingos kompetentingos institucijos
 1.Albanijos Respublikos vardu šį susitarimą įgyvendinanti kompetentinga institucija yra Vidaus reikalų ministerija.
 2.Europos Sąjungos vardu šį susitarimą įgyvendinanti kompetentinga institucija yra Agentūra.
 11 straipsnis
 Ginčai ir aiškinimas
 1.Visus klausimus, kylančius dėl šio susitarimo taikymo, bendrai sprendžia Albanijos Respublikos kompetentingų institucijų ir Agentūros atstovai; jie konsultuojasi su valstybe nare arba valstybėmis narėmis, kurios yra Albanijos Respublikos kaimynės.
 2.Nepavykus iš anksto susitarti, ginčai dėl šio susitarimo aiškinimo ar taikymo sprendžiami vien tik Albanijos Respublikos ir Europos Komisijos derybomis, o Europos Komisija konsultuojasi su bet kuria valstybe nare, kuri yra Albanijos Respublikos kaimynė.
 12 straipsnis
 Susitarimo įsigaliojimas, trukmė ir nutraukimas
 1.Šį susitarimą Šalys patvirtina pagal teisines vidaus procedūras.
 2.Šis susitarimas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai Šalys viena kitai praneša, kad 1 dalyje nurodytos teisinės vidaus procedūros yra baigtos.
 3.Šis susitarimas galioja neribotą laiką. Šis susitarimas gali būti nutrauktas rašytiniu Šalių susitarimu arba bet kuri Šalis gali jį nutraukti vienašališkai. Pastaruoju atveju susitarimą nutraukti arba laikinai sustabdyti jo galiojimą pageidaujanti Šalis raštu apie tai praneša kitai Šaliai. Susitarimo nutraukimas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai pateikiamas pranešimas.
 4.Pranešimai pagal šį straipsnį Europos Sąjungos atveju siunčiami Europos Sąjungos Tarybos generaliniam sekretoriatui, o Albanijos Respublikos atveju – Albanijos Respublikos užsienio reikalų ministerijai.
 Priimta .... .....
 dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir albanų kalbomis; visi tekstai yra vienodai autentiški.
 Parašai:
 BENDRA DEKLARACIJA DĖL ISLANDIJOS, NORVEGIJOS, ŠVEICARIJOS IR LICHTENŠTEINO
 Susitariančiosios Šalys atkreipia dėmesį į glaudžius Europos Sąjungos ir Norvegijos, Islandijos, Šveicarijos ir Lichtenšteino santykius, visų pirma į 1999 m. gegužės 18 d. ir 2004 m. spalio 26 d. susitarimus dėl tų Šalių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis.
 Tokiomis aplinkybėmis pageidautina, kad Norvegijos, Islandijos, Šveicarijos bei Lichtenšteino valdžios institucijos ir Albanijos Respublika nedelsdamos sudarytų dvišalius susitarimus dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų, kurių sąlygos būtų panašios į nustatytąsias šiame susitarime.


type: wikipedia

text:
Het Faeröers voetbalelftal speelde in totaal zeven interlands in het jaar 1997, waarvan vijf duels in de kwalificatiereeks voor het WK voetbal 1998 in Frankrijk. De nationale selectie stond voor het vierde opeenvolgende jaar onder leiding van de Deense bondscoach Allan Simonsen, de opvolger van de eind 1993 opgestapte Páll Guðlaugsson. Op de in 1993 geïntroduceerde FIFA-wereldranglijst steeg Faeröer in 1997 van de 135ste (januari 1997) naar de 117de plaats (december 1997).
 Balans
 Interlands
 FIFA-wereldranglijst
 Statistieken
 Faeröers voetbalelftal
 1997


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 10.9.2011
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 269/21
 Begäran om förhandsavgörande framställd av Arbeitsgericht Passau (Tyskland) den 16 maj 2011 — Konstantin Toltschin mot Kaiser GmbH
 (Mål C-230/11)
 2011/C 269/39
 Rättegångsspråk: tyska
 Hänskjutande domstol
 Arbeitsgericht Passau
 Parter i målet vid den nationella domstolen
 Kärande: Konstantin Toltschin
 Svarande: Kaiser GmbH
 Tolkningsfrågor
 1.
