type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 4.3.2020.
 COM(2020) 78 final
 2020/0035(COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o Europskoj godini željeznice (2021.)
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 U svojoj Komunikaciji od 11. prosinca 2019.
 1
 Komisija je iznijela europski zeleni plan za Europsku uniju i njezine građane. U njoj Komisija potvrđuje svoju predanost da se suoči s izazovima u području klime i okoliša, što je i glavni zadatak ove generacije. Riječ je o novoj strategiji rasta kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s uporabom resursa. Europski zeleni plan dio je strategije ove Komisije za provedbu UN-ova Programa do 2030. i ciljeva održivog razvoja
 2
 . Cilj postizanja klimatski neutralne Europske unije do 2050. potvrdilo je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 12. prosinca 2019.
 3
 i Europski parlament u svojoj rezoluciji od 15. siječnja 2020.
 4
 U europskom zelenom planu poziva se prije svega na ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost, uzimajući u obzir to da četvrtina emisija stakleničkih plinova u Uniji dolazi iz prometnog sektora te je njihov udio i dalje u porastu. Kako bi se postigla klimatska neutralnost do 2050. potrebno je smanjenje emisija iz prometa od 90 %. Svi oblici prijevoza morat će doprinijeti smanjenju emisija. Komisija je u okviru europskog zelenog plana najavila strategiju za održivu i pametnu mobilnost, koja se treba donijeti 2020., a bavit će se rješavanjem tog pitanja i pitanja izvora emisija. Među ostalim, znatan dio od 75 % kopnenog tereta koji se danas prevozi cestama trebao bi se početi prevoziti željeznicom i unutarnjim plovnim putovima.
 Željeznički promet, kao jedan od ekološki najprihvatljivijih i energetski najučinkovitijih oblika prijevoza, mora velikim dijelom doprinijeti smanjenju emisija iz prometa. Naime, željeznice su velikim dijelom elektrificirane i emitiraju mnogo manje CO2 od ekvivalentnog cestovnog ili zračnog prometa. Željeznica jedina gotovo stalno smanjuje emisije CO2 od 1990., unatoč sve većem opsegu prijevoza: do 2016. željeznica je bila odgovorna za samo 0,5 % emisija CO2 iz svih oblika prijevoza. Osim toga, od ukupne potrošnje energije u EU-u u području prometa na željeznicu otpada samo 2 %, pri čemu je njome 2016. prevezeno 11,2 % tereta i 6,6 % putnika prevezenih svim oblicima prijevoza
 5
 . Željeznica je u razdoblju od 1990. do 2016. smanjila potrošnju energije
 6
 i sve se više koristi energijom iz obnovljivih izvora.
 Dok se udio željezničkog prijevoza putnika u kopnenom prijevozu u Uniji od 2007. do 2016. povećao sa 7,0 % na 7,6 %, udio željezničkog prijevoza tereta se od 2011., kad je dostigao svoj vrhunac od 19 %, do 2017. smanjio na 16,65 %
 7
 . Do uspostave jedinstvenog europskog željezničkog prostora valja svladati još mnogo prepreka, uključujući smanjenje buke. Željeznica će ostvariti svoj puni potencijal tek kad se svladaju te prepreke, smanje troškovi i ubrza uvođenje inovacija. Stoga je potreban dodatni poticaj kako bi željeznica privukla više putnika i poduzeća kao način prijevoza koji ispunjava dnevne potrebe i potrebe putovanja na daljinu. Prijevozom većeg broja putnika i više tereta željeznicom pridonijet će se i smanjenju prometnih zastoja i emisija opasnih za zdravlje ljudi, posebice zagađenja zraka.
 Prijedlogom da se 2021. proglasi Europskom godinom željeznice nastoji se promicati željeznički prijevoz u skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu, među ostalim u pogledu održive i pametne mobilnosti. U okviru obilježavanja Europske godine željeznice odvijat će se događanja i izložbe te pokrenuti projekti, debate i inicijative u cijeloj Europi kako bi se željeznički promet građanima, poduzećima i vlastima promovirao kao privlačan i održiv način kretanja Europom, uz naglasak na inovativnosti i dostupnosti u cijeloj Uniji. Cilj je putem posebnih događanja i komunikacijskih kampanji informirati građane i poduzeća koji nisu povezani s tim sektorom i potaknuti ih da se više koriste željeznicom.
 Godina 2021. važna je godina za željezničku politiku Unije. Bit će to prva cijela godina u kojoj će se u cijelom EU-u provoditi propisi dogovoreni u okviru četvrtog željezničkog paketa
 8
 – otvaranje tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza i smanjenje troškova i administrativnog opterećenja za željezničke prijevoznike koji posluju u cijelom EU-u. Zanimanje javnosti za željeznice, uključujući noćne vlakove, raste u brojnim državama članicama, što se vidi iz popularnosti inicijative #DiscoverEU
 9
 . Usto, međunarodni umjetnički festival Europalia
 10
 2021. bit će posvećen utjecaju željeznice na umjetnost i naglašavati veliku ulogu željeznice u promicanju društvenih, gospodarskih i industrijskih promjena. Stoga je 2021. vrlo primjerena godina za ovu inicijativu.
