text:
 4.11.2020
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 366/7
 A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1627 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2020. november 3.)
 az egységes európai égbolt teljesítmény- és díjszámítási rendszerének harmadik referencia-időszakára (2020–2024) vonatkozó, a Covid19-világjárvány miatti rendkívüli intézkedésekről
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: keretrendelet) és különösen annak 11. cikke (6) bekezdésére,
 tekintettel a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: léginavigációs-szolgálati rendelet) és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére;
 mivel:
 (1)
 Az (EU) 2019/317 bizottsági végrehajtási rendelet (3) meghatározza a teljesítmény- és díjszámítási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat és eljárásokat, beleértve a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményét, valamint a légtérfelhasználóknak felszámított léginavigációs díjak meghatározását, kivetését és beszedését.
 (2)
 A Covid19-világjárvány a légi közlekedés hirtelen visszaeséséhez vezetett a kereslet jelentős csökkenése, valamint a tagállamok és harmadik országok által a járvány megfékezése érdekében hozott közvetlen intézkedések következtében. A Covid19-világjárvány által előidézett rendkívüli körülmények jelentős hatást gyakorolnak a teljesítmény- és díjszámítási rendszernek a 2020 és 2024 közötti, harmadik referencia-időszakban (a továbbiakban: RI3) történő végrehajtására irányuló jelenlegi eljárásokra és intézkedésekre, beleértve a teljesítménycélok és az egységdíjak meghatározását, valamint az ösztönzőrendszerek és a kockázatmegosztási mechanizmusok alkalmazását. Ezáltal egy olyan rendkívüli helyzet állt elő, amely egyedi ideiglenes intézkedéseket kíván.
 (3)
 A tagállamok 2019. október 1-jéig benyújtották a Bizottságnak az RI3-ra vonatkozó teljesítményterveik tervezetét, majd 2019. november 21-ig a teljesítménytervek később aktualizált tervezetét. Az 549/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság értékelte, hogy a teljesítménytervek tervezetei összhangban vannak-e az (EU) 2019/903 bizottsági végrehajtási határozatban (4) meghatározott uniós szintű teljesítménycélokkal. A teljesítménytervek tervezeteit és az uniós szintű teljesítménycélokat azonban a Covid19-világjárvány kitörése előtt dolgozták ki, így azok nem veszik figyelembe, hogy a légi közlekedés körülményei a világjárvány miatt jelentősen megváltoztak.
 (4)
 A Covid19-világjárványnak a légi közlekedési ágazatra és különösen a léginavigációs szolgálatok ellátására gyakorolt példátlan és jelentős hatására való tekintettel, bizonyos, az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelettől eltérő szabályokat kell alkalmazni az RI3 vonatkozásában. Amennyiben e rendelet kifejezetten másként nem rendelkezik, az (EU) 2019/317 végrehajtási rendeletet kell alkalmazni a szóban forgó referencia-időszakra. Hasonlóképpen, ez a rendelet nem érintheti a második referencia-időszakból származó és a 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeleten (5) alapuló egységdíjak kiigazítását.
 (5)
 Tekintettel arra, hogy a Covid19-világjárvány kitörését óta bizonytalan a forgalom alakulása, a 2024-ig tartó időszakra vonatkozóan nem állnak rendelkezésre kellően megalapozott forgalmi előrejelzések. Ezért különleges szabályokat kell megállapítani a felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélok meghatározására az RI3-ra vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy az említett referencia-időszak végrehajtása folytatódjon. Megnyugtató információk érkeztek az RI3-ra vonatkozó, aktualizált STATFOR forgalmi előrejelzés 2020. november elejére tervezett közzétételéről. Ez a forgalmi előrejelzés lesz az alapja az RI3-ra vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok felülvizsgálatának. A sürgősségre való tekintettelt, a szóban forgó felülvizsgált célok meghatározására kivételesen nem kell alkalmazni az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott valamennyi folyamatot és határidőt. Annak érdekében, hogy a Bizottság meghatározhassa a felülvizsgált célokat, a nemzeti felügyeleti hatóságoknak 2020. december 15-ig a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk az érintett naptári évekre vonatkozó kezdeti költségadatokat és a forgalmi előrejelzésekre vonatkozó információkat, melyek támpontként fognak szolgálni az RI3-ra vonatkozó felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélok meghatározásához. A Bizottságnak legkésőbb 2021. május 1-jéig el kell fogadnia az RI3-ra vonatkozó felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélokat.