 Ska artikel 31.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 12 december 2007 och/eller artikel 7.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (1) tolkas så, att de utgör hinder för nationella bestämmelser eller praxis som innebär att rätten till betald årlig semester för en arbetstagare som lagenligt har permitterats och av denna anledning arbetar färre dagar per vecka än vad som är normalt med tillämpning av principen om tidsproportionalitet ska anpassas i förhållande till antalet arbetsdagar per vecka under permitteringsperioden jämfört med antalet arbetsdagar per vecka för en person som arbetar heltid med resultatet att den permitterade arbetstagaren under permitteringsperioden endast har rätt till motsvarande mindre semester?
 2.
 För det fall den första frågan ska besvaras jakande:
 Ska artikel 31.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 12 december 2007 och/eller artikel 7.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden tolkas så, att de utgör hinder för nationella bestämmelser eller praxis som innebär att rätten till betald årlig semester för en arbetstagare, som lagenligt helt har befriats från arbetsplikt (Kurzarbeit Null) och av denna anledning inte arbetar någon dag i veckan, med tillämpning av principen om tidsproportionalitet är noll, med resultatet att arbetstagaren under denna period helt saknar rätt till semester?
 (1) EGT L 299, s. 9.


type: legislation

text:
 2.8.2011
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 199/33
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 755/2011 VAN DE RAAD
 van 1 augustus 2011
 tot uitvoering van Verordening (EU) nr. 442/2011 betreffende beperkende maatregelen tegen Syrië
 DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) nr. 442/2011 van de Raad van 9 mei 2011 betreffende beperkende maatregelen tegen Syrië (1), en met name artikel 14, lid 1,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 De Raad heeft op 9 mei 2011 Verordening (EU) nr. 442/2011 vastgesteld.
 (2)
 Gelet op de ernst van de situatie in Syrië en overeenkomstig Uitvoeringsbesluit 2011/488/GBVB van de Raad van 1 augustus 2011 tot uitvoering van Besluit 2011/273/GBVB betreffende beperkende maatregelen tegen Syrië (2), moeten personen worden toegevoegd aan de lijst van aan beperkende maatregelen onderworpen natuurlijke en rechtspersonen, entiteiten en lichamen in bijlage II bij Verordening (EU) nr. 442/2011,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in de bijlage bij deze verordening genoemde personen worden op de lijst van natuurlijke en rechtspersonen, entiteiten en lichamen in bijlage II bij Verordening (EU) nr. 442/2011 geplaatst.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 1 augustus 2011.
 Voor de Raad
 De voorzitter
 M. DOWGIELEWICZ
 (1) PB L 121 van 10.5.2011, blz. 1.
 (2) Zie bladzijde 74 van dit Publicatieblad.
 BIJLAGE
 Personen, bedoeld in artikel 1
 A. Personen
 Naam
 Identificatiegegevens (geboortedatum, geboorteplaats,...)
 Redenen
 Datum van opneming op de lijst
 1.
 Mohammad Mufleh
 Hoofd van de Syrische militaire inlichtingendienst in de stad Hama; betrokken bij het harde optreden tegen demonstranten.
 1.8.2011
 2.
 Generaal-majoor Tawfiq Younes
 Hoofd van de afdeling interne veiligheid van het directoraat algemene inlichtingen; betrokken bij gewelddadig optreden tegen de burgerbevolking.
 1.8.2011
 3.
 Mohammed Makhlouf (alias Abu Rami)
 Geboren op 19.10.1932 te Latakia, Syrië.
 Nauw verbonden met, en oom van moederszijde van Bashar en Mahir al-Assad; zakenpartner en vader van Rami, Ihab en Iyad Makhlouf.
 1.8.2011
 4.
 Ayman Jabir
 Geboren te Latakia.
 Verbonden met Mahir al-Assad als lid van de Shabiha-militie. Direct betrokken bij het harde en gewelddadige optreden tegen de burgerbevolking en bij de coördinatie van de Shabiha-milities.
 1.8.2011
 5.