 Kao kod svih dosadašnjih tematskih europskih godina, glavni je cilj informirati građane o pitanjima koja treba riješiti i prilikama te istaknuti ulogu EU-a u promicanju zajedničkih rješenja. Cilj Europske godine željeznice poticanje je Unije, država članica, regionalnih i lokalnih tijela te drugih organizacija da povećaju udio putnika i tereta koji se prevoze željeznicom i pružanje potpore tim nastojanjima. U okviru Europske godine željeznice posebice se treba obratiti široj javnosti, prije svega mladima, i promicati taj način prijevoza kao održiv, inovativan i siguran. Treba naglasiti i europsku, prekograničnu dimenziju željezničkog prometa, što zbližava građane, omogućuje im istraživanje Unije i njezine raznolikosti, potiče koheziju i pridonosi integraciji unutarnjeg tržišta Unije. Trebalo bi i pojačati doprinos željeznica gospodarstvu, industriji i općenito društvu Unije te promicati željeznički prijevoz kao važan element odnosa između Unije i trećih zemalja, posebice zemalja zapadnog Balkana.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području
 Kao što je navedeno, u okviru Europske godine željeznice promicat će se željeznički prijevoz u skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu, među ostalim u pogledu održive i pametne mobilnosti. Ona će se temeljiti i na postojećim inicijativama i politikama, poput otvaranja tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika i smanjenja troškova i administrativnog opterećenja za željezničke prijevoznike koji posluju u cijeloj Uniji. Slično ostalim tematskim europskim godinama, mjere će uključivati informativne i promotivne kampanje te događanja, projekte i inicijative na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te razini Unije. Svrha svih aktivnosti bit će prenošenje glavnih poruka i širenje informacija o primjerima dobre prakse.
 Europska godina željeznice bit će prilika da se tijela država članica i željeznički sektor potaknu na suradnju u promicanju željezničkog prijevoza. Aktivnosti organizirane tijekom Europske godine nastojat će se prilagoditi potrebama i okolnostima u pojedinim državama članicama. Stoga se od država članica zahtijeva da imenuju nacionalnog koordinatora koji će biti odgovoran za organiziranje njihova sudjelovanja u Europskoj godini željeznice. Osnovat će se europska upravljačka skupina, u kojoj će sudjelovati predstavnici nacionalnih koordinatora. Komisija saziva sastanke nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine i razmjene informacija o provedbi na nacionalnoj razini i razini Unije.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Europska godina željeznice povezana je s drugim područjima politike Unije kao što su regionalni razvoj, industrijska konkurentnost, održivi turizam, inovacije, zapošljavanje, obrazovanje, mladi, kultura i osiguravanje pristupa osobama s invaliditetom te veze Unije sa susjednim zemljama. Njome će se naglasiti europska, prekogranična dimenzija željeznice kao sredstva za prijevoz robe, putovanje te otkrivanje i povezivanje kontinenta na održiv način usmjeren na budućnost. Neke aktivnosti u okviru Europske godine željeznice mogle bi se financirati iz postojećih programa Unije, kao što su Obzor Europa, Instrument za povezivanje Europe, strukturni i investicijski fondovi, Kreativna Europa, Erasmus+, DiscoverEU ili Europa za građane.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna je osnova prijedloga članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Prema članku 91., uzimajući u obzir posebna obilježja prometa, Europski parlament i Vijeće, odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja s Gospodarskim i socijalnim odborom te Odborom regija, utvrđuju sve odgovarajuće odredbe za potrebe provedbe članka 90. UFEU-a. U članku 90. UFEU-a navodi se da se ciljevi Ugovora ostvaruju u okviru zajedničke prometne politike. Glavna je svrha ovog prijedloga doprinijeti povećanju udjela putnika i tereta koji se prevoze željeznicom. Stoga je ovaj cilj obuhvaćen člankom 91. UFEU-a.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Ovaj je prijedlog u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Ciljevi ovog prijedloga ne mogu se u dovoljnoj mjeri ostvariti samo djelovanjem država članica. Razlog je tomu što se djelovanjem na isključivo nacionalnoj razini ne ostvaruje korist od europske dimenzije u razmjeni iskustava i dobre prakse među državama članicama. U članku 3. stavku 3. UEU-a posebno se navodi da Europska unija uspostavlja unutarnje tržište, radi na održivom razvoju Europe koji se, među ostalim, temelji na poboljšanju kvalitete okoliša, promiče znanstveni i tehnološki napredak te promiče gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju. Unija svoje ciljeve ostvaruje odgovarajućim sredstvima, primjerenima nadležnostima koje su joj dodijeljene Ugovorima. Usto, države članice imale bi koristi od djelovanja na razini Unije zbog povećanja vidljivosti, osnivanja multilateralnih partnerstava, transnacionalne razmjene informacija te informiranja na razini Unije i širenja dobrih praksi u okviru Europske godine željeznice.
 •Proporcionalnost
 Ovaj je prijedlog u skladu s načelom proporcionalnosti iz članka 5. stavka 4. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Predloženi je plan djelovanja jednostavan. On se temelji na postojećim programima i usmjeravanju komunikacijskih aktivnosti na tematska područja Europske godine. Njime se ne nameću nerazmjerna upravljačka ograničenja tijelima koje provode prijedlog. Djelovanjem Unije podržat će se i upotpuniti nastojanja država članica i željezničkog sektora. Njime će se prvenstveno poboljšati učinkovitost instrumenata Unije. Usto, ono će služiti kao pokretač poticanjem sinergije i suradnje među državama članicama, regionalnim i lokalnim tijelima, privatnim i javnim poduzećima te civilnim društvom u cjelini. Djelovanje Unije ne bi prelazilo okvire potrebne za rješavanje uočenih pitanja.
