text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 13.1.2017
 COM(2017) 14 final
 2017/0007(COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
 par makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai
 {SWD(2017) 12 final}
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 •Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 Moldovas Republikai iepriekšējie divi gadi ir bijuši sarežģīts periods gan ekonomikas, gan politikas jomā. 2014. gada novembrī izraisījās skandāls saistībā ar liela mēroga krāpšanu banku darījumos, atklājot nopietnas pārvaldības problēmas, kuras kopš tā laika ir pavadījusi arī politiskā nestabilitāte (to raksturo arī trīs dažādu valdību veidošana kopš 2014. gada novembra vēlēšanām un Moldovas valsts bankas vadītāja aizstāšana) un protesti ielās. Turklāt šo notikumu rezultātā ir palēninājusies ekonomiskā izaugsme, Moldovas starptautiskie partneri ir pārtraukuši budžeta atbalsta sniegšanu un ir pavājinājies fiskālais un maksājumu bilances stāvoklis. Ekonomikas grūtības ir saasinājusi dažu galveno Moldovas reģionālo tirdzniecības partneru (jo īpaši Krievijas, Baltkrievijas un Ukrainas) ekonomikas recesija vai vāja ekonomiskā aktivitāte, kā rezultātā samazinājušies eksporta un naudas pārvedumu apjomi. Šo ietekmi tikai daļēji kompensē pieaugošā tirdzniecība ar ES pēc tam, kad stājās spēkā 2014. gadā parakstītais asociācijas nolīgums, kas paredz izveidot padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu.
 Šajā sakarā Moldova lūdza Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) atbalstu. Pēc sarežģītām un ilgām sarunām, kas atspoguļo pastāvošo politisko nestabilitāti, iestādes 2016. gada jūlijā beidzot panāca vienošanos ar SVF par programmu, kuras pamatā ir vienošanās par trīs gadu ilgu Paplašinātās kreditēšanas mehānismu un Paplašinātās finansēšanas mehānismu (ECF/EFF). SVF valde apstiprināja nolīgumu 2016. gada 7. novembrī. Šo nolīgumu bija iespējams noslēgt, iestādēm no jauna izrādot apņēmību risināt finanšu sektora un publisko finanšu pārvaldības problēmas pēc tam, kad 2016. gada janvārī tika izveidota jauna valdība premjerministra Filipa vadībā un 2016. gada martā — iecelts jauns centrālās bankas vadītājs. Piekļuve saskaņā ar finansiālo vienošanās ar SVF atbilstu 75 % no Moldovas SVF kvotas (SDR 129,4 miljoni jeb aptuveni EUR 161 miljons). ECF/EFF mērķis ir strauji uzlabot finanšu sektora pārvaldību un uzraudzību, stiprināt politiku, lai nodrošinātu makroekonomikas un finanšu stabilitāti, un sekmēt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi.
 Būtu jāatzīmē, ka pēc Ārlietu padomes 2016. gada 15. februāra secinājumiem starp ES un Moldovas iestādēm tika panākta vienošanās par Prioritāro reformu ceļvedi ar mērķi atsākt būtiskas strukturālās reformas; par termiņu noteica 2016. gada 31. jūliju. Kopš tā laika ir panākts ievērojams progress šā ceļveža īstenošanā, tomēr pagaidām nav atrisinātas visas problēmas, par kurām ES paudusi bažas, kā norādīts februāra Padomes secinājumos.
 Moldovas valdība 2015. gada augustā lūdza no ES arī makrofinansiālo palīdzību (MFP) un atkārtoja šo lūgumu 2016. gada martā
 1
 . Šā lūguma rezultātā un ņemot vērā politiskās un ekonomikas situācijas attīstību kopš 2014. gada, Eiropas Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai līdz EUR 100 miljonu apmērā. No šīs summas EUR 60 miljoni būtu aizdevumu veidā un EUR 40 miljoni — dotāciju veidā. Ierosinātā summa ir pamatota, balstoties uz atjauninātu novērtējumu par valsts ārējā finansējuma vajadzībām, SVF programmas apmēru, sloga sadales apsvērumiem un rīcības iespējām, ko pieļauj ES budžets.
 Ierosinātais ES MFP pasākums palīdzētu Moldovai segt daļu no atlikušajām ārējā finansējuma vajadzībām saistībā ar jauno SVF programmu laikposmam no 2016. līdz 2018. gadam, kuras tiek lēstas USD 442 miljonu (EUR 402 miljonu) apmērā. Darbība mazinātu ekonomikas maksājumu bilances un fiskālās nelīdzsvarotības īstermiņa riskus. Tā tiktu izstrādāta un īstenota, saskaņojot to ar korekciju un reformu programmām, par kurām Moldova vienojas ar SVF un Pasaules Banku, kā arī ar reformām, par kurām vienojās saistībā ar ES budžeta atbalsta darbībām un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas nolīgumu.
 Sagaidāms, ka ierosinātās darbības īstenošana būs cieši saistīta ar atbalsta maksājumu atsākšanu atbilstīgi budžeta atbalsta darbībām, ko finansē no Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI). Tie kopš 2015. gada ir iesaldēti saistībā ar bažām par pārvaldību un uzticamas makroekonomikas politikas stratēģijas trūkumu.
 Kā sīkāk izklāstīts šim priekšlikumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā, Komisija, pamatojoties arī uz Eiropas Ārējās darbības dienesta veikto politiskās situācijas novērtējumu, uzskata, ka ir izpildīti politiskie un ekonomiskie priekšnosacījumi ierosinātajai MFP darbībai.
 •Vispārīgais konteksts
 Moldovas makroekonomiskā perspektīva joprojām ir viegli satricināma, tomēr nesenie korekcijas pasākumi apvienojumā ar prognozēm par ārvalstu līdzekļu devēju atbalsta atjaunošanos ir palīdzējuši valstij atgūt zināmu stabilitāti.
 Pēc ievērojamās ekonomikas izaugsmes tempu palēnināšanās 2014. gadā Moldovā pagājušajā gadā sākās ekonomikas recesija, tās IKP 2015. gadā samazinoties par 0,5 % saistībā ar šādiem faktoriem: a) nelabvēlīgi laikapstākļi, kuru rezultātā par 13,4 % samazinājās lauksaimniecības produkcijas apjoms; b) arvien straujāka naudas pārvedumu samazināšanās un vāji eksporta rādītāji saistībā ar dažu galveno Moldovas reģionālo tirdzniecības partneru (jo īpaši Krievijas, Baltkrievijas un Ukrainas) ekonomikas recesiju vai vājo ekonomisko aktivitāti; c) vājš iekšzemes kreditēšanas pieaugums pēc problēmām banku sistēmā un stingrākas monetārās politikas ieviešanas; un d) fiskālie ierobežojumi, ko daļēji izraisījusi starptautisko līdzekļu devēju atbalsta apturēšana, kā arī ar nodokļu ieņēmumu samazināšanās sakarā ar ekonomikas recesiju, kas būtiski ietekmēja citstarp publisko ieguldījumu programmu 2015. gadam. Sagaidāms, ka pēc korekcijas 2015. gadā Moldovas ekonomika tikai lēnām atgūsies 2016. gadā un turpmākajos gados. Tiek prognozēts, ka 2016. gadā IKP pieaugs apmēram par 2 %. 2016. gadā izaugsmi joprojām ierobežos budžeta samazinājumi un stingrie kreditēšanas nosacījumi, kā arī mazās naudas pārvedumu plūsmas un augstāki vietējie enerģijas tarifi, kā rezultātā privātais patēriņš arī turpmāk būs mērens. Savukārt, lai pārorientētos uz ES tirgiem, būs nepieciešams laiks un ieguldījumi.
 Pēc straujāka pieauguma no 4,7 % 2014. gada decembrī līdz 13,5 % 2015. gada decembrī (salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) patēriņa cenu inflācijai ir bijusi tendence samazināties, sasniedzot 3,0 % 2016. gada septembrī. SVF prognozē vidējo gada inflāciju 2016. gadā 6,9 % un 2017. gadā — 4,9 % apmērā.
 Valdība ir saskārusies ar būtisku fiskālo spiedienu saistībā ar budžeta ieņēmumu samazināšanos vājākas ekonomiskās aktivitātes un līdzekļu devēju sniegtā budžeta atbalsta pārtraukšanas rezultātā. Šie faktori veicināja budžeta deficīta pieaugumu no 1,9 % no IKP 2014. gadā līdz 2,3 % no IKP 2015. gadā. Atbilstoši ar SVF saskaņotajai programmai valdība pieņēma pārskatītu 2016. gada budžetu un prezidents to parakstīja 2016. gada 4. oktobrī — tajā paredzēti nepieciešamie korekcijas pasākumi gan izdevumu, gan ieņēmumu daļā, lai sasniegtu deficīta mērķi 3,2 % no IKP.
 2016. gadā ieņēmumu un izdevumu pasākumu rezultātā gūtie ietaupījumi kopumā sasniedza MDL 2,2 miljardus jeb 1,7 % no IKP. Tie ietver pasākumus, lai kontrolētu algu izdevumus (arī samazinot vakanto amata vietu skaitu), kā arī dažādus pasākumus, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanu, reformētu nodokļu administrēšanu un samazinātu pārlieku lielo skaitu nodokļu atvieglojumu).
 Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielinājās no 36 % 2014. gada beigās līdz 45 % 2015. gada beigās. Šajās aplēsēs ņemti vērā ārkārtas aizdevumi ar valsts garantijām, ko Moldovas Valsts banka sniedza trīs bankām, kuras atrodas likvidācijas procesā. Valsts parāda palielināšanās pagājušajā gadā bija saistīta galvenokārt ar tā iekšējā parāda komponentu. Ārējais valsts parāds ir pieaudzis mazāk (no 18 % no IKP 2014. gadā līdz 21 % no IKP 2015. gada beigās), un šo pieaugumu izraisīja galvenokārt lejas vērtības samazināšanās. Ārējais parāds ir galvenokārt vidēja termiņa un ilgtermiņa parāds daudzpusējiem un divpusējiem kreditoriem ar atvieglotiem noteikumiem.
 2015. gadā tekošā konta deficīts samazinājās līdz EUR 293 miljoniem (par 40 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) — iemesls bija ievērojamais importētās enerģijas cenu kritums un vājais iekšzemes pieprasījums, kā rezultātā samazinājās imports. Tomēr tekošā konta deficīta procentuālā daļa no IKP samazinājās no 6,7 % 2014. gadā līdz 5,0 % 2015. gadā, kas skaidrojams ar IKP samazinājumu dolāru izteiksmē 2015. gadā (kas pats par sevi atspoguļo gan reālā IKP kritumu, gan lejas vērtības samazināšanos).
 Neraugoties uz nemierīgo ekonomikas un politiskās situācijas attīstību Moldovā, ārvalstu tiešo ieguldījumu pieplūdums 2015. gadā netika ietekmēts. ĀTI pieplūdums 2015. gadā sasniedza USD 165 miljonus salīdzinājumā ar USD 158 miljoniem 2014. gadā. Moldovas brīvajām ekonomiskajām zonām bija būtiska nozīme ārvalstu tiešo ieguldījumu piesaistīšanā.