 Generaal Ali Habib Mahmoud
 Geboren in 1939 te Tartous. Benoemd tot minister van Defensie op 3 juni 2009.
 Minister van Defensie. Verantwoordelijk voor (operaties van) de Syrische strijdkrachten die betrokken zijn bij het harde en gewelddadige optreden tegen de burgerbevolking.
 1.8.2011


text:
Veslanje je pojedinačni i grupni sport na vodi, u kojem osoba ili osobe koje se nalaze u čamcu pokreću čamac u kojem sjede snagom svojih mišića preko poluga koja se zovu veslima. Vesla su dugačke poluge koja na jednom kraju imaju rukohvat, dok drugi kraj koji je širi i plosnatiji (lopata) ulazi u vodu. Dvije su vrste vesala, a to su lopate i sjekire, razlikuju se po površini lopate koja ulazi u vodu, sjekire imaju veću površinu lopate. Veslačka natjecanja zovu se regate. Veslanje je standardni olimpijski sport, iako je vrlo popularan i kao akademski sport, posebno raširen na sveučilištima u Velikoj Britaniji i SAD.
 U Hrvatskoj veslanje ima dugu i uspješnu tradiciju, te je jedan od najuspješnijih hrvatskih sportova po broju osvojenih medalja na Olimpijskim igrama i Svjetskim veslačkim prvenstvima.
 Povijest
 Duga je povijest veslačkog sporta. Prva zabilježena veslačka natjecanja su održana još 1315. godine u Veneciji, dok je u Hrvatskoj prva zabilježena regata bila ona na Korčuli 1603. godine. Ipak, začetkom modernog veslanja smatraju se natjecanja krajem 18. stoljeća u Engleskoj. Najpoznatija veslačka regata, ona između sveučilišta Oxford i Cambridge započinje svoju povijest 1829. godine i traje sve do danas.
 Veslanje je olimpijski sport od samih početaka modernog olimpizma, te je bilo prisutno u natjecateljskom programu na svim dosadašnjim ljetnim igrama.
 U Hrvatskoj je veslanje jedan od sportova s najdužom tradicijom. Više detalja o povijesnim događajima vezanim za veslanje u Hrvatskoj pogledajte u članku Kronologija hrvatskog veslanja.
 Veslačke organizacije
 Međunarodna veslačka federacija se naziva FISA, što je skraćenica od francuskog naziva Fédération Internationale des Sociétés d'Aviron. U Hrvatskoj je za program razvoja veslanja zadužen Hrvatski veslački savez, dok su nositelji glavnih aktivnosti veslački klubovi.
 Discipline u veslanju
 Veslačke discipline dijele se s obzirom na način veslanja, broj veslača u čamcu i prisustvo kormilara.
 Dva su osnovna načina veslanja, koja ujedno čine i glavnu podjelu među čamcima i veslačima: tzv. rimen i skul veslanje. U rimen disciplinama svaki veslač barata jednim veslom duljine oko 3.75 m, dok u skul disciplinama barata dvama znatno kraćim i lakšim veslima duljine oko 2.9 m. S obzirom na navedeno, u rimen disciplinama uvijek mora biti paran broj veslača kako bi sa svake strane čamca bio jednak broj vesala. U skul disciplinama može biti i neparan broj veslača (npr. samac). Čamci, odnosno posade, mogu biti s kormilarom ili bez kormilara. Često se umjesto izraza disciplina pojavljuje klasa ili tip čamca, premda ne mora uvijek biti riječ o sinonimima.
 Rimen discipline
 U rimen disciplinama svaki veslač ima jedno veslo duljine oko 3,75 m. Veslače (i vesla) stoga dijelimo na desne i lijeve, a u čamcu ih uvijek mora biti jednak broj. Dvojci i četverci mogu biti s kormilarom ili bez kormilara. Osmerci uvijek imaju kormilara. Čamci bez kormilara također imaju kormilo potpuno jednako čamcima s kormilarom, ali je sajlama povezano s nogarom jednog od veslača u čamcu, najčešće štrokera. Njegova obuća je drukčije pričvršćena za nogar i može se zakretati te na taj način upravljati kormilom. U elitnom veslanju razlikujemo sljedeće discipline:
 Dvojac bez kormilara, oznaka 2-, posadu čine dva rimen veslača.