 •Odabir instrumenta
 Odluka Europskog parlamenta i Vijeća najprikladniji je instrument za osiguravanje potpune uključenosti zakonodavnog tijela u proglašenje 2021. Europskom godinom željeznice.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA
 •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 Nije primjenjivo
 •Savjetovanja s dionicima
 O mogućnosti da se 2021. proglasi Europskom godinom željeznice raspravljalo se 9. prosinca 2019. s različitim pozvanim predstavnicima željezničkog sektora (CER, UNIFE, EIM, ERFA – Allrail), Agencijom Europske unije za željeznice (ERA), zajedničkim poduzećem Shift2Rail i predstavnicima festivala Europalia. Svi su sudionici izrazili široku potporu toj inicijativi te naglasili ulogu željeznice u postizanju cilja dekarbonizacije i njezinu prekograničnu dimenziju. Od dionika iz željezničkog sektora, posebice željezničkih prijevoznika, upravitelja postaja, proizvođača i nacionalnih tijela očekuje se da aktivno sudjeluju u organizaciji događanja pod okriljem Europske godine, kako na razini Unije, tako i na nacionalnoj i lokalnoj razini. Savjetovanja s predstavnicima međunarodnog umjetničkog festivala Europalia pokazala su da postoji velik potencijal za sinergije s Europskom godinom. Europski gospodarski i socijalni odbor i Odbor regija nedavno su donijeli samoinicijativna mišljenja
 11
 ,
 12
 koja odražavaju interese njihovih članova za promicanje željeznica kao održivog i inovativnog oblika prijevoza.
 •Prikupljanje i primjena stručnog znanja
 Nije primjenjivo
 •Procjena učinka
 Nije potrebna procjena učinka jer su ciljevi predložene inicijative obuhvaćeni ciljevima postojećih programa Unije. Predložena inicijativa ne obvezuje Komisiju ni na kakve posebne mjere zakonodavne prirode. Ne bi imala ni znatan društveni, gospodarski ili ekološki učinak veći od učinka postojećih instrumenata.
 •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa
 Nije primjenjivo
 •Temeljna prava
 Nije primjenjivo
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Procjenjuje se da potrebna financijska sredstva za provedbu ove Odluke za razdoblje 2020.–2021. iznose 8 000 000 EUR. Provedba Europske godine uključivat će odgovarajuće financiranje, koje će se odrediti u kontekstu proračunskih postupaka za 2020. i 2021., u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2021.–2027.
 5.DRUGI ELEMENTI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Prijedlog uključuje obvezu Komisije da do 31. prosinca 2022. podnese izvješće o provedbi, rezultatima i općoj procjeni inicijativa obuhvaćenih Europskom godinom.
 2020/0035 (COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o Europskoj godini željeznice (2021.)
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
 13
 ,
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
 14
 ,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)U svojoj Komunikaciji od 11. prosinca 2019.
 15
 Komisija je iznijela europski zeleni plan za Europsku uniju i njezine građane. Riječ je o novoj strategiji rasta kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s uporabom resursa.
 (2)U svojim zaključcima od 12. prosinca 2019.
 16
 Europsko vijeće potvrdilo je cilj postizanja klimatski neutralne Europske unije do 2050.
 (3)U svojoj rezoluciji od 15. siječnja 2020.
 17
 Europski parlament pozdravlja komunikaciju Komisije o europskom zelenom planu i poziva na to da se nužna tranzicija na klimatski neutralno društvo ostvari najkasnije do 2050.
 (4)U skladu s ciljevima utvrđenima u komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu, treba preobraziti gospodarstvo Unije i iznova razmotriti politike, posebice u području prijevoza i mobilnosti, što podrazumijeva ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost. Četvrtina emisija stakleničkih plinova u Uniji dolazi iz prometa te je taj udio i dalje u porastu. Kako bi se postigla klimatska neutralnost do 2050. potrebno je smanjenje emisija iz prometa od 90 %. Za postizanje održivog prometa korisnici moraju biti na prvom mjestu te imati cjenovno pristupačnije, dostupnije, zdravije i čišće alternative trenutačnim navikama u pogledu mobilnosti. Europski zeleni plan podrazumijeva prelazak na održivu i pametnu mobilnost kako bi se postigli ti ciljevi. Konkretno, znatan dio od 75 % kopnenog tereta koji se danas prevozi cestama trebao bi se početi prevoziti željeznicom i unutarnjim plovnim putovima.
 (5)Željeznica ima važnu ulogu u postizanju cilja klimatske neutralnosti do 2050. Riječ je o jednom od ekološki najprihvatljivijih i energetski najučinkovitijih načina prijevoza. Željeznice su velikim dijelom elektrificirane i emitiraju mnogo manje CO2 od ekvivalentnog cestovnog ili zračnog prometa i jedini su način prijevoza koji stalno smanjuje emisije stakleničkih plinova i emisije CO2 od 1990. Usto, željeznica je od 1990. do 2016.
 18
 smanjila potrošnju energije i sve se više koristi energijom iz obnovljivih izvora.
 (6)Spajanjem glavnih prometnih pravaca Unije s njezinim perifernim regijama i teritorijima željeznički sektor pridonosi socijalnoj, gospodarskoj i teritorijalnoj koheziji.
 (7)Dok se udio željezničkog prijevoza putnika u kopnenom prijevozu u Uniji od 2007. samo neznatno povećao, udio željezničkog prijevoza tereta smanjio se. Do uspostave jedinstvenog europskog željezničkog prostora valja svladati još mnogo prepreka, uključujući smanjenje buke. Željeznički promet ostvarit će svoj puni potencijal tek kad se svladaju te prepreke, smanje troškovi i ubrzaju inovacije. Stoga je potreban dodatan poticaj kako bi željeznica privukla više putnika i poduzeća.