 (6)
 Miután a Bizottság meghatározta az RI3-ra vonatkozó felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélokat, a tagállamoknak ki kell dolgozniuk az RI3-ra vonatkozó felülvizsgált teljesítménycélokat tartalmazó teljesítményterveiket. A teljesítménycélok nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű meghatározásához kapcsolódó eljárás csak a felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélok elfogadását követően zárható le. Ennek megfelelően új határidőt kell megállapítani a teljesítménytervek tervezetének benyújtására.
 (7)
 Miután a Covid19-világjárvány által előidézett körülmények elkerülhetetlen késedelmet okoztak a teljesítménytervek kidolgozásával, értékelésével és elfogadásával kapcsolatos eljárásokban, tekintettel az 549/2004/EK rendelet 11. cikkében meghatározott kritériumokra, a teljesítménytervek végleges változatában szereplő költséghatékonysági teljesítménycéloknak az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a referencia-időszak kezdetétől visszamenőleges hatállyal kell rendelkezniük. Hatást azonban csak az egységdíjaknak a következő naptári években történő kiigazítása révén fejthetnek ki.
 (8)
 A hálózatkezelő 2019 szeptemberében az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 19. cikkének megfelelően benyújtotta a Bizottságnak az RI3-ra vonatkozó hálózati teljesítményterv tervezetét. A Bizottság az említett rendelet 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban értékelte a hálózati teljesítménytervet. Miután a hálózati teljesítményterv tervezetének benyújtását követően megjelenő Covid19-világjárvány hatása lényegesen megváltoztatta a körülményeket, a hálózatkezelőnek el kell készítenie a hálózati teljesítményterv új tervezetét, és azt értékelés céljából be kell nyújtania a Bizottságnak. Az említett terv benyújtásának határidejét ennek megfelelően kell meghatározni.
 (9)
 A várakozások szerint a 2020. és 2021. naptári évre összesítetten vonatkozó, felülvizsgált megállapított költségek tükrözni fogják a nagyobb szintű bizonytalanságot, és megfelelően figyelembe fogják venni a Covid19-világjárvány által előidézett körülmények miatt visszaesett forgalmat.
 (10)
 Annak érdekében, hogy az RI3 során enyhíteni lehessen a Covid19-világjárványnak a légtérfelhasználókra gyakorolt súlyos hatását, egyedi rendelkezéseket kell alkalmazni a 2020. és a 2021. naptári évre a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozó teljesítménycélok uniós szintű és helyi szintű felülvizsgálata, az ösztönzőrendszerek és kockázatmegosztási mechanizmusok végrehajtása, valamint az egységdíjak e két naptári évből eredő kiigazítása tekintetében.
 (11)
 A teljesítmény- és díjszámítási rendszer RI3-ban történő megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében, valamint figyelembe véve a teljesítménycélok meghatározásának előretekintő jellegét, a költséghatékonysági teljesítménycélok uniós szintű és helyi szintű felülvizsgálata során úgy kell kezelnie a 2020. és 2021. naptári évre megállapított költségeket, mintha azok egyetlen időszakhoz tartoznának. A felülvizsgált költséghatékonysági célok uniós és helyi szintű meghatározásakor megfelelően figyelembe kell venni a léginavigációs szolgáltatóknál és a tagállamoknál ténylegesen felmerült költségeket.