 Dvojac s kormilarom, oznaka 2+, posadu čine dva rimen veslača i kormilar.
 Četverac bez kormilara, oznaka 4-, posadu čine četiri rimen veslača.
 Četverac s kormilarom, oznaka 4+, posadu čine četiri rimen veslača i kormilar.
 Osmerac, oznaka 8+, posadu čini osam rimen veslača i kormilar.
 U mlađim uzrastima (kadeti) nije dozvoljeno rimen veslanje. Svi veslači počinju svoje prve zaveslaje u skul disciplinama, najčešće u širokim školskim čamcima.
 Skul discipline
 U skul disciplinama svaki veslač ima dva vesla duljine oko 2,9 m. U čamcu može biti neparan broj veslača s obzirom na to da je broj vesala s obje strane čamca uvijek jednak. U elitnom veslanju skul čamci nemaju kormilara, a posade imaju 1, 2 ili 4 veslača. Često nemaju ni kormilo, a čamcem se upravlja primjenom jače sile na jednoj strani, npr. jači ili slabiji zaveslaj lijevim ili desnim veslom. Ako imaju kormilo (npr. četverci), povezano je sajlama s nogarom na isti način kao i u rimen disciplinama. Skul čamci s kormilarom su rijetki i koriste se uglavnom za školu veslanja, mlađe uzraste (kadete), rekreativno veslanje, egzibicije, te u nekim državama za školska ili sveučilišna natjecanja. Prema završetku zaveslaja dolazi do preklapanja lijeve i desne ruke na način da lijeva ide preko desne, a isto se događa i u suprotnom smjeru kada veslač kreće prema naprijed po novi zaveslaj. U hrvatskom nazivlju za skul discipline službeno se koristi izraz "na pariće", što znači da veslač ima jedan par vesala za razliku od rimen disciplina u kojima ima samo jedno veslo.
 Samac ili skif, oznaka 1x. Posadu čini jedan skul veslač.
 Dvojac na pariće ili dubl, oznaka 2x. Posadu čine dva skul veslača.
 Četverac na pariće ili četverac skul, oznaka 4x. Posadu čine četiri skul veslača.
 Vrlo je rijedak osmerac na pariće (osmerac skul) čiju posadu čini osam skul veslača i kormilar, a oznaka je 8x+. Koristi se u nekim zemljama za mlađe uzraste kojima nije dozvoljeno rimen veslanje. Za potrebe škole veslanja, rekreacije ili egzibicije postoje i široki školski čamci (tzv. GIG varijanta), s kormilarom, uključujući i samac s kormilarom. U nas je najzastupljeniji četverac GIG (oznaka GIG 4x+) i u njemu se natječu kadeti B na stazi duljine 500 m. Postoje i skul čamci za 3, 5, 6, 7 ili primjerice čak 16 ili 24 skul veslača, ali ne postoje kao službene natjecateljske discipline u svijetu veslanja.
 Na engleskom se za čamac često upotrebljava izraz shell (školjka) i to zato što mu je oplata često tanka svega nekoliko milimetara da bi se postigla čim manja težina. Ovi čamci su također i vrlo dugi, te dok su oni natjecateljski često uski koliko je kod to moguće, dok čamci za trening ili rekreaciju mogu biti i nešto širi.
 Svaki je veslač leđima okrenut smjeru kretanja čamca i sila se proizvodi ujedinjenom kretnjom veslačevih nogu, trupa i ruku preko vesla na vodu. Veslač sjedi na pokretnom sjedištu koje se kotrlja na dvije paralelne šine.
 Svako veslo leži u ušici U-oblika pričvršćenoj na metalnoj osovini na kraju izbočnika. Izbočnik je načinjen od metalnih cijevi i čvrsto je pričvršćen na trup čamca. Iznimka su neki europski rekreativni čamci kod kojih je ušica direktno postavljena na valobran. Pod-tipovi veslačkih čamaca dalje su podijeljeni prema broju veslača u njima.
 Kategorije veslača
 Veslači se dijele u kategorije po spolu, dobi i težini.
 Po spolu se dijele na muške (M) i ženske (Ž).