 (8)Kako bi se promicao željeznički prijevoz u skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu, među ostalim u pogledu održive i pametne mobilnosti, godina 2021. trebala bi se proglasiti Europskom godinom željeznice. Godina 2021. bit će važna godina za željezničku politiku Unije: bit će to prva cijela godina u kojoj će se u cijelom EU-u provoditi propisi dogovoreni u okviru četvrtog željezničkog paketa – o otvaranju tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika te smanjenju troškova i administrativnog opterećenja za željezničke prijevoznike koji posluju u cijelom EU-u. Zanimanje javnosti za željeznice, uključujući noćne vlakove, raste u brojnim državama članicama, što se vidi i iz popularnosti inicijative #DiscoverEU. Usto, međunarodni umjetnički festival Europalia 2021. bit će posvećen utjecaju željeznice na umjetnost i naglašavati veliku ulogu željeznice u promicanju društvenih, gospodarskih i industrijskih promjena,
 DONIJELI SU OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Predmet
 Godina 2021. proglašava se Europskom godinom željeznice (dalje u tekstu „Europska godina”).
 Članak 2.
 Ciljevi
 Cilj Europske godine poticanje je Unije, država članica, regionalnih i lokalnih tijela te drugih organizacija da povećaju udio putnika i tereta koji se prevoze željeznicom i pružanje potpore tim nastojanjima. Europskom godinom naročito se:
 (a)promiče željeznica kao održiv, inovativan i siguran način prijevoza, posebice isticanjem njezine uloge kao pokretača promjena koje će pomoći da se postigne cilj klimatske neutralnosti Unije do 2050. te obraćanjem široj javnosti, prije svega mladima;
 (b)ističe europska, prekogranična dimenzija željezničkog prometa, što zbližava građane, omogućuje im istraživanje Unije i sve njezine raznolikosti, potiče koheziju i pridonosi integraciji unutarnjeg tržišta Unije;
 (c)pojačava doprinos željeznice gospodarstvu, industriji i društvu Unije, posebno u aspektima povezanima s regionalnim razvojem, konkurentnošću industrije, održivim turizmom, inovacijama, zapošljavanjem, obrazovanjem, mladima i kulturom te osiguravanjem pristupa osobama s invaliditetom;
 (d)doprinosi promicanju željeznice kao važnog elementa odnosa između Unije i susjednih zemalja, posebice na zapadnom Balkanu, polazeći od interesa i potreba u partnerskim zemljama i stručnog znanja Unije u području željezničkog prijevoza.
 Članak 3.
 Sadržaj mjera
 1.Mjere koje treba poduzeti radi ostvarenja ciljeva utvrđenih u članku 2. uključuju sljedeće aktivnosti na razini Unije i nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini povezane s ciljevima Europske godine:
 (a)inicijative i događanja za promicanje rasprave, informiranje i pomaganje građanima, poduzećima i javnim tijelima u angažmanu za korištenje željeznicom za prijevoz putnika i robe kao jednog od načina borbe protiv klimatskih promjena, putem višestrukih kanala i alata, uključujući događanja u državama članicama;
 (b)informacijske kampanje, izložbe, inspirativne kampanje, edukativne kampanje i kampanje za senzibiliziranje građana radi poticanja promjena u ponašanju putnika, potrošača i poduzeća te aktivnog doprinošenja šire javnosti postizanju ciljeva održivijeg prijevoza;
 (c)razmjenu iskustava i dobrih praksi nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela, civilnog društva, poduzeća i škola u promicanju korištenja željeznicom i načina promjene ponašanja na svim razinama;
 (d)provođenje studija i inovacijskih aktivnosti te širenje njihovih rezultata na europskoj ili nacionalnoj razini; i
 (e)promicanje projekata i mreža povezanih s Europskom godinom, među ostalim putem medija, društvenih mreža i drugih internetskih zajednica.
 2.Institucije i tijela na razini Unije te države članice na nacionalnoj razini mogu se pri promidžbi aktivnosti iz stavka 1. referirati na Europsku godinu i koristiti se njezinim logotipom.
 Članak 4.
 Koordinacija na razini država članica
 Organizacija sudjelovanja u Europskoj godini na nacionalnoj razini odgovornost je država članica. U tu svrhu države članice imenuju nacionalne koordinatore. Nacionalni koordinatori osiguravaju koordinaciju relevantnih aktivnosti na nacionalnoj razini.
 Članak 5.
 Koordinacija na razini Unije
 1.Komisija redovito saziva sastanke nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine. Ti su sastanci i prilika za razmjenu informacija o provedbi Europske godine na nacionalnoj razini i razini Unije; predstavnici Europskog parlamenta na tim sastancima mogu sudjelovati u svojstvu promatrača.
 2.Koordinacija Europske godine na razini Unije temeljit će se na transverzalnom pristupu kako bi se stvarale sinergije među različitim programima i inicijativama Unije za financiranje projekata u području željezničkog prijevoza ili s njim povezanih projekata.
 3.Komisija saziva redovne sastanke dionika i predstavnika organizacija ili tijela koji djeluju u području željezničkog prijevoza, što obuhvaća i postojeće transnacionalne mreže i relevantne nevladine organizacije te organizacije i zajednice mladih, kako bi im pomogla u provedbi Europske godine na razini Unije.
 Ako to bude moguće u okviru proračuna, Komisija može organizirati natječaje i projekte koji mogu primiti potporu zbog izvanrednog doprinosa ciljevima iz te godine.
 Članak 6.