 (12)
 A teljesítménytervek késedelmes elfogadásának következményeire vonatkozó, az (EU) 2019/317 végrehajtási rendeletben meghatározott szabályokat ki kell igazítani annak érdekében, hogy enyhüljön a mechanizmusok által a légtérfelhasználókra a kiigazítás nélkül gyakorolt súlyos, kedvezőtlen pénzügyi hatást, valamint hogy az egységdíjak ne ingadozzanak túlzott mértékben az RI3 során. E célból az egységdíj megfelelő kiigazításait kivételesen öt naptári évre kell elosztani. A nemzeti felügyeleti hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy ezt az időszakot szükség esetén hét naptári évre meghosszabbítsák annak elkerülése érdekében, hogy az átvitt bevételek aránytalan hatást gyakoroljanak a légtérfelhasználók által fizetendő egységdíjakra.
 (13)
 A tagállamok az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 29. cikke (6) bekezdésének alkalmazásával további intézkedéseket hozhatnak annak érdekében, hogy ellensúlyozzák a Covid19-világjárványnak a léginavigációs díjak mértékére gyakorolt hatását az RI3 során.
 (14)
 Annak érdekében, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok és a Bizottság könnyebben végezhessék nyomonkövetési feladataikat, a léginavigációs szolgáltatókat kötelezni kell arra, hogy 2020. december 15-ig jelentést nyújtsanak be e hatóságoknak a Covid19-világjárvány által a tevékenységeikre gyakorolt pénzügyi és működési hatások kezelése érdekében hozott intézkedésekről.
 (15)
 A rendkívüli rendelkezéseket azonnal alkalmazni kell annak érdekében, hogy a Bizottság és a tagállamok gyorsan megtehessék a megfelelő intézkedéseket az RI3-ra vonatkozó teljesítménycélok meghatározásának folyamatára és a Covid19-válság légtérfelhasználókra gyakorolt pénzügyi hatásának enyhítésére vonatkozóan. E rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.
 (16)
 Az Egységes Égbolt Bizottság nem nyilvánított véleményt. Mivel végrehajtási jogi aktus elfogadására volt szükség, az elnök a végrehajtási aktus tervezetét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a fellebbviteli bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Tárgy és hatály
 Ez a rendelet az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett, az egységes európai égbolt teljesítmény- és díjszámítási rendszerének harmadik referencia-időszakára (a továbbiakban: RI3) alkalmazandó rendkívüli intézkedéseket állapít meg. Amennyiben e rendelet kifejezetten másként nem rendelkezik, az (EU) 2019/317 végrehajtási rendeletben meghatározott szabályok alkalmazandók.
 2. cikk
 Felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélok meghatározása a harmadik referencia-időszakra (RI3) vonatkozóan
 (1) Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 9. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a Bizottság 2021. május 1-jéig az RI3-ra vonatkozóan felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélokat határoz meg.
 (2) Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 9. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a nemzeti felügyeleti hatóságok 2020. december 15-ig a Bizottság rendelkezésére bocsátják az RI3-ra vonatkozó kezdeti költségadatokat és a forgalmi előrejelzésekre vonatkozó információkat, hogy azok támpontként szolgáljanak a felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélok meghatározásához.
 (3) Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 9. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében meghatározott követelmények nem alkalmazandók az RI3-ra vonatkozó, (1) bekezdésben említett felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélok kidolgozása esetén. E rendelkezéstől eltérve az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 9. cikke (2) bekezdése szerinti, második albekezdésében említett konzultációnak ki kell terjednie a felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélok tervezetére.
 (4) Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 8. cikkének (1) bekezdésétől és 9. cikkének (3) bekezdésétől eltérve az (1) bekezdésben említett, az RI3-ra vonatkozó felülvizsgált uniós szintű teljesítménycéloknak az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet I. mellékletének 1. szakaszában meghatározott fő teljesítménymutatókra vonatkozó teljesítménycélok mellett tartalmazniuk kell az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerint módosított fő teljesítménymutatóra vonatkozó teljesítménycélokat is.
 3. cikk
 A teljesítménytervek tervezetének benyújtása és értékelése
 (1) Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 12. cikkétől eltérve a tagállamok 2021. október 1-jéig elkészítik és benyújtják a Bizottságnak az említett végrehajtási rendelet 10. cikkének megfelelően kidolgozott teljesítménytervük tervezetét, amely az e rendelet 2. cikkében említett felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangot biztosító felülvizsgált teljesítménycélokat tartalmaz.