 Po dobi Hrvatski veslački savez (HVS) razvrstava veslače u četiri osnovne kategorije: kadeti (K), juniori (J), seniori (S) i veterani (V). Unutar tih kategorija dalje se dijele u potkategorije:
 Kadeti B, do kraja godine u kojoj navršavaju 12 godina
 Kadeti A, do kraja godine u kojoj navršavaju 14 godina
 Juniori B (tzv. mlađi juniori), do kraja godine u kojoj navršavaju 16 godina
 Juniori A, do kraja godine u kojoj navršavaju 18 godina
 Seniori U23 (tzv. mlađi seniori ili seniori B) do kraja godine u kojoj navršavaju 22 godine
 Seniori (tzv. seniori A)
 Veterani A-K, od početka godine u kojoj navršavaju 27
 Po težini laki veslači (L ili LWT) izdvojeni su u zasebnu skupinu. HVS dopušta utrke lakih samaca u kategoriji juniora A. Najviša dopuštena težina za juniore (JMA) je 67.5 kg a za juniorke (JŽA) je 57.5 kg. Kod lakih seniora, pojedini veslač ne može biti teži od 72.5 kg a prosječna težina posade (bez kormilara) ne smije biti veća od 70 kg. Kod lakih seniorki, pojedina veslačica ne može biti teža od 59 kg, a prosječna težina posade (bez kormilarke) ne smije biti veća od 57.5 kg.
 Ostale kategorije za posebna natjecanja su veslači osnovnoškolci, veslači srednjoškolci, veslači studenti i veslači osobe s invaliditetom.
 Težinske kategorije
 Postoje u osnovi dvije težinske kategorije za veslače: teški veslači (heavyweight, HWT) i laki veslači ( lightweight, LWT).
 Laki veslači (M LWT). Za posade lakih veslača, 72.5 kg je pojedinačni maksimum, dok prosjek težine posade u čamcu ne smije biti veći od 70 kg.
 Lake veslačice (W LWT). Pojedinačni maksimum za veslačice je 59 kg, a prosjek težine posade u čamcu ne smije preći 57 kg. U SAD-u, žene imaju samo pojedinačni maksimum, dok na prosjek težine nema ograničenja.
 Natjecateljski čamac se obično proizvodi imajući u vidu težinsku kategoriju koja će ga koristiti najbolji su čamci od karbona jer su lagani a empacher je jedna od najpoznatijih firma za izradu čamaca. Sve do nedavno, na Olimpijskim igrama su bile zastupljene samo kategorije teških veslača, ali su od 1996. godine uvedene i dicipline za lake veslače, i to LM2x, LM4- i LW2x.
 Olimpijske i neolimpijske discipline
 Trenutno je u olimpijskom programu samo dio veslačkih disciplina. Razlog je potreba da se broj natjecatelja na Olimpijskim igrama drži u dogovorenim granicama.
 Olimpijske discipline
 muški: M1x (samac), M2- (dvojac bez kormilara), M4- (četverac bez kormilara), M2x (dvojac na pariće), M4x (četverac na pariće), M8+ (osmerac)
 žene: W1x (samac), W2- (dvojac bez kormilara), W2x (dvojac na pariće), W4x (četverac na pariće), W8+ (osmerac)
 laki veslači: LM2x (laki dvojac na pariće), LM4- (laki četverac bez kormilara)
 lake veslačice: LW2x (laki dvojac na pariće)
 Neolimpijske discipline (prisutne na Svjetskim prvenstvima u veslanju ali ne i na Olimpijskim igrama)
 muški: M2+ (dvojac s kormilarom), M4+ (četverac s kormilarom)
 žene: W4- (četverac bez kormilara)
 laki veslači: LM1x (laki samac), LM2- (laki dvojac bez kormilara), LM4x (laki četverac na pariće), LM8+ (laki osmerac)
 lake veslačice: LW1x (laki samac), LW4x (laki četverac na pariće)
 Veslačka natjecanja
 Uobičajene duljine staze
 Trke su odvojene po kategorijama: muški (M), žene (W), teški veslači (HWT) i laki veslači (LWT) itd. koji su zatim podijeljeni po disciplinama 8+, 4+, 1x, 2x itd. Na tipičnoj regati možete vidjeti različite trke najavljene kao M8+, W8+, M4+ pa tako dalje do npr. M1x i W1x. Mogu postojati i odvojene trke lakih i teških veslača koje tada uključuju kontrolno vaganje lakih neko vrijeme prije starta. Još možete vidjeti i podjele po iskustvu (škola veslanja, natjecatelji), po dobi ( juniori, mlađi juniori, seniori) itd.