 Međunarodna suradnja
 Za potrebe Europske godine Komisija će po potrebi surađivati s nadležnim međunarodnim organizacijama istodobno osiguravajući vidljivost sudjelovanja Unije.
 Članak 7.
 Praćenje i evaluacija
 Do 31. prosinca 2022. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvješće o provedbi, rezultatima i sveobuhvatnoj ocjeni inicijativa predviđenih ovom Odlukom.
 Članak 8.
 Stupanje na snagu
 Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 SADRŽAJ
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 12
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE12
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative12
 1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)12
 1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:12
 1.4.Osnova prijedloga/inicijative12
 1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative12
 1.4.2.Dodana vrijednost angažmana Unije (može proizlaziti iz raznih čimbenika, npr. bolje koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost angažmana Unije” vrijednost je intervencije Unije koja je dodana vrijednosti koju bi inače ostvarile države članice svojim zasebnim djelovanjima.13
 1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava13
 1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima13
 1.5.Trajanje i financijski učinak14
 1.6.Predviđeni načini upravljanja14
 2.MJERE UPRAVLJANJA15
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja15
 2.2.Sustavi upravljanja i kontrole15
 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole15
 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i sustavima unutarnje kontrole uspostavljenima radi smanjivanja tih rizika15
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti povezanih sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivanih razina rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)15
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti15
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE16
 3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda16
 3.2.Procijenjeni učinak na rashode17
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode17
 3.2.2.Sažetak procijenjenog učinka na administrativna odobrena sredstva19
 3.2.2.1.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa20
 3.2.3.Doprinos trećih strana21
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode21
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Europska godina željeznice (2021.)
 1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)
 2020.
 Područje politike: Mobilnost i promet
 2021.
 Naslov 1. „Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo”: klaster politika 1 „Istraživanje i inovacije” i klaster politika 2 „Europska strateška ulaganja”.
 Naslov 3. „Prirodni resursi i okoliš”: Klaster politika 9: „Zaštita okoliša i klimatska politika”.
 1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:
 X novo djelovanje
 ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 19
 ◻ produženje postojećeg djelovanja
 ◻ spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje
 1.4.Osnova prijedloga/inicijative
 1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 Kratkoročno: bolja predodžba o željeznici među građanima i poduzećima, bolja informiranost o tome da je važno preusmjeriti više putnika i tereta na željeznički prijevoz, u skladu s ciljevima navedenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu.
 Dugoročno: povećati modalni udio putnika i tereta koji se prevoze željeznicom kako bi se doprinijelo smanjenju stakleničkih plinova koji se ispuštaju zbog prometa u Uniji, u skladu s ciljevima navedenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu.
 1.4.2.Dodana vrijednost angažmana Unije (može proizlaziti iz raznih čimbenika, npr. bolje koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost angažmana Unije” vrijednost je intervencije Unije koja je dodana vrijednosti koju bi inače ostvarile države članice svojim zasebnim djelovanjima.
 Europska, prekogranična dimenzija prometa, posebice željezničkog. Zakonodavstvo Unije za postizanje integriranog jedinstvenog europskog željezničkog prostora, na primjer zakonodavstvo o ukidanju prepreka na nacionalnim tržištima i tehničkih prepreka.
 Dimenzija mjera Unije za ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost, u skladu s ciljevima navedenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu.
 1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Europske godine organizirane u proteklih 10 godina pokazale su se kao vrijedan instrument za podizanje razine informiranosti, čiji je utjecaj zamjetan kod šire javnosti i kod predvodnika javnog mnijenja, pri čemu su ostvarene sinergije različitih područja djelovanja na razini EU-a i država članica.
 1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
 Europska godina željeznice povezana je s drugim područjima politike Unije kao što su regionalni razvoj, industrijska konkurentnost, održivi turizam, inovacije, zapošljavanje, obrazovanje, mladi, kultura i osiguravanje pristupa osobama s invaliditetom te veze Unije sa susjednim zemljama. Njome će se naglasiti europska, prekogranična dimenzija europske željeznice kao sredstva za prijevoz robe, putovanje te otkrivanje i povezivanje kontinenta na održiv način usmjeren na budućnost. Neke aktivnosti u okviru Europske godine željeznice mogle bi se financirati iz postojećih programa Unije.
 1.5.Trajanje i financijski učinak
 X Ograničeno trajanje:
 –X
 na snazi od 1.1.2021. do 31.12.2021.,
 –X
 financijski učinak od 2020. do 2021. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2020. do 2022. za odobrena sredstva za plaćanje.
 ◻ Neograničeno trajanje:
 –provedba s početnim razdobljem od GGGG. do GGGG.,
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.6.Predviđeni načini upravljanja
 20
 X Izravno upravljanje koje provodi Komisija:
 –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije,
 –◻
 putem izvršnih agencija.
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ◻ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile,
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti),
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu,
 –◻ tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe,
 –◻ tijelima javnog prava,
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva,
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva,
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 [...]
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Program rada Europske godine
 Osnivanje Upravljačkog odbora
 2.2.Sustavi upravljanja i kontrole
 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole
 Izravno upravljanje, u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe, poželjan je način jer će mjere provesti Europska komisija, konkretno Glavna uprava za mobilnost i promet, koja će osigurati koordinaciju s državama članicama i različitim dionicima.
 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i sustavima unutarnje kontrole uspostavljenima radi smanjivanja tih rizika
 Utvrđeni rizici: nedovoljna vidljivost inicijativa, previsoka očekivanja u odnosu na ograničen proračun.
 Uspostavljen sustav unutarnje kontrole: redovna procjena rizika u okviru Upravljačkog odbora.