 Saistībā ar krīzi finanšu sektorā starptautiskās rezerves laikposmā no 2014. gada septembra līdz 2015. gada februārim samazinājās par 35 % līdz USD 1,7 miljardiem, kas atbilst aptuveni 4,3 mēnešu importa apjomam. Konkrētāk, šajā laikposmā Moldovas valsts banka pārdeva daļu savu ārvalstu valūtas rezervju kopā EUR 700 miljonu apmērā, gan veicot īpašas pārdošanas trim valsts kontrolētajām bankām, kas tika likvidētas, gan pārdodot valūtas tirgū. Šī samazināšanās daļēji bija saistīta ar uzkrājumu dolarizācijas pieaugumu, vājinoties uzticībai Moldovas lejai. No tā laika līdz 2016. gada septembrim centrālā banka, atspoguļojot stabilizēšanos un atveseļošanos valūtas tirgos, ir uzkrājusi ārvalstu valūtas rezerves USD 2,1 miljarda apmērā, kas saskaņā ar aplēsēm atbilst 5,1 mēneša plānotā importa apjomam.
 Pēc tam, kad reformu process vairākus gadus bija nonācis strupceļā, pēdējo sešu mēnešu laikā ir panākts ievērojams progress, īstenojot strukturālo reformu programmu, tostarp reformas, kuras ir daļa no Prioritāro reformu ceļveža, par ko 2016. gada februārī tika panākta vienošanās ar ES. Tomēr dažās jomās pasākumi tikuši pieņemti ar kavēšanos — tas attiecas, piemēram, uz valsts pārvaldes reformu, Valsts Finanšu tirgu komisijas priekšsēdētāja iecelšanu, kā arī pasākumiem, lai liberalizētu elektroenerģijas un gāzes nozares. ES arvien vairāk iesaistās tehnisku un politisku konsultāciju sniegšanā Moldovai strukturālo reformu jomā, finansējot 25 tā saukto augsta līmeņa padomdevēju komandu, kas strādā ciešā sadarbībā ar augsta līmeņa ierēdņiem dažādās iestādēs, starp kuriem ir premjerministrs, finanšu ministrs un Moldovas valsts bankas vadītājs. Šis pirmo reizi īstenotais pasākums attiecas uz būtiskām reformu jomām, piemēram, finanšu sektora reformu, publisko finanšu pārvaldību, ārējo revīziju un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas īstenošanu.
 Turklāt SVF 2016. gada novembra prognozes liecina par ievērojamām maksājumu bilances vajadzībām laikposmam no 2016. līdz 2018. gadam — kopējais ārējā finansējuma iztrūkums tiek lēsts USD 469 miljonu apmērā (USD 184 miljoni 2016. gadā, USD 186 miljoni 2017. gadā un USD 99 miljoni 2018. gadā). Pamatā šā finansējuma iztrūkuma iemesls ir trīs faktori: salīdzinoši augsts tekošā konta deficīts, nepieciešamība palielināt ārvalstu valūtas rezerves un sagaidāmās augstās parāda dzēšanas prasības. Ierosinātā jaunā MFP darbība EUR 100 miljonu apmērā segtu 24,9 % no prognozētā atlikušā finansējuma iztrūkuma (atskaitot neto SVF finansējumu un gaidāmo uz politiku balstīto Pasaules Bankas aizdevumu izmaksu).
 •Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
 Lēmumu 938/2010/ES, ar kuru Moldovas Republikai sniedza iepriekšējo makrofinansiālo palīdzību dotācijās EUR 90 miljonu apmērā, Eiropas Parlaments un Padome pieņēma 2010. gada 20. oktobrī
 2
 . Palīdzību pilnībā izmaksāja 2010.–2012. gada laikposmā.
 •Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem
 Eiropas Savienība un Moldova gadu gaitā ir izveidojušas ciešas politiskās un ekonomikas attiecības. Tā rezultātā tika noslēgts asociācijas nolīgums (tostarp par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu), kas tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā un pilnībā stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. Asociācijas nolīgums aizstāja iepriekšējo partnerības un sadarbības nolīgumu un ļaus Moldovai veidot politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju ar ES. Asociācijas programmā, kas apstiprināta 2014. gadā, iekļauts uz asociācijas nolīguma struktūru balstīts prioritāšu saraksts kopīgam darbam laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam. Tā pašlaik tiek pārskatīta, lai sagatavotu atjauninātu versiju 2017.–2019. gadam. Vienotajā atbalsta shēmā 2014.–2017. gadam ir noteiktas prioritārās jomas ES sadarbībai ar Moldovu saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu. Ir uzsākts arī darbs, lai izveidotu jaunu vienoto atbalsta shēmu 2017.–2020. gadam.
 Labi attīstītas ir arī Moldovas ekonomiskās saiknes ar Eiropas Savienību. 2015. gadā ES bija Moldovas lielākais tirdzniecības partneris, attiecīgajai tirdzniecības daļai veidojot 53 %, kas krietni pārsniedz tirdzniecības daļu ar Krieviju, 13 %. 2016. gadā minētais īpatsvars ir turpinājis pieaugt, sasniedzot 62 %.
 Valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, ir tiesības saņemt MFP. ES makrofinansiālā palīdzība papildinātu saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu un citām ES programmām piešķirtās dotācijas un pamatprogrammu un jo īpaši nosacījumus, kas paredzēti budžeta atbalsta pasākumos, ko īsteno Eiropas Savienība. Atbalstot to, ka Moldovas iestādes pieņem piemērotu makroekonomiskās politikas un strukturālo reformu satvaru, ES MFP palielinātu ES vispārējās finansiālās palīdzības pievienoto vērtību un efektivitāti, tai skaitā ar citu finanšu instrumentu palīdzību.
 Lai gan Moldova joprojām rada bažas attiecībā uz tās situāciju cilvēktiesību jomā, kā arī attiecībā uz pārvaldības un tiesiskuma jautājumiem, Moldovas iestādes ir no jauna izrādījušas apņemšanos risināt valsts pārvaldības problēmas un turpināt nepieciešamās politiskās reformas. Tomēr, lai MFP būtu veiksmīga, joprojām ir nepieciešams sekmīgi īstenot svarīgākās reformas — tā tiks rūpīgi uzraudzīta.
 Šajā sakarā tiek uzskatīts, ka Moldova atbilst politiskajiem priekšnoteikumiem par makrofinansiālās palīdzības sniegšanu trešām valstīm, it īpaši attiecībā uz demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, un ka tā ir valsts, ar kuru ES uztur ciešas politiskās un ekonomiskās attiecības. Eiropas Ārējās darbības dienesta sagatavots detalizēts novērtējums par atbilstību šiem politiskajiem kritērijiem makrofinansiālās palīdzības sniegšanai ir iekļauts priekšlikumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta pielikumā.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 •Ierosināto pasākumu kopsavilkums
 Attiecīgās MFP darbības maksimālais apjoms būtu EUR 100 miljoni. Komisija ierosina nodrošināt nepieciešamo palīdzības summu, sniedzot vidēja termiņa aizdevumu līdz EUR 60 miljonu apmērā un dotācijas līdz EUR 40 miljonu apmērā. Tā Moldovai palīdzēs segt ārējā finansējuma vajadzības 2016.–2018. gadā, kuras noteikusi Komisija, balstoties uz SVF aplēsēm.
 Ņemot vērā ierosinātās darbības apjomu, Komisija apsver iespēju piešķirt palīdzību trīs daļās. Pirmie divi maksājumi, ko katru veido dotācijas elements EUR 10 miljonu apmērā un aizdevuma daļa EUR 20 miljonu apmērā, tiktu izmaksāti 2017. gadā; trešais maksājums, ko veido dotācijas elements EUR 20 miljonu apmērā un aizdevuma daļa EUR 20 miljonu apmērā, tiktu izmaksāts 2018. gada pirmajā pusē. Palīdzību pārvaldīs Komisija. Tiek piemēroti īpaši noteikumi par krāpšanas un citu nelikumību novēršanu saskaņā ar Finanšu regulu.
 Ar katras MFP daļas (tostarp pirmās) maksājumiem tiks saistīti stingri nosacījumi — jābūt panāktai labai virzībai gan SVF programmas īstenošanā, gan izpildot konkrētos politikas nosacījumus, par ko Moldova vienojusies ar ES saprašanās memorandā, kas saistīts ar šo darbību. Šiem politikas nosacījumiem vajadzētu būt vērstiem uz dažu būtisku trūkumu novēršanu, kuri gadu gaitā bijuši vērojami Moldovas ekonomikā un ekonomikas pārvaldības sistēmā. Iespējamās jomas, ar kurām saistīti nosacījumi, varētu būt citstarp reformas finanšu sektora pārvaldības stiprināšanai, publisko finanšu pārvaldība, enerģētikas nozares reforma un papildu pasākumi sociālā nodrošinājuma tīkla stiprināšanai, investīciju vides uzlabošana un atbalsts padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas nolīguma īstenošanai.
 Lēmums izmaksāt ierosināto palīdzību dotāciju veidā un pusi aizdevumu veidā ir pamatots, ņemot vērā Moldovas attīstības līmeni (mērot ienākumus uz vienu iedzīvotāju) un parāda rādītājus. Šis lēmums atbilst arī SVF un Pasaules Bankas attieksmei pret Moldovu. Turklāt Moldova ir tiesīga saņemt koncesiju finansējumu gan no SVF Ieguldījumu fonda nabadzības mazināšanai un izaugsmei, gan no Pasaules bankas Starptautiskās attīstības asociācijas (IDA).
 •Juridiskais pamats
 Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 212. pants.
 •Subsidiaritāte (neekskluzīvai kompetencei)
 Subsidiaritātes princips ir ievērots, jo dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nevar pietiekamā mērā sasniegt mērķi atjaunot īstermiņa makroekonomisko stabilitāti Moldovas Republikā un to labāk spēj izdarīt Eiropas Savienība. Galvenie iemesli tam ir budžeta ierobežojumi valstu līmenī un vajadzība koordinēt līdzekļu devēju darbību, lai maksimāli palielinātu palīdzības apmēru un efektivitāti.
 •Proporcionalitāte
 Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam: tas atbilst īstermiņa makroekonomiskās stabilitātes sasniegšanai vajadzīgajam minimumam un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šim nolūkam.
 Pamatojoties uz SVF aplēsēm Paplašinātās finansēšanas mehānisma vienošanās kontekstā, Komisija ir noteikusi, ka ierosinātās jaunās MFP apmērs atbilst 24,9 % no atlikušā finansējuma iztrūkuma laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam. Tas ir saskaņā ar standarta praksi attiecībā uz sloga sadali MFP darbību ietvaros, ņemot vērā citu divpusējo un daudzpusējo līdzekļu devēju solīto palīdzību Moldovai.
 •Juridiskā instrumenta izvēle
 Projektu finansēšana vai tehniskā palīdzība nebūtu piemērota vai pietiekama, lai sasniegtu makroekonomikas mērķus. Salīdzinot ar citiem ES instrumentiem, galvenā MFP pievienotā vērtība būs ārējā finansējuma iegūšanas atvieglošana, kā arī palīdzība stabilas makroekonomiskās vides izveidei, tostarp veicinot maksājumu bilances un budžeta ilgtspēju un pienācīgus pamatnosacījumus strukturālajām reformām. Palīdzot izveidot pienācīgu vispārējo politikas satvaru, MFP var palielināt to pasākumu efektivitāti, kuri Moldovā finansēti ar citiem, specifiskākiem ES finanšu instrumentiem.