 Standardna (olimpijska) duljina staze je 2000 m (poželjno u pravcu) i najčešće ima šest čamaca koji se natječu u odvojenim stazama koje mogu ali i ne moraju biti odvojene bovama. Prvi puta su staze na nekom veslačkom natjecanju odijeljene bovama na Olimpijskim igrama u Rimu, 1960. godine, a ta su se natjecanja održavala na jezeru Albano, nedaleko Rima, pa se tako u veslačkom žargonu uvriježilo da se otada svaka veslačka staza odijeljena bovama naziva "Albano staza". Veslačke utrke traju od 5 i pol do 8 i pol minuta, ovisno o disciplini, vremenskim uvjetima, toku vode te psihičkom stanju i iskustvu veslača. FISA prati i najbolja postignuta vremena na službenim natjecanjima na dionici od 2000 m.
 Neke utrke se odvijaju na stazi od 1000 m za starije natjecatelje (Masters) in na 1500 metara za mlađe kategorije. Startna procedura je opisana u sljedećem odlomku. Također, postoje tzv. match race natjecanje ( trke samo po dva čamca principom eliminacije). Taj format se koristi na čuvenoj Henley Royal Regatta u Engleskoj.
 Startna procedura
 Posade trebaju biti na svojim startnim pozicijama dvije minute prije predviđenog vremena starta. Kad su čamci prihvaćeni, startni sudac će nadzirati proces poravnavanja. Kad su posade poravnate, starter će prozvati sve posade redom po imenu. Nakon prozivanja, starter podiže crvenu zastavu, uz uzvik: 'Attention!'. Nakon kratke pauze, daje start spuštajući crvenu zastavu brzo nadole i istovremeno izgovara 'GO'.
 U slučaju vjetra, starter može preskočiti prozivanje i primijeniti 'brzi start'. U tom slučaju, uzvikuje 'Attention!'i ako nijedna posada ne odgovara, odmah podiže zastavu i daje startne komande. Na regatama koje organizira FISA, kad je crvena zastava jednom podignuta starter više ne uvažava podignutu ruku ( dogovoreni znak da posada nije spremna ), ali u SAD-u posada još ima to pravo.
 U SAD-u, postoji i slučaj 'starta odbrojavajnem'. Starter prekida prozivanja, i odbrojava '5-4-3-2-1 Attention! GO!'. Kada odbrojavanje jednom započne, podignute ruke se ne priznaju, i sve posade moraju iskoristiti tih 5 sekundi za poravnavanje i zauzimanje pravca.
 Posadama se može dodijeliti opomena nakon pogrešnog starta, zbog kašnjenja u dolasku na start, zbog kršenja pravila reda vožnje na stazi. Posada koja dobije dvije opomene isključena je iz trke.
 Ako posada ima kvar na opremi u prvih 100 m trke, mora stati i signalizirati sucu, koji će tada zaustaviti trku. Kvar na opremi ne uključuje greške kao što su rak, ili ispadanje rola iz šina.
 Kada je trka jednom započela, sudac je prati u motornom čamcu. On daje upute posadama samo kad mora spriječiti sigurnosni rizik. Ako je posada krenula ka drugo posadi, sudac podiže bijelu zastavu, proziva posadu, i pokazuje zastavom u smjeru u kojem se posada treba pomaknuti. Ako je posada pred sudarom s preprekom ( kao npr. stup od mosta ), sudac podiže bijelu zastavu i uzvikuje 'Obstacle!' ('Prepreka!') ili jednostavno 'STOP!'. Ako sudac mora zaustaviti cijelu trku, zazvonit će zvonom, mahati crvenom zastavom i uzviknuti 'STOP!' ako je potrebno.