 (2) Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 8. cikkének (2) bekezdésétől és 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve a teljesítménytervek (1) bekezdésben említett tervezeteinek az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet I. mellékletének 2. szakaszában meghatározott fő teljesítménymutatókra vonatkozó teljesítménycélok mellett tartalmazniuk kell az e rendelet 4. cikkének (2) szerint módosított fő teljesítménymutatóra vonatkozó teljesítménycélokat is.
 (3) Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 11. cikke (1) bekezdésének b) pontjától és 11. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a szóban forgó végrehajtási rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében említett „kapacitás” fő teljesítményterületre vonatkozó teljesítménycélokkal kapcsolatos ösztönzőrendszerekre az RI3 tekintetében a következő követelmények vonatkoznak:
 a)
 az ösztönzőrendszerek csak a 2022–2024. naptári évekre terjednek ki. A tagállamok a teljesítményterveik (1) bekezdésben említett tervezetében feltüntetik, hogy az ösztönzőrendszerek erre a rövidebb időszakra vonatkoznak;
 b)
 az ösztönzőrendszerek – átvitt bevételek és az egységdíjak ezt követő kiigazításai formájában – csak a teljesítményterv elfogadását követő első évtől fejtenek ki pénzügyi hatást.
 (4) A „költséghatékonyság” fő teljesítményterület tekintetében a tagállamok által az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 16. cikke alapján elfogadott, az RI3-ra vonatkozó végleges teljesítménytervekben szereplő teljesítménycélokat az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően visszamenőlegesen, a referencia-időszak kezdetétől kell alkalmazni.
 (5) Az (EU) 2019/317 rendelet 19. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a hálózatkezelő legkésőbb 2021. október 1-jéig értékelés céljából benyújtja a Bizottságnak az RI3-ra vonatkozó hálózati teljesítményterv felülvizsgált tervezetét.
 4. cikk
 Az RI3 fő teljesítménymutatóira vonatkozó eltérések
 (1) Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet I. melléklete 1. szakaszának 4.1.a) és 4.1.b) pontjától eltérve az útvonali léginavigációs szolgálatok átlagos uniós szintű egységköltségének évenkénti változására vonatkozó fő teljesítménymutatót a 2020. és 2021. naptári év vonatkozásában az említett két évre vonatkozó összesített értékként kell meghatározni, az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 9. cikke (4) bekezdésének a) pontjában említett uniós szintű alapértékhez viszonyított százalékos változásként kifejezve. E célból a 2020. és 2021. naptári évre vonatkozóan az egységes uniós szintű átlagos egységköltséget az útvonali szolgálatok e két naptári évre vonatkozó, uniós szinten megállapított összesített költségének és az említett két naptári évre vonatkozó útvonali szolgálati egységek uniós szintű teljes összegének hányadosaként kell meghatározni.
 (2) Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet I. melléklete 2. szakasza 4.1.a) pontjának i. és iii. alpontjától eltérve az útvonali léginavigációs szolgálatok helyi szintű egységköltségére vonatkozó fő teljesítménymutatót a 2020. és 2021. naptári év vonatkozásában az említett két évre vonatkozó összesített értékként kell meghatározni. E célból a 2020. és 2021. naptári évre vonatkozóan az egységes átlagos egységköltséget – az adott díjszámítási körzetnek megfelelően – az útvonali szolgálatok e két naptári évre vonatkozó összesített költségének és az említett két naptári évre vonatkozó útvonali szolgálati egységek teljes összegének hányadosaként kell meghatározni.
 5. cikk
 Az egységdíjak kiszámítására és megállapítására vonatkozó eltérések, valamint az azokhoz kapcsolódó kiigazítások
 (1) A 2020. és 2021. naptári év tekintetében az egységdíjaknak az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 27. cikkének (2)–(5) bekezdése szerinti kiigazítását az említett két évre vonatkozóan megállapított összesített költség, valamint az e két évre vonatkozóan a teljesítménytervben előrejelzett szolgáltatási egységek és a ténylegesen rögzített szolgáltatási egységek közötti különbségből eredő teljes bevételkiesés vagy teljes többletbevétel alapján kell kiszámítani. E két évre egyetlen időszakként kell hivatkozni, mely az említett rendelkezésekben „n. évként” említett időszak helyébe lép. Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 29. cikke (5) bekezdése második albekezdése utolsó mondatának sérelme nélkül az egységdíjakat a 2023. és 2024. naptári évben kell kiigazítani.