 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
 •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Makrofinansiālo palīdzību sniedz kā būtisku daļu no starptautiskā atbalsta, kas paredzēts Moldovas Republikas ekonomikas stabilizācijai. Sagatavojot šo priekšlikumu par MFP, Komisijas dienesti ir apspriedušies ar SVF un Pasaules Banku, kas jau uzsākuši plašas finansējuma programmas un gatavo jaunas. Komisija 2016. gada 20. septembrī apspriedās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, kas apstiprināja priekšlikumu. Komisija ir arī regulāri sazinājusies ar Moldovas iestādēm.
 •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Saskaņā ar Finanšu regulas prasībām Komisijas dienesti veica operatīvo novērtējumu par Moldovas finanšu un administratīvo apriti, lai pārliecinātos, ka esošās procedūras programmu palīdzības, tostarp MFP, pārvaldībai nodrošina pienācīgas garantijas. 2016. gada februārī tie saņēma konsultāciju uzņēmuma sagatavotu galīgo ziņojumu par operatīvo novērtējumu. Ziņojumā secināts, ka Moldovas finanšu un administratīvās aprites pašreizējais stāvoklis ir kopumā atbilstīgs jaunas MFP darbības pārvaldībai, lai arī joprojām pastāv būtiski trūkumi. Situācijas attīstība šajā jomā arī turpmāk tiks rūpīgi uzraudzīta, tostarp ES delegācijām Kišiņevā regulāri sniedzot progresa ziņojumus saistībā ar publisko finanšu pārvaldības reformām.
 •Ietekmes novērtējums
 ES makrofinansiālā palīdzība ir finanšu instruments, kas izmantojams ārkārtas gadījumos ar mērķi sniegt atbalstu nopietnu maksājumu bilances problēmu novēršanai trešās valstīs. Tāpēc uz šo MFP priekšlikumu neattiecas prasība veikt ietekmes novērtējumu saskaņā ar Komisijas Labāka regulējuma pamatnostādnēm (SWD(2015) 111 final), jo šajā ārkārtas situācijā, kurā ir nepieciešama ātra reaģēšana, pastāv politiska vajadzība strauji virzīties uz priekšu.
 Kopumā Komisijas priekšlikumi bija balstīti uz pieredzi, kas gūta, veicot ex post izvērtējumus par iepriekšējām darbībām ES kaimiņvalstīs. Jaunā MFP un kopā ar to īstenojamā ekonomikas korekciju un reformu programma palīdzēs apmierināt Moldovas vidēja termiņa finansējuma vajadzības, vienlaicīgi atbalstot politikas pasākumus, kas vērsti uz vidēja termiņa maksājumu bilances stiprināšanu, fiskālo stabilitāti un ilgtspējīgas izaugsmes palielināšanu, tādējādi papildinot programmu, par ko jāvienojas ar SVF. Šiem politikas nosacījumiem vajadzētu būt vērstiem uz dažu būtisku trūkumu novēršanu, kuri gadu gaitā bijuši vērojami Moldovas ekonomikā un ekonomikas pārvaldības sistēmā. Iespējamās jomas, ar kurām saistīti nosacījumi, principā varētu būt citstarp reformas finanšu sektora pārvaldības stiprināšanai, publisko finanšu pārvaldība, enerģētikas nozares reforma un papildu pasākumi sociālā nodrošinājuma tīkla stiprināšanai, investīciju vides uzlabošana un atbalsts padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas nolīguma īstenošanai.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Plānotā palīdzība tiktu piešķirta aizdevuma un dotācijas veidā. Aizdevums tiktu finansēts ar aizņēmuma operācijas palīdzību, kuru Komisija veiks ES vārdā. Aizdevuma veidā sniegtās palīdzības ietekme uz budžetu atbildīs to summu iemaksai (kvota: 9 %), kuras no budžeta pozīcijas 01 03 06 (“Garantiju fonda finansējums”) tiek piešķirtas ES Garantiju fondam ārējai darbībai. Pieņemot, ka aizdevuma pirmās divas daļas (EUR 20 miljonu apmērā) tiks izmaksātas 2017. gadā un aizdevuma trešā daļa (EUR 20 miljonu apmērā) — 2018. gadā, saskaņā ar noteikumiem par garantiju fonda mehānismu iemaksa tiks veikta 2019.–2020. gada budžetos attiecīgi EUR 3,6 miljonu un EUR 1,8 miljonu apmērā
 3
 . Palīdzības dotācijas elements (EUR 10 miljonu apmērā katrā no pirmajām divām palīdzības daļām un EUR 20 miljonu apmērā trešajā palīdzības daļā) tiktu finansēts no 2017. un 2018. gada budžeta saistību apropriācijām no budžeta pozīcijas 01 03 02 (Makrofinansiālā palīdzība), un maksājumi tiktu veikti 2017. un 2018. gadā. Balstoties uz pašreizējām prognozēm par budžeta pozīcijas 01 03 02 un 01 03 06 izmantojumu, Komisija uzskata, ka darbības ietekmi uz budžetu ir iespējams nosegt.
 5.CITI ELEMENTI
 •Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība
 Priekšlikumā ir iekļauta turpināmības klauzula. Ierosinātā MFP būs pieejama divarpus gadus, sākot no pirmās dienas pēc saprašanās memoranda stāšanās spēkā.
 2017/0007 (COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
 par makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. pantu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu
 4
 ,
 pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru
 5
 ,
 tā kā:
 (1)Eiropas Savienības (“Savienība”) un Moldovas Republikas (“Moldova”) attiecības turpina attīstīties Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) un Austrumu partnerības ietvaros. Moldova pievienojās ES Austrumu partnerībai 2009. gadā; pēc tam sekoja sarunas par ES un Moldovas asociācijas nolīgumu. Šis nolīgums, kas paredz pakāpeniski izveidot padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), tika parakstīts 2014. gada jūnijā un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.
 (2)Moldovas ekonomiku ir būtiski ietekmējusi politiskā nestabilitāte, ko valsts piedzīvoja laikposmā no 2014. gada novembra vēlēšanām līdz 2016. gada janvārim, kā arī skandāls saistībā ar krāpšanu banku darījumos, vāja ekonomiskā aktivitāte reģionā un Krievijas noteiktie importa aizliegumi. Šī situācija veicināja ekonomikas recesiju, tirdzniecības deficīta pieaugumu un ārvalstu valūtas rezervju ievērojamu samazināšanos pēdējā gada laikā.
 (3)Pēc tam, kad 2016. gada sākumā tika izveidota jauna valdība un iecelts jauns centrālās bankas vadītājs, iestādes ir atkal izrādījušas apņemšanos gūt panākumus nepieciešamajās politiskajās reformās un risināt valsts pārvaldības problēmas finanšu sektorā un publisko finanšu pārvaldības jomā.
 (4)Lai atbalstītu jauno reformu gaitu, ES un Moldova pēc Ārlietu padomes 2016. gada 15. februārī paustajiem secinājumiem vienojās par Prioritāro reformu ceļvedi. Moldova ir guvusi ievērojamus panākumus šā ceļveža īstenošanā.
 (5)Ņemot vērā politisko pāreju un ekonomiskās grūtības, Moldovas iestādes un Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) 2016. gada jūlijā vienojās par trīs gadu ilgu Paplašinātās kreditēšanas mehānismu un Paplašinātās finansēšanas mehānismu (ECF/EFF) USD 178,7 miljonu apmērā. SVF valde apstiprināja nolīgumu 2016. gada 7. novembrī. Saskaņā ar šo SVF programmu tiek sagaidīts, ka Moldovas iestādes strauji uzlabos finanšu sektora pārvaldību un uzraudzību, stiprinās politiku, kas nodrošinātu makroekonomikas un finanšu stabilitāti, un sekmēs ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi.
 (6)Ņemot vērā ekonomikas stāvokļa un perspektīvas pasliktināšanos, Moldova 2015. gada augustā lūdza Savienību piešķirt papildu makrofinansiālo palīdzību un atkārtoja šo lūgumu 2016. gada martā.
 (7)Savienības indikatīvā piešķīruma apmērs Moldovai saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (EKI) ir EUR 610 līdz 746 miljoni, ieskaitot budžeta atbalstu un tehnisko palīdzību. Tomēr Savienības budžeta atbalsta maksājumi 2015. gada sākumā tika pārtraukti un to atsākšanai tika paredzēts nosacījums, ka jābūt apstiprinātai jaunai SVF programmai un izpildītiem budžeta atbalsta nosacījumiem.
 (8)Tā kā Moldova ir valsts, uz kuru attiecas EKP, būtu jāuzskata, ka tā ir tiesīga saņemt Savienības makrofinansiālo palīdzību.
 (9)Savienības makrofinansiālajai palīdzībai vajadzētu būt finanšu instrumentam, kas izmantojams ārkārtas gadījumos ar nolūku sniegt konkrētam mērķim nepiesaistītu atbalstu maksājumu bilances problēmu novēršanai, lai nodrošinātu saņēmējam nekavējoties vajadzīgo ārējo finansējumu, un tai būtu jābalsta tādas politikas programmas īstenošana, kas ietver tūlītējus stingrus korekcijas pasākumus un strukturālas reformas, kuru mērķis ir novērst maksājumu bilances problēmas īstermiņā.
 (10)Ņemot vērā to, ka Moldovas maksājumu bilancē saglabājas būtisks ārējā finansējuma iztrūkums, kas pārsniedz SVF un citu daudzpusēju iestāžu piešķirtos resursus, tad pašreizējos ārkārtas apstākļos Savienības makrofinansiālā palīdzība, kas jāsniedz Moldovai, ir uzskatāma par piemērotu atbildi uz Moldovas lūgumu atbalstīt ekonomikas stabilizāciju saistībā ar SVF programmu. Savienības makrofinansiālā palīdzība atbalstītu Moldovas ekonomikas stabilizācijas un strukturālo reformu programmu, papildinot resursus, kas pieejami saskaņā ar SVF finansiālo vienošanos.
 (11)Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta ilgtspējīgas ārējā finansējuma situācijas atjaunošana Moldovā, tādējādi atbalstot tās ekonomisko un sociālo attīstību.
 (12)Sagaidāms, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība būs cieši saistīta ar budžeta atbalsta darbību maksājumu īstenošanu saskaņā ar EKPI.
 (13)Savienības makrofinansiālās palīdzības apmēra noteikšana balstās uz Moldovas atlikušo ārējā finansējuma vajadzību pilnīgu kvantitatīvu novērtējumu, un tajā tiek ņemta vērā valsts spēja finansēt sevi ar pašas resursiem, jo īpaši izmantojot tās rīcībā esošās starptautiskās rezerves. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāpapildina SVF un Pasaules Bankas piedāvātās programmas un piešķirtie resursi. Palīdzības apmēra noteikšanā ņem vērā arī gaidāmo finansiālo ieguldījumu, ko sniedz daudzpusējie līdzekļu devēji, un vajadzību nodrošināt taisnīgu sloga sadali starp Savienību un citiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Moldovā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību.
 (14)Ņemot vērā Moldovas atlikušās ārējā finansējuma vajadzības, tās ekonomikas attīstības līmeni, ko vērtē pēc ienākumiem uz vienu iedzīvotāju un pēc nabadzības rādītājiem, tās spēju sevi finansēt no pašas resursiem, jo īpaši tās rīcībā esošās ārējās rezerves, un novērtējumu par tās spēju atmaksāt aizdevumu, pamatojoties uz parāda atmaksājamības analīzi, – daļa palīdzības būtu jāsniedz dotāciju veidā.