 Posada koja želi uložiti protest more podići ruku nakon što pređe ciljnu crtu i uložiti sucu protest. Nakon toga slijedi i pismeni protest. Porota odlučuje o protestu nakon vijećenja.
 Trke na kronometar (Head Races)
 Ove utrke, koje se najčešće održavaju u SAD-u u jesen, ili u rano proljeće (u Europi) su oko 2.5 - 3 milje (4-5 km) duge a čamci startaju u svojoj kategoriji odvojeno u intervalimi po 10 sekundi. Ovakve trke se obično odvijaju na rijekama s brojnim mostovima i zavojima koji čine prestizanja jako zanimljivim.
 Trke na dodir (Bumps)
 'Bumps' je način utrkivanja u osmercima. U osnovi dolazi s rijeka koje su u većini dijelova dovoljno široke samo za dva čamca. Osnovna ideja je jednostavna: skupite grupu od 17 (ili 18) čamaca koji startaju u koloni jedan za drugim s dužinom i pol razmaka između svakog od njih, i kad trka krene, cilj je 'dodirnuti' čamac ispred sebe na način da se razmak između njih smanji toliko da je moguć kontakt. Dva čamca koja su sudjelovala u 'dodiru' ispadaju iz trke tako da se maknu u stranu i ostavljaju stazu slobodnom za one otraga (ako čamac iza dohvati čamac koji je bio ispred ta dva, tada se to naziva 'overbump'.
 Sljedeći dan posade koje su se 'dodirnule' mijenjaju startne pozicije. Trke traju 4 dana za svaku grupu, a pozicije se čuvaju do sljedeće godine. Divizije se tada utrkuju u obrnutom redoslijedu (tj, najlošija kreće prva) i posada koja je završila na vrhu divizije (jer je uspješno 'prevaslala' ili 'dodirnula' posadu na vodećoj poziciji sada vesla kao 17. u sljedećoj, jačoj diviziji i ako ondje uspiju napraviti 'dodir' prelaze sljedeći dan u višu diviziju. Cilj je naravno završiti na vrhu prve divizije 'Head of the River', ili napredovati za četiri mjesta (tj, postići 'dodir' svaki dan po jedan).
 Najuspješnije veslačke nacije i veslači
 Prve godine službenih veslačkih natjecanja vezane su uz početak modernog olimpizma. Tih su godina u natjecanjima dominirale nacije kao što su SAD, Italija i Francuska, koje i danas imaju tradiciju uspješnih nastupa u veslanju.
 Nakon Drugog svjetskog rata pojavljuju se natjecatelji iz tzv. istočnog bloka, među kojima se posebno ističu posade Istočne Njemačke. Treneri iz DDR-a su bili prvi koji su u trenažni proces unijeli znastvenu metodologiju i sistematičnost, te su u svojim 'tvornicama sportaša' godinama stvarali dominantne momčadi i pojedince u svim sportovima, a naročito u veslanju. Njihov model su ponekad uspješno koristile države kao što su SSSR, Rumunjska i Bugarska. Brojne su indicije da su u tim sustavima uz svu potrebnu medicinsku potporu bila korištena i nedozvoljena sredstva, tj. doping. Nakon ujedinjanja posade iz ujedinjene Njemačke su i dalje među uspješnijim nacijama, iako ne više toliko dominantne kao ranije.
 Početkom 21. stoljeća uz dotadašnje velesile javljaju se i odlične posade iz Australije, Novog Zelanda te zadnjih godina i Kine.
 Zanimljivo da je kolijevka modernog veslanja, Velika Britanija, uvijek među boljim nacijama ali rijetko po ukupnom broju medalja najuspješnija. Ipak, najveći veslač svih vremena dolazi iz Velike Britanije: to je Steve Redgrave, veslač koji je ostvario impozantan niz od 5 uzastopnih zlatnih medalja na 5 Olimpijskih igara u razdoblju od 1984. do 2000. godine! Kod djevojaka se pak sa sličnim dosezima istakla Rumunjka Elisabeta Lipa, koja je osvojila 5 zlata, dva srebra i jednu broncu na OI u razdoblju od 1984. do 2004. godine. Bilo je još impozantnih nastupa veslača i veslačica u povijesti ali se Redgrave i Lipa ipak ističu dugotrajnošću, kvalitetom i brojem medalja.