 (2) A 2020. és 2021. naptári év tekintetében az egységdíjaknak az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 27. cikkének (8) bekezdése szerinti kiigazítását az említett két évre vonatkozóan megállapított összesített költség, valamint az e két évre vonatkozóan a teljesítménytervben előrejelzett szolgáltatási egységek és a ténylegesen rögzített szolgáltatási egységek közötti különbségből eredő teljes bevételkiesés vagy teljes többletbevétel alapján kell kiszámítani. E két évre egyetlen időszakként kell hivatkozni, mely az említett rendelkezésekben „n. évként” említett időszak helyébe lép. Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 29. cikke (5) bekezdése második albekezdése utolsó mondatának sérelme nélkül az egységdíjakat a 2023. és 2024. naptári évben kell kiigazítani.
 (3) A 2020. és a 2021. naptári év tekintetében az egységdíjaknak az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 28. cikkének (4)–(6) bekezdése szerinti csökkentését vagy növelését az említett két évre vonatkozóan megállapított összesített költség és a vonatkozó összesített tényleges költség alapján kell kiszámítani. E két évre egyetlen időszakként kell hivatkozni, mely az említett rendelkezésekben „naptári évként” említett időszak helyébe lép. Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 29. cikke (5) bekezdése második albekezdése utolsó mondatának sérelme nélkül az egységdíjaknak az n+2. évben végrehajtandó növelését vagy csökkentését a 2023. naptári évben kell elvégezni.
 (4) Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 29. cikke (5) bekezdésének második albekezdésével összhangban – valamint az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének az egységdíjak megállapítására vonatkozó rendelkezése értelmében – az RI3 tekintetében a kiigazításokat a teljesítményterv-tervezetek alapján kell kiszámítani.
 Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 29. cikke (5) bekezdésétől eltérve az említett kiigazításokat egyenlően kell elosztani öt naptári évre, a teljesítményterv elfogadásának évét követő évtől kezdődően.
 (5) A nemzeti felügyeleti hatóságok úgy határozhatnak, hogy a (4) bekezdésben említett időszakot legfeljebb hét naptári évre meghosszabbítják annak elkerülése érdekében, hogy az átvitt bevételek aránytalan hatást gyakoroljanak a légtérfelhasználók által fizetendő egységdíjakra.
 6. cikk
 Kiegészítő jelentéstétel és nyomon követés
 (1) Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 4. és 36. cikkében meghatározott kötelezettségeken túlmenően a léginavigációs szolgáltatók 2020. december 15-ig jelentést nyújtanak be a nemzeti felügyeleti hatóságnak, amelyben részletesen ismertetik a Covid19-világjárvány által a tevékenységeikre gyakorolt pénzügyi és működési hatások kezelése érdekében hozott intézkedéseket. A jelentést a nemzeti felügyeleti hatóság a kézhezvételt követően továbbítja a Bizottságnak.
 (2) A nemzeti felügyeleti hatóságok és a Bizottság az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 37. cikkében meghatározott nyomonkövetési feladatok ellátásához felhasználhatják az (1) bekezdésben említett jelentésben foglalt információkat.
 7. cikk
 Hatálybalépés
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2020. november 3-án.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) HL L 96., 2004.3.31., 1. o.
 (2) HL L 96., 2004.3.31., 10. o.
 (3) A Bizottság (EU) 2019/317 végrehajtási rendelete (2019. február 11.) az egységes európai égboltra vonatkozó teljesítmény- és díjszámítási rendszer létrehozásáról, valamint a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 56., 2019.2.25., 1. o.).