 (15)Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības atbilst pamatprincipiem, mērķiem un pasākumiem, kas veikti dažādās jomās ārējā darbībā un citos attiecīgos Savienības politikas virzienos.
 (16)Savienības makrofinansiālajai palīdzībai būtu jāatbalsta Savienības ārpolitika attiecībā uz Moldovu. Komisijas dienestiem un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visu makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laiku, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību.
 (17)Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Moldovas apņēmība rīkoties atbilstoši vērtībām, kas tai ir kopīgas ar Savienību, ieskaitot demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesību ievērošanu, ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu, kā arī Moldovas saistības ievērot atklātas, likumīgas un godīgas tirdzniecības principus.
 (18)Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikumam vajadzētu būt tādam, ka Moldovā tiek respektēti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Turklāt ar Savienības makrofinansiālās palīdzības konkrētajiem mērķiem būtu jāuzlabo publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāte, pārredzamība un pārskatatbildība, Moldovas finanšu sektora pārvaldība un uzraudzība un jāveicina strukturālās reformas, kuru mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, darbvietu izveidi un fiskālo konsolidāciju. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu regulāri jāuzrauga gan priekšnoteikumu izpildīšana, gan minēto mērķu sasniegšana.
 (19)Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tiek efektīvi aizsargātas, Moldovai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar palīdzību. Turklāt būtu jāparedz noteikumi, ka Komisija veic pārbaudes un ka Revīzijas palāta veic revīzijas.
 (20)Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar Eiropas Parlamenta un Padomes (kā budžeta lēmējiestādes) pilnvaras.
 (21)Dotāciju veidā piešķirtajām makrofinansiālās palīdzības summām un uzkrājumu summām, kas vajadzīgas makrofinansiālajai palīdzībai aizdevumu veidā, būtu jāatbilst budžeta apropriācijām, kas paredzētas daudzgadu finanšu shēmā.
 (22)Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu to, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj sekot šā lēmuma īstenošanai, Komisijai tie būtu regulāri jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāsniedz tiem attiecīgie dokumenti.
 (23)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011
 6
 .
 (24)Uz Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāattiecina ekonomikas politikas nosacījumi, kas jāparedz saprašanās memorandā. Lai nodrošinātu vienotus īstenošanas nosacījumus un panāktu efektivitāti, Komisija būtu jāpilnvaro risināt sarunas par šādiem nosacījumiem ar Moldovas iestādēm tādas dalībvalstu pārstāvju komitejas uzraudzībā, kura paredzēta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Saskaņā ar minēto regulu parasti būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra visos gadījumos, izņemot tos, kas paredzēti minētajā regulā. Ņemot vērā to, cik liela ietekme var būt palīdzībai, kas pārsniedz 90 miljonus euro, ir lietderīgi paredzēt, ka attiecībā uz darbībām, kuras pārsniedz minēto robežvērtību, ir jāizmanto pārbaudes procedūra. Ņemot vērā Savienības makrofinansiālās palīdzības summu, kas paredzēta Moldovai, saprašanās memoranda pieņemšanai, kā arī palīdzības samazināšanai, apturēšanai vai atcelšanai būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra,
 IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 1.Savienība piešķir Moldovai makrofinansiālo palīdzību ar maksimālo summu EUR 100 miljoni (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”), lai atbalstītu Moldovas ekonomikas stabilizāciju un reformas. No minētās maksimālās summas līdz EUR 60 miljoniem ir pieejami aizdevumu veidā un līdz EUR 40 miljoniem – dotāciju veidā. Pirms Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanas Savienības attiecīgā gada budžets ir jāapstiprina Eiropas Parlamentam un Padomei. Palīdzība dod ieguldījumu Moldovas maksājumu bilances vajadzību segšanā, kā konstatēts SVF programmā.
 2.Lai finansētu Savienības makrofinansiālās palīdzības aizdevumu daļu, Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā vajadzīgos līdzekļus aizņemties kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm un aizdot tos Moldovai. Maksimālais vidējais aizdevumu atmaksas termiņš ir 15 gadi.
 3.Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu pārvalda Komisija saskaņā ar nolīgumiem vai vienošanos, kas panākta starp Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un Moldovu, un ekonomikas reformu pamatprincipiem un mērķiem, kas izklāstīti saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) noslēgtajā ES un Moldovas asociācijas nolīgumā, kas paredz arī padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas izveidi.
 Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par norisēm saistībā ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tostarp par tās izmaksāšanu, un laikus iesniedz minētajām iestādēm attiecīgos dokumentus.
 4.Savienības makrofinansiālā palīdzība ir pieejama divarpus gadus, sākot no pirmās dienas pēc 3. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā.
 5.Ja Moldovas finanšu vajadzības Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanas laikā būtiski samazinās salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm, Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru samazina palīdzības summu vai arī to aptur, vai atceļ.
 2. pants
 1.Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikums ir tāds, ka Moldovā tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana.
 2.Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests uzrauga šā priekšnoteikuma ievērošanu visā Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laikā.
 3.Šā panta 1. un 2. punktu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES
 7
 .
 3. pants
 1.Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vienojas ar Moldovas iestādēm par skaidri definētiem ekonomikas politikas un finanšu nosacījumiem, kuriem jāattiecas uz Savienības makrofinansiālo palīdzību un kuros galvenā uzmanība ir pievērsta strukturālām reformām un stabilām publiskajām finansēm, un kuri jāizklāsta saprašanās memorandā (“saprašanās memorands”), kurā iekļauj arī minēto nosacījumu izpildes grafiku. Saprašanās memorandā izklāstītie ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi atbilst 1. panta 3. punktā minētajiem nolīgumiem vai kārtībai, tostarp makroekonomikas korekciju un strukturālo reformu programmām, ko Moldova īsteno ar SVF atbalstu.
 2.Šā panta 1. punktā minēto nosacījumu mērķis jo īpaši ir stiprināt publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību Moldovā, tostarp attiecībā uz Savienības makrofinansiālās palīdzības izmantošanu. Izstrādājot politikas pasākumus, pienācīgi ņem vērā arī panākumus saistībā ar savstarpēju tirgus atvēršanu, uz noteikumiem balstītas un taisnīgas tirdzniecības attīstību un citas prioritātes Savienības ārpolitikas kontekstā. Komisija regulāri pārrauga panākumus minēto mērķu sasniegšanā.
 3.Sīki izstrādātus Savienības makrofinansiālās palīdzības finansiālos noteikumus izklāsta aizdevuma nolīgumā un dotāciju nolīgumā, kuri jānoslēdz Komisijai un Moldovas iestādēm.
 4.Komisija regulāri pārbauda, vai joprojām tiek izpildīti 4. panta 3. punktā minētie nosacījumi, tostarp to, vai Moldovas ekonomikas politika atbilst Savienības makrofinansiālās palīdzības mērķiem. Šādi rīkojoties, Komisija cieši sadarbojas ar SVF un Pasaules Banku un vajadzības gadījumā ar Eiropas Parlamentu un Padomi.
 4. pants
 1.Ievērojot 3. punktā minētos nosacījumus, Komisija Savienības makrofinansiālo palīdzību dara pieejamu maksājumos, no kuriem katru veido gan dotācijas, gan aizdevuma daļa. Katra maksājuma apmēru nosaka saprašanās memorandā, kas minēts 3. pantā.
 2.Aizdevuma veidā sniegtās Savienības makrofinansiālās palīdzības summas vajadzības gadījumā nosaka saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009
 8
 .
 3.Komisija pieņem lēmumu par maksājumu veikšanu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:
 (a)lēmuma 2. pantā izklāstītais priekšnoteikums;
 (b)pastāvīgi un sekmīgi tiek īstenota politikas programma ar stingriem korekcijas un strukturālo reformu pasākumiem, ko atbalsta vienošanās par kredītu, kura noslēgta ar SVF un nav saistīta ar piesardzības pasākumiem; kā arī
 (c)tiek apmierinoši īstenoti ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā.
 Otro maksājumu principā veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmā maksājuma veikšanas. Trešo maksājumu principā veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc otrā maksājuma veikšanas.
 4.Ja 3. punktā minētie nosacījumi nav izpildīti, Komisija uz laiku pārtrauc vai atceļ Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu. Šādos gadījumos tā informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minētās apturēšanas vai atcelšanas iemesliem.
 5.Savienības makrofinansiālo palīdzību izmaksā Moldovas valsts bankai. Ievērojot noteikumus, kas jāparedz saprašanās memorandā, tostarp apstiprinājumu par atlikušajām budžeta finansēšanas vajadzībām, Savienības līdzekļus var pārskaitīt Moldovas Finanšu ministrijai kā galīgajam saņēmējam.
 5. pants
 1.Aizņēmuma un aizdevuma darbības saistībā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības aizdevuma daļu veic euro, izmantojot vienu un to pašu valutēšanas dienu, un tās Savienību neiesaista maksājuma termiņu pārcelšanā un nepakļauj to maiņas kursa vai procentu likmju riskam vai jebkādam citam komercriskam.
 2.Ja apstākļi ļauj un Moldova to lūdz, Komisija var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aizdevuma noteikumos un nosacījumos tiek iekļauta klauzula par pirmstermiņa atmaksu un ka tāda pati klauzula tiek iekļauta noteikumos un nosacījumos par aizņēmuma darbībām.
 3.Ja apstākļi ļauj samazināt aizdevuma procentu likmi un Moldova to lūdz, Komisija var nolemt refinansēt visu tās sākotnējo aizdevumu vai tā daļu vai pārstrukturēt atbilstošos finanšu nosacījumus. Refinansēšanas vai pārstrukturēšanas operācijas veic saskaņā ar 1. un 4. punktu, un ar tām nevar pagarināt minēto aizņēmumu atmaksas termiņu vai palielināt neatmaksātā kapitāla summu refinansēšanas vai pārstrukturēšanas dienā.
 4.Visas izmaksas, kas Savienībai rodas saistībā ar šajā lēmumā paredzētajām aizņēmuma un aizdevuma darbībām, sedz Moldova.
 5.Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā norisinās 2. un 3. punktā minētās operācijas.
 6. pants
 1.Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
 9
 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012
 10
 .
 2.Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar tiešu pārvaldību.
 3.Ar Moldovas iestādēm parakstāmajā aizdevuma nolīgumā un dotāciju nolīgumā paredz noteikumus, ar kuriem:
 (a)nodrošina, ka Moldova regulāri pārbauda, vai no Savienības budžeta piešķirtais finansējums tiek pareizi izmantots, veic piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā uzsāk tiesvedību, lai atgūtu visus izšķērdētos līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar šo lēmumu;
 (b)saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95
 11
 , Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96
 12
 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 883/2013
 13
 nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši paredzot konkrētus pasākumus, ar kuriem novērš un apkaro krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus, kas ietekmē Savienības makrofinansiālo palīdzību;
 (c)nepārprotami pilnvaro Komisiju, tostarp Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai vai tā pārstāvjus, veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas;
 (d)Komisiju un Revīzijas palātu nepārprotami pilnvaro veikt revīzijas laikposmā, kad ir pieejama Savienības makrofinansiālā palīdzība, un pēc tam, tostarp veikt dokumentu revīzijas un revīzijas uz vietas, piemēram, operatīvos novērtējumus;
 (e)nodrošina, ka Savienība ir tiesīga saņemt aizdevuma atmaksu pirms termiņa un/vai dotācijas pilnīgu atmaksu, ja ir konstatēts, ka saistībā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības pārvaldību Moldova ir iesaistījusies krāpnieciskā vai koruptīvā darbībā vai jebkādā citā nelikumīgā darbībā, kas kaitē Savienības finansiālajām interesēm.