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti povezanih sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivanih razina rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 Kontrole su dio sustava unutarnje kontrole u Glavnoj upravi MOVE. Te nove aktivnosti dovest će do neznatnih dodatnih troškova kontrole na razini Glavne uprave.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.
 Komisija osigurava da se, kad se provode mjere koje se financiraju u okviru ove Odluke, štite financijski interesi Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevara, korupcije i bilo koje druge nezakonite aktivnosti, redovitim provjerama i povratom neopravdano isplaćenih iznosa i, ako se otkriju nepravilnosti, djelotvornim, proporcionalnim i odvraćajućim kaznama. Komisija može provoditi kontrole i provjere na licu mjesta prema ovoj Odluci, u skladu s Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti. Prema potrebi, istrage provodi Europski ured za borbu protiv prijevara u skladu s Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF).
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Naslov 1. [Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo]
 Dif./nedif.
 21
 zemalja EFTA-e
 22
 zemalja kandidatkinja
 23
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 06 02 05 00 (2020.) / 02 20 04 01 (2021.–2022.)
 01 02 02 50
 02 03 01
 U proračunskim postupcima mogle bi se utvrditi druge proračunske linije.
 Dif./nedif.
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta rashoda
 Doprinos
 Naslov 3. [Prirodni resursi i okoliš]
 Dif./nedif.
 24
 zemalja EFTA-e
 25
 zemalja kandidatkinja
 26
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 09 02 xx
 U proračunskim postupcima mogle bi se utvrditi druge proračunske linije.
 Dif./nedif.
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 3.2.Procijenjeni učinak na rashode
 Programi i proračunske linije navedeni u nastavku indikativni su. Odgovarajuće financiranje odredit će se u okviru proračunskih postupaka putem preraspodjele 2020. u okviru postojećeg financijskog programiranja; 2021. utvrdit će se posebna odobrena sredstva u okviru budućih programa i financijskog programiranja, u skladu s primjenjivim višegodišnjim financijskim okvirima.
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode
 U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira:
 <...>
 Naslov 1. [Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo]; Naslov 3. [Prirodni resursi i okoliš]
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Odobrena sredstva za poslovanje
 06 02 05 (proračun za 2020.) / 02 20 04 01 (2021.–2022.) Aktivnosti za potporu europskoj prometnoj politici
 Obveze
 (1)
 0,500
 1,500
 2,000
 Plaćanja
 2.
 0,300
 1,200
 0,500
 2,000
 Odobrena sredstva za poslovanje
 01 02 02 50 Obzor Europa
 02 03 01 Instrument za povezivanje Europe – Promet
 09 02 LIFE
 Obveze
 (1)
 6,000
 6,000
 Plaćanja
 2.
 3,000
 3,000
 6,000
 UKUPNA odobrena sredstva iz naslova 1. i 3.
 Obveze
 =1+3
 0,500
 7,500
 8,000
 Plaćanja
 =2+3
 0,300
 4,200
 3,500
 8,000
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira:
 7
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 0,150
 0,300
 0,075
 0,525
 Ostali administrativni rashodi
 0,010
 0,010
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne obveze = ukupna plaćanja)
 0,150
 0,310
 0,075
 0,535
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz svih NASLOVA
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 0,650
 7,810
 0,075
 8,535
 Plaćanja
 0,450
 4,510
 3,575
 8,535
 3.2.2.Sažetak procijenjenog učinka na administrativna odobrena sredstva
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.
 –X
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 UKUPNO
 NASLOV 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 0,150
 0,300
 0,075
 0,525
 Ostali administrativni rashodi
 0,010
 0,010
 Međuzbroj za NASLOV 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 0,150
 0,310
 0,075
 0,535
 Izvan NASLOVA 7.
 27
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni rashodi
 Međuzbroj izvan NASLOVA 7.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 UKUPNO
 0,150
 0,310
 0,075
 0,535
 Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse i ostale administrativne rashode pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 3.2.2.1.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –X
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godina
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 •Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 Sjedište i predstavništva Komisije
 1
 2
 0,5
 Delegacije
 Istraživanje
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) – UO, LO, UNS, UsO i MSD
 28
 Naslov 7.
 Financirano iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 – u sjedištu
 – u delegacijama
 Financirano iz omotnice programa
 29
 – u sjedištu
 – u delegacijama
 Istraživanje
 Ostalo (navesti)
 UKUPNO
 1
 2
 0,5
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, dodatnim resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Organizacija i koordinacija komunikacijskih kampanja i događanja; upravljanje pozivima za podnošenje prijedloga; oko 10 misija u državama članicama 2021.
 Vanjsko osoblje
 Nije primjenjivo
 3.2.3.Doprinos trećih strana
 Prijedlog/inicijativa:
 –X
 ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode
 –X
 Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 PRILOG
 ZAKONODAVNOM FINANCIJSKOM IZVJEŠTAJU
 Naslov prijedloga/inicijative
 Europska godina željeznice (2021.)
 1. BROJ I TROŠAK LJUDSKIH RESURSA KOJI SE SMATRAJU NUŽNIMA
 2. TROŠAK DRUGIH ADMINISTRATIVNIH RASHODA
 3. METODE IZRAČUNA PRIMIJENJENE NA PROCJENU TROŠKOVA
 3.1. Ljudski resursi
 3.2. Ostali administrativni rashodi
 Završni financijski izvještaj mora biti popraćen ovim prilogom, koji moraju popuniti sve glavne uprave/službe koje sudjeluju u prijedlogu/inicijativi, kada se pokreće savjetovanje među službama.