 Veslački ergometar
 U trenažnom procesu veslača često se koristi veslački simulator ili ergometar. Radi se o napravi namijenjenom treningu 'na suhom' koja dobro simulira kretnju veslanja, te se koristi ili kao kontrolni mehanizam pripreme veslača ili kao metoda treninga u danima kada nije moguć trening na vodi (niske temperature, zaleđeno jezero ili rijeka, i sl.).
 Najbolja vremena postignuta na ergometru su:
 M LWT Henrik Stephansen Denmark 5:58.5 2009
 M HWT Rob Waddell New Zealand 5:36.6 2008
 W HWT Sophie Balmary France 6:28.4 2006
 W LWT Lisa Schlenker U.S.A. 6:56.7 2000
 (HWT teški veslači,LWT laki veslači, M muškarci, W žene)
 Vidi
 Hrvatski veslački savez
 Popis dugovječnih i značajnijih regata u Hrvatskoj
 Veslanje zmajevih čamaca (Dragon boat), poznato i kao kinesko veslanje
 Veslanje na dasci / Stand up paddle bordanje / Stand up paddle surfanje / Stand up paddling (SUP) - ogranak surfanja koji je nastao na Havajima
 Kajak i Kanu
 Izvori
 Vanjske poveznice
 veslanje. Hrvatska tehnička enciklopedija - portal hrvatske tehničke baštine
 Sestrinski projekti
 Mrežna mjesta
 FISA - Međunarodna veslačka federacija
 Hrvatski veslački savez
 Kronologija hrvatskog veslanja
 Veslanje na Olimpijskim igrama
 Svjetska prvenstva u veslanju
 Europska prvenstva u veslanju


text:
 30.5.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 213/41
 Caingean arna tabhairt an 8 Aibreán 2022 – Ryanair v an Coimisiún
 (Cás T-185/22)
 (2022/C 213/60)
 Teanga an cháis: an Béarla
 Páirtithe
 Iarratasóir: Ryanair DAC (Sord, Éire) (ionadaithe: E. Vahida, F.C. Laprévote, V. Blanc, D. Pérez de Lamo agus S. Rating, dlíodóirí)
 Cosantóir: an Coimisiún Eorpach
 An t-ordú atá á lorg
 Iarrann an t-iarratasóir ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 cinneadh an Choimisiún Eorpaigh (AE) an 22 Nollag 2021 maidir le Státchabhair SA.100121 (2021/N) – an Phortaingéil – COVID-19: Cúiteamh as damáiste do TAP III a chur ar neamhní; agus
 —
 a ordú don Choimisiún Eorpach na costais a íoc.
 Saincheisteanna dlí agus príomhargóintí
 Mar thaca leis an gcaingean, maíonn an t-iarratasóir ceithre shaincheist dlí.
 1.
 An chéad saincheist dlí lena n-éilítear go ndearna an Coimisiún Airteagal 107(2)(b) CFAE a chur i mífheidhm agus go ndearna sé earráid fhollasach measúnaithe in athbhreithniú na comhréireachta ar an gcabhair don damáiste a rinneadh mar gheall ar phaindéim COVID-19.
 2.
 An dara saincheist dlí lena n-éilítear go sáraítear, leis an gcinneadh, forálacha sonracha CFAE agus na prionsabail ghinearálta dhlí AE, lena bhfuiltear ag tacú leis an léirscaoileadh ar aeriompar an Aontais ó dheireadh na 1980idí (i.e., neamh-idirdhealú, saorsholáthar seirbhísí agus saoirse bunaíochta).
 3.
 An tríú saincheist dlí lena n-éilítear gur mhainnigh an Coimisiún tús a chur le himscrúdú foirmiúil in ainneoin “deachrachtaí tromchúiseacha” a bheith ann agus gur sáraíodh cearta nós imeachta an iarratasóra.
 4.
 An ceathrú saincheist dlí lena n-éilítear, sárú ar dhualgas an Choimisiún chun réasúin a shonrú de bhun Airteagal 296(2) CFAE.