 4.Pirms Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanas Komisija, veicot operatīvu novērtējumu, izvērtē, vai pareizi darbojas ar šo palīdzību saistītie Moldovas finanšu noteikumi, administratīvās procedūras un iekšējās un ārējās kontroles mehānismi.
 7. pants
 1.Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
 2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
 8. pants
 1.Katru gadu līdz 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā, ietverot minētās īstenošanas novērtējumu. Ziņojumā:
 (a)izvērtē Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanā gūtos panākumus;
 (b)novērtē Moldovas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī 3. panta 1. punktā minēto politisko pasākumu īstenošanā gūtos panākumus;
 (c)norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajiem ekonomiskās politikas nosacījumiem, Moldovas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumiem izmaksāt Savienības makrofinansiālās palīdzības daļas.
 2.Ne vēlāk kā divus gadus pēc 1. panta 4. punktā minētā pieejamības perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex post novērtējuma ziņojumu, kurā izvērtēti izmaksātās Savienības makrofinansiālās palīdzības rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tā ir veicinājusi palīdzības mērķu sasniegšanu.
 9. pants
 Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Briselē,
 Eiropas Parlamenta vārdā –
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 priekšsēdētājs
 TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
 1.1.
 Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai
 1.2.
 Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
 14
 Politikas joma:
 Sadaļa 01 – Ekonomika un finanses
 Darbība:
 03 – Starptautiskā ekonomika un finanses
 1.3.
 Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
 X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
 1.4.
 Mērķi
 1.4.1.
 Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu
 “Jauns impulss nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem — labklājības veicināšana ārpus ES”
 Galvenās ar ECFIN ģenerāldirektorātu saistītās darbības jomas attiecas uz:
 1. Eiropas kaimiņattiecību politikas ieviešanas veicināšanu, padziļinot ekonomisko analīzi un intensificējot politikas dialogu un padomu sniegšanu saistībā ar rīcības plānu ekonomiskajiem aspektiem;
 2. makrofinansiālās palīdzības attīstīšanu, uzraudzību un ieviešanu trešās valstīs sadarbībā ar attiecīgajām starptautiskajām finanšu iestādēm.
 1.4.2.
 Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības
 Konkrētais mērķis Nr. 1: “Labklājības veicināšana ārpus ES — atbalsts makroekonomiskajai stabilitātei un izaugsmi veicinošām reformām ārpus ES, tostarp uzturot regulāru dialogu par ekonomikas jautājumiem ar galvenajiem partneriem un sniedzot makrofinansiālu palīdzību”
 Attiecīgās ABM/ABB darbības: Starptautiskā ekonomika un finanses.
 1.4.3.
 Paredzamie rezultāti un ietekme
 Ierosināto palīdzību veido ES aizdevums līdz EUR 60 miljonu apmērā un dotācija līdz EUR 40 miljonu apmērā Moldovas Republikai (“Moldova”), un tās mērķis ir veicināt ilgtspējīgāku maksājumu bilances situāciju. Palīdzībai, ko plānots izmaksāt trīs daļās, būtu jāpalīdz valstij pārvarēt ekonomikas un maksājumu bilances situācijas grūtības, ar kurām tā saskaras. Tā veicinās arī strukturālās reformas, kuru mērķis ir palielināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, mazinot makroekonomisko nestabilitāti un uzlabojot publiskā sektora finanšu pārvaldību.
 1.4.4.
 Rezultātu un ietekmes rādītāji
 Iestādēm būs regulāri jāziņo Komisijas dienestiem par noteiktu rādītāju kopumu un pirms visu trīs palīdzības daļu izmaksas jāiesniedz visaptverošs ziņojums par atbilstību saskaņotajiem politikas nosacījumiem.
 Komisijas dienesti turpinās uzraudzīt publiskā sektora finanšu pārvaldību pēc tam, kad, sagatavojot šo pasākumu, būs veikts operatīvais novērtējums par finanšu apriti un administratīvajām procedūrām Moldovā. ES delegācija Moldovā arī regulāri ziņos par jautājumiem, kas attiecas uz palīdzības uzraudzību. Komisijas dienesti uzturēs ciešus sakarus ar SVF un Pasaules Banku, lai izmantotu to atziņas, kas gūtas no to pašreizējās darbības Moldovā.
 Ierosinātajā lēmumā ir paredzēts Padomei un Eiropas Parlamentam adresēts gada ziņojums, kurā iekļauts šīs darbības īstenošanas novērtējums. Divu gadu laikā pēc pieejamības perioda beigām tiks veikts neatkarīgs ex post novērtējums par palīdzību.
 1.5.
 Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
 1.5.1.
 Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības
 Palīdzības izmaksa būs atkarīga no Moldovas un SVF ekonomikas programmas apmierinošas īstenošanas — SVF valde to apstiprināja 2016. gada 7. novembrī pēc tam, kad Moldovas iestādes bija īstenojušas vairākas iepriekšējas darbības. Turklāt Komisija vienojas ar Moldovas iestādēm par konkrētiem politikas nosacījumiem, kas uzskaitīti saprašanās memorandā un kas pietiekamā mērā jāizpilda, pirms Komisija atļauj izmaksāt visas trīs palīdzības daļas.
 1.5.2.
 ES iesaistīšanās pievienotā vērtība
 Ierosinātā makrofinansiālā palīdzība palīdzēs Moldovai pārvarēt ekonomikas satricinājumu, ko radījusi fiskālā un maksājumu bilances stāvokļa pavājināšanās pēc liela apmēra krāpšanas banku darījumos 2014. gada novembrī un dažu galveno Moldovas reģionālo tirdzniecības partneru ekonomikas recesijas izraisīta eksporta un naudas pārvedumu apjoma lejupslīde. Tādējādi tā palīdzēs veicināt makroekonomikas stabilitāti un strukturālās reformas šajā valstī. Papildinot starptautisko finanšu iestāžu, ES un citu līdzekļu devēju piešķirtos resursus, šī palīdzība veicinās starptautiskās līdzekļu devēju kopienas piešķirtā finansiālā atbalsta kopuma vispārējo efektivitāti.
 Ierosinātā programma arī stiprinās valdības apņēmību īstenot reformas un centienus izveidot ciešākas attiecības ar ES. Šis rezultāts tiks panākts, cita starpā izmantojot atbilstošus nosacījumus palīdzības izmaksāšanai. Plašākā mērogā programma būtu signāls citām reģiona valstīm, ka ekonomisko grūtību brīžos ES joprojām atbalsta valstis, kas uzsāk nepārprotamu ceļu uz politiskām reformām.
 1.5.3.
 Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas
 Kopš 2004. gada ir veikti sešpadsmit ex post novērtējumi par makrofinansiālās palīdzības darbībām. Šajos novērtējumos secināts, ka makrofinansiālās palīdzības pasākumi, lai arī dažkārt nelielā mērā un netieši, veicina ārējās ilgtspējas un makroekonomiskās stabilitātes uzlabošanos, kā arī palīdz saņēmējvalstī īstenot strukturālās reformas. Vairākumā gadījumu makrofinansiālās palīdzības pasākumiem ir bijusi pozitīva ietekme uz saņēmējvalsts maksājumu bilanci, un tie palīdzēja mazināt šo valstu budžeta ierobežojumus. Tie ir arī veicinājuši nedaudz lielāku ekonomikas izaugsmi
 15
 .
 1.5.4.
 Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
 ES Moldovai ir lielākā līdzekļu devēja. Finansiālā palīdzība, kas Moldovai sniegta saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (EKPI) laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam, sasniedza EUR 561 miljonu. Tā ietvēra EUR 63 miljonus, kurus 2012.–2013. gadā piešķīra uz stimuliem balstītās Austrumu partnerības integrācijas un sadarbības programmas ietvaros. Laikposmam no 2014. līdz 2016. gadam ES palīdzību Moldovai saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (EKI) sasniedza EUR 310 miljonus. Šie līdzekļi tika papildināti ar finansējumu no citiem ES instrumentiem, piemēram, Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisma (NIF). Papildus divpusējās sadarbības programmām Moldova gūst labumu arī no dažādām reģionālajām programmām galvenokārt transporta, enerģētikas un vides jomā. Moldova ir iesaistījusies arī iniciatīvās, kas pieejamas visām kaimiņvalstīm, piemēram: Erasmus+, TAIEX, SIGMA. Papildus saskaņā ar EKI sniegtajam atbalstam Moldova ir tiesīga saņemt finansējumu arī saskaņā ar ES tematiskajiem instrumentiem un programmām — Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR), Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (IcSP), kā arī programmām šādās jomās: “pilsoniskās sabiedrības organizācijas” un “vietējās pašpārvaldes”, “sabiedrības attīstība” un “patvērums un migrācija”. Arī Eiropas Investīciju banka kopš 2007. gada ir sniegusi aizdevumus EUR 658 miljonu apmērā, no tiem EUR 50 miljonu apmērā 2016. gadā.
 Salīdzinot ar citiem ES instrumentiem, galvenā MFP pievienotā vērtība būtu palīdzēt izveidot stabilu makroekonomisko vidi, tostarp veicinot maksājumu bilances un budžeta situācijas ilgtspēju un pienācīgus pamatnosacījumus strukturālajām reformām. MFP nenodrošina regulāru finansiālo atbalstu saņēmējvalstu ekonomiskajai un sociālajai attīstībai. Tā ir jāpārtrauc, tiklīdz ir stabilizēta valsts ārējā finansiālā situācija. Pēc tam tiek izmantoti standarta ES sadarbības un palīdzības instrumenti.
 Ar MFP tiek papildinātas arī starptautisko finanšu iestāžu darbības, jo īpaši SVF Paplašinātās finansēšanas mehānisma atbalstītā korekciju un reformu programma un Pasaules Bankas attīstības politikas aizdevums.
 1.6.
 Ilgums un finansiālā ietekme
 X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
 X Priekšlikums/iniciatīva ir spēkā divarpus gadus pēc saprašanās memoranda spēkā stāšanās, kā noteikts lēmuma 1. panta 4. punktā.
 X Finansiālā ietekme ir paredzama no 2016.
 16
 līdz 2020. gadam.
 1.7.
 Paredzētie pārvaldības veidi
 17
 X Komisijas īstenota tieša pārvaldība
 2.
 PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
 2.1.
 Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
 Šī ir makroekonomiska veida palīdzība, un tās struktūra atbilst SVF atbalstītajai ekonomikas programmai. Komisijas dienesti veiks darbības uzraudzību, pamatojoties uz SVF programmas īstenošanas gaitā gūtajiem panākumiem un konkrētiem reformu pasākumiem, par kuriem jāvienojas ar Moldovas iestādēm saprašanās memorandā (skatīt arī 1.4.4. punktu).
 2.2.
 Pārvaldības un kontroles sistēma
 2.2.1.
 Apzinātie riski
 Saistībā ar ierosināto makrofinansiālās palīdzības pasākumu pastāv fiduciārie, politikas un politiskie riski.
 Pastāv risks, ka makrofinansiālā palīdzība, kas nav paredzēta konkrētiem izdevumiem, varētu tikt izmantota krāpnieciskā veidā. Kopumā šis risks ir saistīts ar tādiem faktoriem kā pārvaldības sistēmu kvalitāte centrālajā bankā un finanšu ministrijā un iekšējo un ārējo revīzijas spēju piemērotība.