 Tablice s podacima koriste se kao izvor za tablice sadržane u zakonodavnom financijskom izvještaju. Namijenjene su strogo za internu uporabu u Komisiji.
 1. Troškovi ljudskih resursa koji se smatraju nužnima
 ◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 X
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 NASLOV 7.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 UKUPNO
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 •Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 Sjedište i predstavništva Komisije
 AD
 1
 0,150
 2
 0,300
 0,5
 0,075
 0,525
 AST
 U delegacijama Unije
 AD
 AST
 • Vanjsko osoblje
 30
 Globalna omotnica
 UO
 UNS
 UsO
 U delegacijama Unije
 UO
 LO
 UNS
 UsO
 MSD
 Ostale proračunske linije (navesti)
 Međuzbroj – NASLOV 7.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 1
 0,150
 2
 0,300
 0,5
 0,075
 0,525
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, dodatnim resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Izvan NASLOVA 7.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 UKUPNO
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 EPRV
 Odobrena sredstva
 •Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 Istraživanje
 AD
 AST
 • Vanjsko osoblje
 31
 Vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 – u sjedištu
 UO
 UNS
 UsO
 – u delegacijama Unije
 UO
 LO
 UNS
 UsO
 MSD
 Istraživanje
 UO
 UNS
 UsO
 Ostale proračunske linije (navesti)
 Međuzbroj – izvan NASLOVA 7.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, dodatnim resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 2. Trošak drugih administrativnih rashoda
 (e)1.Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva.
 X
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su odobrena administrativna sredstva kako je navedeno u nastavku:
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 NASLOV 7.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 Ukupno
 U sjedištu
 Troškovi službenih putovanja i reprezentacije
 0,010
 0,010
 Troškovi konferencija i sastanaka
 Odbori
 32
 Studije i savjetovanja
 Informacijski sustavi i sustavi upravljanja
 IKT oprema i usluge
 33
 Ostale proračunske linije (navesti prema potrebi)
 U delegacijama Unije
 Troškovi službenih putovanja, konferencija i reprezentacije
 Dodatno osposobljavanje osoblja
 Kupnja, najam i povezani rashodi
 Oprema, namještaj, materijali i usluge
 Međuzbroj za NASLOV 7.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 0,010
 0,010
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Izvan NASLOVA 7.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 Ukupno
 Rashodi za tehničku i administrativnu pomoć (ne uključujući vanjsko osoblje) iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”)
 – u sjedištu
 – u delegacijama Unije
 Ostali rashodi upravljanja za istraživanje
 Ostale proračunske linije (navesti prema potrebi)
 Međuzbroj – izvan NASLOVA 7.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 UKUPNO
 NASLOV 7. i izvan NASLOVA 7.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 0,010
 0,010
 Potrebna administrativna odobrena sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili koja su prenamijenjena, te, prema potrebi, dodatnim odobrenim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir postojeća proračunska ograničenja.
 3. NAČINI IZRAČUNA
 3.1. Ljudski resursi
 U ovom se dijelu opisuje način izračuna primijenjen na procjenu ljudskih resursa koji se smatraju nužnima (predviđeno radno opterećenje, uključujući posebne poslove (radni profili Sysper 2), kategorije osoblja i odgovarajući prosječni troškovi)
 NASLOV 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 Napomena: prosječni troškovi za svaku kategoriju osoblja u sjedištu dostupni su na BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx
 •Dužnosnici i privremeno osoblje
 1 EPRV 2020. za pripremu i koordinaciju događanja
 2 EPRV 2021. za upravljanje pozivima na podnošenje prijedloga
 0,5 EPRV 2022. za konačno izvješćivanje
 •Vanjsko osoblje
 Izvan NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 •Samo radna mjesta koja se financiraju iz proračuna za istraživanje
 •Vanjsko osoblje
 3.2. Ostali administrativni rashodi
 Navesti pojedinosti načina izračuna koji se primjenjuje za svaku proračunsku liniju
 te posebno pretpostavke koje su u pozadini (npr. broj sastanaka godišnje, prosječni troškovi itd.)
 NASLOV 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 Oko 10 misija u državama članicama 2021.
 Izvan NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 (1)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu, (COM(2019) 640 final).
 (2)
 https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld
 (3)
 Zaključci Europskog vijeća od 12. prosinca 2019.
 (https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-29-2019-INIT/hr/pdf).
 (4)
 Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2019/2956(RSP)).
 (5)
 Statistička knjižica o prijevozu u EU-u za 2019.
 (6)
 Statistička knjižica o prijevozu u EU-u za 2019.
 (7)
 Statistička knjižica o prijevozu u EU-u za 2019.
 (8)
 https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/packages/2013_hr
 (9)
 https://europa.eu/youth/discovereu_hr
 (10)
 https://europalia.eu
 (11)
 Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Osiguravanje uključivog sektorskog prelaska na digitaliziranu željezničku industriju (doneseno 30.10.2019., CCMI/169-EESC-2019)).
 (12)
 Mišljenje Odbora regija – Potencijal željezničkog sektora u ostvarivanju prioriteta politika EU-a (doneseno 4. prosinca 2019., CDR 1939/2019).
 (13)
 SL C , , str. .
 (14)
 SL C , , str. .
 (15)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu, (COM(2019) 640 final).
 (16)
 Zaključci Europskog vijeća od 12. prosinca 2019.
 (17)
 Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2019/2956(RSP)).
 (18)
 Glavna uprava za mobilnost i promet (GU MOVE): statistička knjižica o prijevozu u EU-u za 2019. „EU transport in figures” (izvor: Eurostat).
 (19)
 Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (20)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskoj stranici BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (21)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (22)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (23)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
 (24)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (25)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (26)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
 (27)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravno istraživanje, izravno istraživanje.
 (28)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (29)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (30)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (31)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (32)
 Navesti vrstu odbora i skupinu kojoj pripada.
 (33)
 IKT: Informacijske i komunikacijske tehnologije: obvezno savjetovanje s Glavnom upravom za informatiku (DIGIT).


type: wikipedia

text:
Az amerikai képregény bronzkora a képregény ezüstkorát követő időszak elnevezése, melynek kezdete a korai 1970-es évekre tehető és mely időszak az 1980-as évek közepéig tartott. A bronzkorban továbbra is a színes és kalandos szuperhős-képregények maradtak az iparág mainstream vonalában, de ezzel egy időben megjelentek a sötétebb hangvételű történetek is. A képregényekben megjelentek olyan valós szociális problémák is, mint például a fiatalok kábítószerfogyasztása, a rasszizmus és az antiszemitizmus.
 Az elnevezés eredete
 A bronzkor elnevezést először a Wizard magazin használta annak a „modern-horror” korszaknak a megjelölésére mely az 1960-as évek derekától a kései 1970-es évekig tartott. Ebben a korszakban olyan horror antológiák jelentek meg mint a Gold Key Comics által kiadott Boris Karloff’s Tales of Mystery (1963), Ripley’s Belive it or not! True Ghost Stories a True Demons and Mosters (1965), a DC Comics által kiadott House of Mystery (1968) és a House of Secrets (1969), valamint a Marvel Tomb of Dracula (1972) sorozata. Idővel azonban a kifejezést egyre inkább a kései ezüstkorszak megjelölésére kezdték használni.
 A bronzkor kezdete
 Az ezüst- és a bronzkor határát nem egyetlen esemény jelzi, melyet vízválasztóként lehetne meghatározni a két korszak között. A változást több, időben is eltérő események jelzik melyek megváltoztatták a kiadványok stílusát és fő irányvonalát.
 Az egyik ilyen esemény Jack Kirby távozása volt a Marvel Comics-tól 1970-ben. Kirby és Stan Lee az ezüstkorszak talán legtermékenyebb és legkreatívabb alkotópárosa volt. Kirby a DC-hez került, ahol megalkotta úgynevezett negyedik világ sorozatait, melyek közül első munkája a Jimmy Olsen 134. száma volt 1970 decemberében. Szintén ebben az évben vonult vissza Mort Weisinger a Superman-sorozatok szerkesztője, akit Julius Schwartz követett.
 Az 1973-ban jelent meg a talán máig is legemlékezetesebb Pókember-történet, mely fordulópontot jelentett a sorozat és a kitalált szereplő életében is. Az Amazing Spider-Man 121. és 122. számában megjelent történetben a Zöld Manó meggyilkolja Peter Parker, vagyis Pókember barátnőjét, Gwen Stacyt. Bár a történetek már ez előtt is kezdtek egyre komorabb hangvételűek lenni, ez a történet mégis tisztán jelzi a két korszak határát az Amazing Spider-Man sorozatban.
 1971-ben az Egyesült Államok Egészségügyi, Oktatási és Népjóléti Minisztériuma megkereste Stan Lee-t a Marvel Comics akkori főszerkesztőjét, hogy megkérjék; készítsen történeteket a kábítószer káros hatásáról. Lee beleegyezett és megírt egy háromrészes Pókember történetet, mely az Amazing Spider-Man 96-98 számaiban jelent meg. Akkoriban a Comics Code Authority tiltotta a kábítószerek bármilyen használatát a történetekben, a szövegkörnyezettől és szerepétől függetlenül. A CCA nem engedélyezte a történet megjelentetését, de ennek ellenére Lee leközölte azt. A történet pozitív visszhangja arra ösztönözte a CCA-t, hogy újragondolja a tilalmat és még abban az évben engedélyezte a kábítószerek megjelenését a képregényekben, abban az esetben ha annak használatát negatívan tüntetik fel. Ebben az évben a DC Comics is közölt egy hasonló történetet a Green Lantern/Green Arrow 85. és 86. számában, melyben a Zöld Íjász ifjú társa, Speedy heroinfüggő lett.
 A Comics Code 1971-es változása engedékenyebb lett a vámpírok, farkasemberek és élőholtak használatával szemben is. Ennek hatására indult el a Marvel Mocsárlény sorozata, valamint a Tomb of Dracula.
 Képregény


text:
Ali Khemiri (), né à Jendouba, est un acteur tunisien.
 Filmographie
 Cinéma
 2000 : La Saison des hommes de Moufida Tlatli
 2006 : Bin El Widyene de Khaled Barsaoui
 2008 : L'Accident de Rachid Ferchiou
 2010 : de
 2015 : Conflit de Moncef Barbouch
 Télévision
 Séries
 Téléfilms
 2006 : Abderrahman Ibn Khaldoun de Habib Mselmani
 2007 : Puissant de Habib Mselmani
 Théâtre
 2004 : Portraits (Choukhouss), texte d'Abdelbaki Mehri et mise en scène par Ali Khemiri
 2012 : Carthage en folie (Al Jamâa) de Hédi Oueld Baballah, texte de Béchir Chaâbouni et Hédi Ben Amor
 Notes et références
 Liens externes
 Acteur tunisien de cinéma
 Acteur tunisien de télévision
 Acteur tunisien de théâtre
 Date de naissance non renseignée (XXe siècle)
 Naissance à Jendouba