 Vēl viens būtisks risks, kas apdraud ierosināto darbību, ir saistīts ar reģionālo ekonomisko un politisko nedrošību, kura tieši ietekmē Moldovas ekonomiku. Moldovas galveno reģionālo tirdzniecības partneru (jo īpaši Krievijas, bet arī Baltkrievijas un Ukrainas) ekonomikas sniegums tieši ietekmē eksportu un naudas pārvedumus. Iekšzemē galvenais risks ir saistīts ar grūtībām ekonomikas reformu procesā un ar pašreizējām makroekonomikas neaizsargātības problēmām.
 Visbeidzot, pastāv riski, kuru iemesls ir iespējama ekonomiskās situācijas pasliktināšanās Eiropā un pasaulē un starptautisko energoresursu un pārtikas cenu pieaugums.
 2.2.2.
 Paredzētās kontroles metodes
 Makrofinansiālajai palīdzībai piemēros pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām atbild Komisija, tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palāta.
 2.2.3.
 Kontroles pasākumu izmaksas un ieguvumi un iespējamais neatbilstības līmenis
 Pamatizmaksas, kas Komisijai rodas saistībā ar pārbaudes un kontroles metodēm, ir aprakstītas 3.2.1. tabulā. Turklāt rodas izmaksas par Eiropas Savienības Revīzijas palātas iesaistīšanos un iespējamo OLAF iesaistīšanos. Operatīvais novērtējums, ko Komisijas dienesti pabeidza 2016. gadā, ne tikai palīdz novērtēt nepareizas līdzekļu izmantošanas riskus, bet kā netiešu labumu sniedz arī lietderīgu informāciju par publiskā sektora finanšu pārvaldības jomā vajadzīgajām reformām, kuras var tikt atspoguļotas darbības politiskajos nosacījumos. Attiecībā uz gaidāmo neatbilstību īpatsvaru jānorāda, ka, balstoties uz pieredzi, kas gūta kopš MFP instrumenta izveides, neatbilstību risks (aizdevuma neatmaksāšana vai līdzekļu nepareiza izmantošana) tiek uzskatīts par zemu.
 2.3.
 Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
 Lai mazinātu krāpnieciskas izmantošanas riskus, tiks veikti vairāki pasākumi.
 Pirmkārt, aizdevuma nolīgumā un dotāciju nolīgumā tiks paredzēti vairāki noteikumi par pārbaudēm, krāpšanas novēršanu, revīzijām un līdzekļu atgūšanu krāpšanas vai korupcijas gadījumā. Turklāt palīdzība tiks iemaksāta šim nolūkam izveidotā kontā Moldovas centrālajā bankā.
 Papildus tam Komisijas dienesti 2016. gada februārī ar neatkarīgu konsultantu atbalstu pabeidza operatīvu novērtējumu, lai izvērtētu ar šāda veida palīdzību saistīto finanšu aprites un administratīvo procedūru uzticamību. Šajā novērtējumā secināts, ka Moldovas finanšu un administratīvās aprites pašreizējais stāvoklis ir kopumā atbilstīgs jaunas MFP darbības pārvaldībai, lai arī joprojām pastāv būtiski trūkumi.
 Visbeidzot, palīdzībai piemēros pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām atbild Komisija, tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palāta.
 3.
 PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
 3.1.
 Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
 Esošās budžeta pozīcijas
 01 03 02 — Makrofinansiālā palīdzība
 01 03 06 – Garantiju fonda finansējums
 Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.
 01 03 06 – Eiropas Savienības garantija ES aizdevumiem, kas piesaistīti makrofinansiālam atbalstam trešām valstīm. Garantiju fonds ārējai darbībai ir jānodrošina saskaņā ar Fonda regulu
 21
 , izmantojot apropriācijas no budžeta pozīcijas 01 03 06 (“Garantiju fonda finansējums”) 9 % apmērā no kopējām nenokārtotajām saistībām. Nodrošinājuma summu aprēķina “n” gada sākumā kā starpību starp mērķsummu un Fonda neto aktīviem “n-1” gada beigās. Šo nodrošinājuma summu “n” gadā ieraksta “n+1” gada budžeta projektā un faktiski iemaksā vienā darījumā “n+1” gada sākumā no budžeta pozīcijas 01 03 06. Tādējādi 9 % (t.i., maksimums EUR 5,4 miljoni) no faktiski izmaksātās summas tiks ņemti vērā mērķsummā “n-1” gada beigās Fonda nodrošinājuma aprēķinam. No jauna veidojamās budžeta pozīcijas: neattiecas.
 3.2.
 Paredzamā ietekme uz izdevumiem
 3.2.1.
 Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 2016. gads
 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 3.2.2.
 Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām
 ◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas
 X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
 Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 3.2.3.
 Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām
 3.2.3.1.
 Kopsavilkums
 ◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas
 X Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Vajadzīgās administratīvās apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 3.2.3.2.
 Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem
 ◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.
 X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
 Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu
 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
 Vajadzīgie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 Vajadzīgo darbinieku izmaksas tiek lēstas, pamatojoties uz 30 % no ikgadējiem izdevumiem saistībā ar AD5 – AD12 pakāpes ierēdni.
 Veicamo uzdevumu apraksts
 3.2.4.
 Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
 X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai.
 3.2.5.
 Trešo personu iemaksas
 X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu
 3.3.
 Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
 X
 Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.
 (1)
 Premjerministra V. Streleca 2015. gada 20. augusta vēstule komisāram P. Moscovisī un premjerministra P. Filipa 2016. gada 25. marta vēstule Komisijas priekšsēdētāja vietniekam V. Dombrovskim.
 (2)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 938/2010/ES (2010. gada 20. oktobris) par makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai (OV L 277, 21.10.2010., 1. lpp.).
 (3)
 Divus gadus pēc maksājumu veikšanas Garantiju fondā ir jāiemaksā līdzekļi 9 % apmērā no faktiski izmaksātajām summām.
 (4)
 OV C [...], [...], [...]. lpp.
 (5)
 Eiropas Parlamenta ... nostāja un Padomes ....lēmums.
 (6)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
 (7)
 Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).
 (8)
 Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (2009. gada 25. maijs), ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.).
 (9)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
 (10)
 Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).
 (11)
 Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).
 (12)
 Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).
 (13)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).
 (14)
 ABM: budžeta vadība pa darbības jomām – ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.
 (15)
 Ex post novērtējums par Moldovas Republikai 2010.–2012. gadā sniegto ES makrofinansiālo palīdzību ir pieejams Europa tīmekļa vietnē:
 http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/pdf/mfa_moldova_evaluation_final_report_en.pdf
 (16)
 Saskaņā ar operatīvo novērtējumu par finanšu un administratīvo apriti Moldovā ietekmes apmērs 2016. gadā ir EUR 60 000.
 (17)
 Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt Europa tīmekļa vietnē:
 http://ec.europa.eu/budget/explained/management/managt_who/who_en.cfm
 http://ec.europa.eu/budget/explained/management/managt_who/who_en.cfm
 (18)
 Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.
 (19)
 EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
 (20)
 Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
 (21)
 Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (2009. gada 25. maijs), ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai, OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.
 (22)
 Gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.
 (23)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (24)
 Gads, kurā priekšlikumu sāk īstenot.
 (25)
 Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
 (26)
 Kā aprakstīts 1.4.2. punktā “Konkrētie mērķi...”
 (27)
 Gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.
 (28)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (29)
 CA — līgumdarbinieki; LA — vietējie darbinieki; SNE — valstu norīkotie eksperti; INT — pagaidu darbinieki (“Intérimaire”); JED — jaunākie eksperti delegācijās (“Jeune Expert en Délégation”).
 (30)
 Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 28.9.2020
 COM(2020) 586 final
 2020/0271(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se mění rozhodnutí Rady (EU) 2020/721 ze dne 19. května 2020, aby zahrnovalo postoj, jenž má být zaujat jménem Evropské unie na 75. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí a na 102. zasedání Výboru pro námořní bezpečnost Mezinárodní námořní organizace ohledně schválení oběžníku MSC-MEPC.5 o vzorové dohodě o zmocnění uznaných subjektů jednajících jménem správy
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká změny rozhodnutí Rady (EU) 2020/721 ze dne 19. května 2020
 1
 o postoji, který má být jménem Unie zaujat na 102. zasedání Výboru pro námořní bezpečnost (dále též jen „MSC“) Mezinárodní námořní organizace, které se nyní bude konat v Londýně ve dnech 4. až 11. listopadu 2020, a na 75. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí (dále též jen „MEPC“) Mezinárodní námořní organizace, které se nyní bude konat v Londýně ve dnech 16. až 20. listopadu 2020, v souvislosti s plánovaným přijetím oběžníku MSC-MEPC.5 o vzorové dohodě o pověřování uznaných subjektů jednajících jménem správního orgánu.
 Souvislosti návrhu
 1.1.Úmluva o Mezinárodní námořní organizaci
 Úmluvou o Mezinárodní námořní organizaci (dále též jen „IMO“) se zakládá IMO. Cílem IMO je poskytnout fórum pro spolupráci v oblasti regulace a postupů týkajících se nejrůznějších technických záležitostí, jež ovlivňují námořní dopravu využívanou v mezinárodním obchodě. Dále se zaměřuje na podporu všeobecného přijetí nejvyšších možných standardů v záležitostech týkajících se námořní bezpečnosti, efektivnosti plavby a prevence a kontroly znečištění moří z lodí za současné podpory rovných podmínek. Zabývá se rovněž souvisejícími správními a právními otázkami.
 Úmluva vstoupila v platnost dne 17. března 1958.
 Stranami úmluvy jsou všechny členské státy EU.
 Všechny členské státy jsou stranami Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři (dále též „úmluva SOLAS“) z roku 1974, jež vstoupila v platnost dne 25. května 1980. Unie není stranou úmluvy SOLAS.
 Všechny členské státy jsou stranami Mezinárodní úmluvy o zamezení znečištění moří z lodí (dále též „úmluva MARPOL“) z roku 1973, jež vstoupila v platnost dne 2. října 1983, a přílohy VI, jež vstoupila v platnost dne 18. května 2005. Unie není stranou úmluvy MARPOL.
 1.2.Mezinárodní námořní organizace
 Mezinárodní námořní organizace (IMO) je specializovanou agenturou OSN s odpovědností za bezpečnost a zabezpečení lodní dopravy a prevenci znečišťování z lodí. Jedná se o orgán, který na celosvětové úrovni stanoví normy pro bezpečnost, zabezpečení a environmentální profil mezinárodní lodní dopravy. Jeho hlavním úkolem je vytvořit regulační rámec pro odvětví námořní dopravy, jenž bude spravedlivý, efektivní, všeobecně přijímaný a obecně uplatňovaný.
 Členství v organizaci je otevřeno všem státům a členy IMO jsou všechny členské státy EU. Od roku 1974 má Evropská komise v Mezinárodní námořní organizaci status pozorovatele. Základem je dohoda o spolupráci mezi Mezivládní námořní konzultační organizací (dále též jen „IMCO“) a Komisí Evropských společenství v záležitostech společného zájmu stran.
 Výbor pro námořní bezpečnost IMO se také skládá ze všech členů IMO a schází se nejméně jednou ročně. Zkoumá všechny otázky spadající do působnosti organizace a týkající se plavebních pomůcek, konstrukce a vybavení plavidel, obsazení posádkou z bezpečnostního hlediska, pravidel pro předcházení srážkám, zacházení s nebezpečným nákladem, námořních bezpečnostních postupů a požadavků, hydrografických informací, lodních deníků a navigačních záznamů, vyšetřování námořních nehod, záchrany a vyprošťování a jakýchkoli dalších otázek, které přímo ovlivňují námořní bezpečnost.
 Výbor pro námořní bezpečnost IMO přijme veškerá opatření nezbytná k plnění všech úkolů svěřených mu úmluvou IMO, shromážděním IMO či radou IMO, nebo úkolů, které mu mohou být svěřeny v rámci výše uvedené oblasti působnosti podle jiných mezinárodních nástrojů, jež IMO akceptuje. Rozhodnutí Výboru pro námořní bezpečnost a jeho pomocných orgánů se přijímají většinou členů.
 Výbor pro ochranu mořského prostředí IMO se skládá ze všech členů IMO a schází se nejméně jednou ročně. Zkoumá environmentální otázky spadající do působnosti organizace a týkající se kontroly a prevence znečištění z lodí upravené úmluvou MARPOL, včetně ropy, hromadně přepravovaných chemických látek, odpadních vod, odpadků a emisí z lodí do ovzduší, včetně látek znečišťujících ovzduší a emisí skleníkových plynů. Další zkoumané záležitosti zahrnují nakládání s balastovou vodou, protihnilobné systémy, recyklaci lodí, připravenost a reakci na znečištění a určení zvláštních oblastí a zvláště citlivých mořských oblastí.
 Výbor pro ochranu mořského prostředí IMO přijme veškerá opatření nezbytná k plnění všech úkolů svěřených mu úmluvou IMO, shromážděním IMO či radou IMO, nebo úkolů, které mu mohou být svěřeny v rámci výše uvedené oblasti působnosti nebo podle jiných mezinárodních nástrojů, jež IMO akceptuje. Rozhodnutí Výboru pro ochranu mořského prostředí a jeho pomocných orgánů se přijímají většinou členů.
 1.3.Zamýšlený akt Výboru pro námořní bezpečnost IMO
 Na svém 102. zasedání, které se bude konat ve dnech 4. až 11. listopadu 2020, má Výbor pro námořní bezpečnost schválit oběžník MSC-MEPC.5, kterým se stanoví vzorová dohoda, již mají vlády používat ke zmocnění uznaných subjektů jednajících jejich jménem. Oběžník má být schválen společně Výborem pro námořní bezpečnost a Výborem pro ochranu mořského prostředí.
 V roce 2016 schválil Výbor pro námořní bezpečnost výstup nového pracovního programu, jehož cílem je přezkoumat a změnit vzorovou dohodu o zmocnění uznaných subjektů jednajících jménem správy, a uvést ji tak do souladu s požadavky předpisu pro uznané subjekty. Návrh vzorové dohody byl projednán na několika zasedáních Podvýboru pro provádění nástrojů IMO a nyní je jeho schválení projednáváno před výborem.
 1.4.Zamýšlený akt Výboru pro ochranu mořského prostředí IMO
 Na svém 75. zasedání, které se bude konat ve dnech 16. až 20. listopadu 2020, má Výbor pro ochranu mořského prostředí schválit tentýž oběžník MSC-MEPC.5, který stanoví vzorovou dohodu, již mají vlády používat ke zmocnění uznaných subjektů jednajících jejich jménem.
 2.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 2.1.Schválení oběžníku MSC-MEPC.5
 Na svém 97. zasedání, které se konalo v Londýně ve dnech 21. až 25. listopadu 2016, schválil Výbor pro námořní bezpečnost nový výstup za účelem přezkumu a změny vzorové dohody o zmocnění uznaných subjektů jednajících jménem správy (MSC.1/Circ.710–MEPC.1/Circ.307) s cílem uvést ji do souladu s požadavky předpisu pro uznané subjekty. Nový výstup byl začleněn do dvouletého programu Podvýboru pro provádění nástrojů IMO na období 2016–2017 a do předběžného pořadu jednání čtvrtého zasedání Podvýboru pro provádění nástrojů IMO s cílovým rokem dokončení 2018.
 Čtvrté zasedání Podvýboru pro provádění nástrojů IMO se konalo v Londýně ve dnech 25. až 29. září 2017, bylo na něm rozhodnuto o změně vzorové dohody za použití dokumentu IACS jako základu a byla vytvořena koordinační skupina pro vypracování jejího znění. Páté zasedání Podvýboru pro provádění nástrojů IMO se konalo v Londýně ve dnech 24. až 28. září 2018, byl na něm finalizován návrh vzorové dohody a byl postoupen ke schválení na 74. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí a na 101. zasedání Výboru pro námořní bezpečnost.
 Vzhledem k nedostatku času odložilo 74. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí projednání návrhu oběžníku na své 75. zasedání. Na 101. zasedání Výboru pro námořní bezpečnost byl návrh znění projednán, avšak vzhledem k silným námitkám ze strany IACS, že nebyly přijaty jejich navrhované podstatné změny, odložilo 101. zasedání Výboru pro námořní bezpečnost návrh se změnami IACS zpět na šesté zasedání Podvýboru pro provádění nástrojů IMO ke zvážení. Šesté zasedání Podvýboru pro provádění nástrojů IMO se konalo v Londýně ve dnech 1. až 5. července 2019 a provedlo přezkum vzorové dohody a návrhů IACS. Redakční návrhy byly přijaty, avšak návrhy podstatných změn byly zamítnuty. Šesté zasedání Podvýboru pro provádění nástrojů IMO poté předalo návrh oběžníku ke schválení 75. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí a 102. zasedání Výboru pro námořní bezpečnost.
 Unie by měla podpořit změny vzorové dohody IMO dohodnuté na šestém zasedání Podvýboru pro provádění nástrojů IMO. Nový oběžník nahradí oběžníky MSC/Circ.710 a MEPC/Circ.307, aktualizuje vzorovou dohodu a uvede ji do souladu s předpisem pro uznané subjekty (rezoluce MSC.349(92) a MEPC.237(65)). Zvýší se tím přesnost, transparentnost a odpovědnost jak správy vlajky, tak uznaných subjektů na celosvětové úrovni.
 2.2.Příslušné právní předpisy a pravomoci EU
 Vzorová dohoda, v současnosti stanovená oběžníky MSC/Circ.710 a MEPC/Circ.307, je v právu EU provedena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy. V článku 5 směrnice 2009/15/ES se stanoví:
 „1.
 Členské státy, které přijmou rozhodnutí podle čl. 3 odst. 2, vymezí spolupráci mezi svým příslušným správním orgánem a subjekty jednajícími jejich jménem.
 2.
 Spolupráce je upravena formální písemnou a nediskriminační dohodou (...), které obsahují alespoň: a) ustanovení obsažená v dodatku II k rezoluci IMO A.739(18) o hlavních směrech pro pověřování subjektů jednajících jménem správního orgánu, s přihlédnutím k příloze, dodatkům a doplňkům oběžníků IMO MSC/Circ.710 a MEPC/Circ.307 o vzorové dohodě o pověřování uznaných subjektů jednajících jménem správního orgánu. [...]“
 Pravomoci EU
 Nahrazení oběžníků MSC/Circ.710 a MEPC/Circ.307 návrhem oběžníku MSC-MEPC.5 by mělo vliv na právo EU uplatňováním směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy.
 Unie má proto na základě čl. 3 odst. 2 poslední části věty Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) výlučnou pravomoc, a je tudíž nezbytné stanovit postoj Unie k aktům, jimiž se výše uvedené změny přijímají.
 3.Právní základ
 3.1.Procesněprávní základ
 3.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použije bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného orgánu nebo stranou dotyčné dohody
 2
 .
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jimiž se dotyčný orgán řídí. Tento pojem zahrnuje rovněž nástroje, jež podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 3
 .
 3.1.2.Použití na stávající případ
 Výbor pro ochranu mořského prostředí a Výbor pro námořní bezpečnost IMO jsou orgány zřízené dohodou, konkrétně Úmluvou o Mezinárodní námořní organizaci.
 Akt, který mají Výbor pro ochranu mořského prostředí a Výbor pro námořní bezpečnost IMO přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt může rozhodujícím způsobem ovlivňovat obsah tohoto právního předpisu EU:
 –směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy.
 Je tomu tak proto, že směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy, vyžaduje, aby správy členských států upravily svůj pracovní vztah s uznanými subjekty formální písemnou a nediskriminační dohodou, která musí vycházet ze vzorové dohody obsažené v oběžnících MSC/Circ. 710 a MEPC/Circ. 307.
 Nový oběžník nahrazující oběžníky MSC/Circ.710 a MEPC/Circ.307 by tudíž měl vliv na právo EU prostřednictvím uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotyčné dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 3.2.Hmotněprávní základ
 3.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 3.2.2.Použití na stávající případ
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká námořní dopravy. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 100 odst. 2 SFEU.
 3.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 100 odst. 2 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 2020/0271 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se mění rozhodnutí Rady (EU) 2020/721 ze dne 19. května 2020, aby zahrnovalo postoj, jenž má být zaujat jménem Evropské unie na 75. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí a na 102. zasedání Výboru pro námořní bezpečnost Mezinárodní námořní organizace ohledně schválení oběžníku MSC-MEPC.5 o vzorové dohodě o zmocnění uznaných subjektů jednajících jménem správy
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Opatření Unie v odvětví námořní dopravy by měla směřovat k ochraně mořského prostředí, lidského zdraví a ke zlepšení námořní bezpečnosti.
 (2)Úmluva Mezinárodní námořní organizace (dále jen „IMO“) vstoupila v platnost dne 17. března 1958.
 (3)IMO je specializovanou agenturou OSN s odpovědností za bezpečnost a zabezpečení lodní dopravy a prevenci znečišťování ovzduší a moře z lodí. Členy IMO jsou všechny členské státy Unie.
 (4)Podle čl. 28 písm. b) Úmluvy o IMO přijme Výbor pro námořní bezpečnost veškerá opatření nezbytná k plnění všech úkolů svěřených mu v souladu s uvedenou úmluvou, shromážděním IMO či radou IMO, nebo úkolů, které mu mohou být svěřeny v oblasti působnosti uvedeného článku nebo podle jiných mezinárodních nástrojů, jež IMO akceptuje.
 (5)Podle čl. 38 písm. a) Úmluvy o IMO plní Výbor pro ochranu mořského prostředí funkce, které pro Mezinárodní námořní organizaci vyplývají nebo mohou vyplývat z mezinárodních úmluv o prevenci a kontrole znečištění moří z lodí, zejména pokud jde o přijímání a změny pravidel nebo jiných ustanovení.
 (6)Mezinárodní úmluva o bezpečnosti lidského života na moři (dále jen „úmluva SOLAS“) vstoupila v platnost dne 25. května 1980.
 (7)V souladu s čl. VIII písm. b) bodem iii) úmluvy SOLAS může Výbor pro námořní bezpečnost IMO přijmout změny úmluvy SOLAS.
 (8)Mezinárodní úmluva o zamezení znečištění moří z lodí (dále jen „úmluva MARPOL“) vstoupila v platnost dne 2. října 1983.
 (9)Podle čl. 16 odst. 2 písm. c) úmluvy MARPOL může změny úmluvy přijímat příslušný orgán, v tomto případě Výbor pro ochranu mořského prostředí.
 (10)Výbor pro námořní bezpečnost má na svém 102. zasedání, jež se bude konat ve dnech 4. až 11. listopadu 2020, společně s Výborem pro ochranu mořského prostředí schválit oběžník MSC-MEPC.5 o vzorové dohodě o zmocnění uznaných subjektů jednajících jménem správy.
 (11)Výbor pro ochranu mořského prostředí má na svém 75. zasedání, jež se bude konat ve dnech 16. až 20. listopadu 2020, společně se 102. zasedáním Výboru pro námořní bezpečnost schválit oběžník MSC-MEPC.5 o vzorové dohodě o zmocnění uznaných subjektů jednajících jménem správy.
 (12)Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie na 102. zasedání Výboru pro námořní bezpečnost zaujat, neboť schválení oběžníku MSC-MEPC.5 bude moci rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva Unie, konkrétně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES
 4
 .
 (13)Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie na 75. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí zaujat, neboť schválení oběžníku MSC-MEPC.5 bude moci rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů Unie, konkrétně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES.
 (14)Schválení oběžníku MSC-MEPC.5, který nahradí oběžníky MSC/Circ.710 a MEPC/Circ.307, aktualizuje vzorovou dohodu a uvede ji do souladu s předpisem pro uznané subjekty (rezoluce MSC.349(92) a MEPC.237(65)). Napomůže se tak zvýšení přesnosti, transparentnosti a odpovědnosti jak správy vlajky, tak uznaných subjektů na celosvětové úrovni.
 (15)Rozhodnutí Rady (EU) 2020/721 ze dne 19. května 2020
 5
 by mělo být změněno tak, aby zahrnovalo odkaz na schválení oběžníku MSC-MEPC.5.
 (16)Postoj Unie vyjádří členské státy Unie, jež jsou členy Výboru pro námořní bezpečnost a Výboru pro ochranu mořského prostředí IMO, jednajíce společně,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Rozhodnutí Rady (EU) 2020/721 se mění takto:
 „Článek 1
 Postojem, který má být jménem Unie zaujat na 75. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace, je podpořit přijetí změn pravidel 2, 14 a 18 a dodatků I a VI přílohy VI Mezinárodní úmluvy o zamezení znečištění moří z lodí, jak jsou uvedeny v příloze dokumentu IMO MEPC 75/3, a schválení oběžníku MSC-MEPC.5, jak je stanoveno v příloze 8 dokumentu IMO III 6/15.
 Článek 2
 1. Postojem, který má být jménem Unie zaujat na 102. zasedání Výboru pro námořní bezpečnost Mezinárodní námořní organizace, je podpořit přijetí změn:
 a) částí A-1, B, B-1, B-2 až B-4 kapitoly II-1 Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři, jak jsou uvedeny v příloze 1 dokumentu IMO MSC 102/3;
 b) částí A-1 a B-1 Mezinárodního předpisu o bezpečnosti plavidel používajících plyny nebo jiná paliva s nízkým bodem vzplanutí, jak jsou uvedeny v příloze 2 dokumentu IMO MSC 102/3;
 c) rezoluce A.658(16) o používání odrazek a reflexních materiálů u záchranných prostředků a jejich umisťování na tyto prostředky
 a schválení oběžníku MSC-MEPC.5 o vzorové dohodě o zmocnění uznaných subjektů jednajících jménem správy.“
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2020/721 ze dne 19. května 2020 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na 75. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí a na 102. zasedání Výboru pro námořní bezpečnost Mezinárodní námořní organizace, pokud jde o přijetí změn pravidel 2, 14 a 18 a dodatků I a VI přílohy VI Mezinárodní úmluvy o zabránění znečišťování z lodí, změn částí A-1, B, B-1, B-2 až B-4 kapitoly II-1 Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři, změn částí A-1 a B-1 Mezinárodního předpisu o bezpečnosti plavidel používajících plyny nebo jiná paliva s nízkým bodem vzplanutí a změn rezoluce A.658(16) o používání odrazek a reflexních materiálů u záchranných prostředků a jejich umisťování na tyto prostředky (Úř. věst. L 171, 2.6.2020, s. 1).
 (2)
 Věc C-399/12 Německo v. Rada (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.
 (3)
 Věc C-399/12 Německo v. Rada (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, body 61–64.
 (4)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 47).
 (5)
 Rozhodnutí Rady (EU) 2020/721 ze dne 19. května 2020 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na 75. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí a na 102. zasedání Výboru pro námořní bezpečnost Mezinárodní námořní organizace, pokud jde o přijetí změn pravidel 2, 14 a 18 a dodatků I a VI přílohy VI Mezinárodní úmluvy o zabránění znečišťování z lodí, změn částí A-1, B, B-1, B-2 až B-4 kapitoly II-1 Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři, změn částí A-1 a B-1 Mezinárodního předpisu o bezpečnosti plavidel používajících plyny nebo jiná paliva s nízkým bodem vzplanutí a změn rezoluce A.658(16) o používání odrazek a reflexních materiálů u záchranných prostředků a jejich umisťování na tyto prostředky (Úř. věst. L 171, 2.6.2020, s. 1).


text:
 2.4.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 87/24
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/481
 z dne 1. aprila 2016
 o razveljavitvi Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (1), in zlasti členov 247 in 249 Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa carinski zakonik Unije in se uporablja od 1. maja 2016. Ta uredba nadomešča Uredbo (EGS) št. 2913/92, z učinkom od 1. maja 2016. Obenem so bila Komisiji podeljena pooblastila za sprejetje delegiranih aktov, ki dopolnjujejo nekatere nebistvene določbe carinskega zakonika Unije, in sprejetje izvedbenih aktov za zagotovitev enotnih pogojev za njihovo izvajanje.
 (2)
 Komisija je izvajala svoja delegirana pooblastila in sprejela Delegirano uredbo (EU) 2015/2446 (3). Komisija je izvajala svoja izvedbena pooblastila in sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2447 (4). Navedeni uredbi se uporabljata od 1. maja 2016.
 (3)
 Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 (5), ki vsebuje določbe za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2913/92, postane nepotrebna od datuma uporabe Delegirane Uredbe (EU) 2015/2446 in Izvedbene Uredbe (EU) 2015/2447 in bi jo zato bilo treba razveljaviti z učinkom od navedenega datuma.
 (4)
 Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Uredba (EGS) št. 2454/93 se razveljavi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Uporablja se od 1. maja 2016.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 1. aprila 2016
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 302, 19.10.1992, str. 1.
 (2) Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).
 (3) Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).
 (4) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).
 (5) Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).


type: wikipedia

text:
Racek má zpoždění je československá černobílá filmová komedie z roku 1950 s výrobním (budovatelským) tématem, pojednávající o nutnosti uhelných brigád. Děj se odehrává v Kladně a Praze.
 Výroba
 Racka, plod I. tvůrčího kolektivu Otakara Vávry, vyrobil československý státní film v hostivařských a barrandovských atelierech. Natáčení probíhalo v Kladně i Praze.
 Hrají
 Vladimír Řepa ... Jan Racek
 Rudolf Deyl mladší ... Kutílek
 Lída Vostrčilová ... Růžena
 Antonín Šůra ... Jirka
 Stanislava Seimlová ... Věra
 Jaroslav Zrotal ... Karásek
 Robert Vrchota ... Holub
 Marie Nademlejnská ... Rackova maminka
 Bohuš Hradil ... předseda závodní rady
 Otto Čermák ... Bárta
 Eman Fiala ... listonoš
 Antonín Rýdl ... role neurčena
 Věra Kalendová ... role neurčena
 Otto Motyčka ... návštěvník hospody
 Viktor Očásek ... vrátný Brynda
 Helena Bártlová ... manželka návštěvníka hospody
 Darja Hajská ... žena s dětmi v hospodě
 Pavel Salaba ... role neurčena
 E. Dlouhý ... role neurčena
 Otakar Brousek starší ... pekař Karel
 Hynek Němec ... horník
 Vladimír Hlavatý ... pekař Frantík
 František Holar ... horník
 Jan W. Speerger ... hráč karet
 Josef Hořánek ... hráč karet
 Viktor Nejedlý ... hráč karet
 František Komenda ... role neurčena
 Lubomír Lipský ... pekař z černé pekárny
 Karel Hovorka ... pekař Tonda
 Kritika
 Otakar Váňa, Film a doba, říjen 1955: Tvůrci se sice vyhnuli nebezpečnému úskalí výrobního tématu, kdy mezi stroji a přesným popisem pracovní činnosti zaniká to hlavní – člověk, ale zabředli do jiného soudobého nešvaru: do zlidšťování postav, vyjádřenému holubářskou vášní.
 Odkazy
 Poznámky
 Reference
 Externí odkazy
 České filmové komedie
 Filmy z roku 1950
 Československé černobílé filmy


type: other

text:
Sõnajalad said jälle trahvi - Äripäev
 Eelmine artikkel: Seadus pani paika alampalga arestimise piirid Järgmine artikkel: Õiguskantsleri institutsioonist saab riiklik inimõiguste asutus
 Äripäev 14. mai 2018, 14:27
 Andrus ja Oleg Sõnajalg
 https://www.aripaev.ee/storyimage/EA/20180514/NEWS/180519860/AR/0/AR-180519860.jpg
 Andrus ja Oleg Sõnajalg|FOTO: Andres Haabu
 Määrusega keelati AT-l tuulikute ehitamine, kuni on lahenenud vaidlus tuulepargi ehituslubade õiguspärasuse üle. Aidu tuulepargi trahvimist nõudis kaitseministeerium. Vaidlus käis peamiselt selle üle, kas killustikust aluspatjade rajamine tuuliku asukohta kujutab endast ehitamist või see on ehitusmaterjali ladustamine.
 Aidu Tuuleparki arendavad Ida-Virumaal vennad Oleg ja Andres Sõnajalg.
 Täna lahendas kohus juba kolmanda taotluse trahvida ATd lubamatu ehitamise eest. Esimesel korral heideti AT-le ette killustiku ladustamist väikeste, autokoorma suuruste töötlemata kuhjadena - selles kohus esialgse õiguskaitse määruse rikkumist ei leidnud.
 Teisel korral käsitles kohus massiivse killustikupadja rajamist varem tühjale kohale. AT nimetas oma tegevust killustiku ladustamiseks. Kohus leidis, et see tegevus kujutab endast tuuliku ehitamist, kuna sarnaseid killustikupatju rajas AT enne esialgse õiguskaitse kohaldamist tuulikute ehitamise eesmärgil. Sel põhjusel määras kohus möödunud aasta oktoobris AT-le 1000eurose trahvi. Halduskohtu seisukoht jäi kehtima kõigis kolmes kohtuastmes.
 Kuna kolmandas taotluses AT-le ette heidetud tegevus oli sama mis teises, määras kohus sarnaselt eelmise taotluse lahendamisele trahvi ka nüüd. Halduskohus pidas põhjendatuks 10 000eurost trahvi, kuna AT rikkus ehitamise keeldu teadlikult ja korduvalt.
 Kaitseministeerium taotles nii teisel kui kolmandal korral trahvi maksimaalses võimalikus ulatuses ehk 32 000 eurot.
 Tänase määruse saab Tartu ringkonnakohtus vaidlustada 15 päeva jooksul.
 14. May 2018, 14:32
 03. mai 2018, 14:45
 22. detsember 2016, 06:45
 Tuulikutootjad põrkuvad riigiga 2
 23. oktoober 2012, 10:10
 Uus seadus lõpetab tuulikute rajamise? 31