 (4) A Bizottság (EU) 2019/903 végrehajtási határozata (2019. május 29.) a légiforgalmi szolgáltatási hálózat uniós szintű teljesítménycéljainak a 2020. január 1-jén kezdődő és 2024. december 31-én záruló harmadik referencia-időszakra vonatkozó meghatározásáról (HL L 144., 2019.6.3., 49. o.).
 (5) A Bizottság 391/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról (HL L 128., 2013.5.9., 31. o.).


type: other

text:
Gergouil vPRANTSUSMAA,21.
 vs.PRANTSUSMAA,29. aprill 2003viivitusi: selleks kulus Pariisi apellatsioonikohtus 1 aasta ja1 kuu ning teises apellatsioonikohtus 1 aasta ja 2 kuud,kuigi ettevalmistav kohtunik oli määranud täpse ajakava jaettevalmistava faasi lõpptähtaja. Kaebaja aeglus omaesialgsete seisukohtade esitamisel Pariisiapellatsioonikohtus ja poolte taotlus ettevalmistava faasilõpptähtaega edasi lükata venitas menetlust peaaegu8 kuud. Kohus leidis, et kogupikkus (7 aastat ja 8 kuud) oliüsna pikk, kuid võimude tõttu tekkinud viivitusi ei saanudpidada ebamõistlikeks.menetlussealhulgas: 1 a. ja10 kuud esimesesastmes, 1 a. ja8 kuudapellatsiooniastmes,1 a. ja9 kuudkassatsioonikohtus,2 aastatteisesapellatsioonikohtusMõtsnik vs.EEESTI,29. aprill 2003Kaebaja kohutoodates vahi allIstungeid lükati mitu korda edasi kaebaja või temaesindaja puudumise tõttu. Mõned menetlusviivitused eiolnud kaebaja põhjustatud, kuid menetluse üldist pikkustpeeti mõistlikukskriminaalmenetlus4 a. ja 6 kuud, entKohtul puudusratione materiaejurisdiktsioonkolme kohtuastmemenetlust uurida.Seetõttu jäivaatluse alla 2 a.ja 7 kuu pikkunevahemikLiadis vs.KREEKA,27. mai 2004Ei midagi erilistEsimeses astmes kõik edasilükkamised tingitud kaebajamitteilmumisest. Lisaks oli kaebaja äärmiselt aeglane uuteistungite kuupäevade määramise taotlemisel, mispõhjustas rohkem kui 20 aastat viivitust. Kaebaja einäidanud üles mingit huvi menetluse jätkamise vastu ningkohtul puudus tegevusruum (Tsiviilmenetluse koodeksi §-de 106 ja 108 järgi on tsiviilmenetluse käik täiesti pooltekätes). Võimude süül ei olnud tegevusetuse perioode egaõigustamatuid viivitusi. Iga kord, kui kaebaja uue istungimääramist taotles, reageeris kohus kiiresti (ja tegi otsuse1 aasta ja 3 kuud pärast vastava taotluse saamist).Menetlus apellatsioonikohtus kestis 1 aasta ja 2 kuud.tsiviilmenetlus21 a. ja 11 kuud(sh üle 14 a. ja9 kuud alates20. nov. 1985, milKreeka tunnustasindividuaalavaldusteesitamise õigust)Patrianakos vs.GREECE,15. juuli 2004Ei midagi erilistPooled ei ilmunud kohale (see oli esimeses astmes kõigiedasilükkamiste põhjus) ja taotlesid uusi istungeid äärmiseaeglusega. See venitas menetlust peaaegu 14 aastat.Pooled ei näidanud esimeses astmes mingit huvimenetluse uuendamise vastu ja Tsiviilmenetluse koodeksi§-de 106 ja 108 järgi ei olnud apellatsioonikohtul mingittegevusruumi. Kaebaja venitas õigusküsimustesapellatsiooni esitamisega 1 aasta ja rohkem kui 2 kuud.Võimude süül tegevusetuse perioode ja õigustamatuidviivitusi ei esinenud:-iga kord, kui pooled palusid uue istungi määrata,reageerisid kohtud kiiresti;-esimese astme kohus tegi otsuse 7 kuud pärast uueistungipäeva määramist;-menetlus apellatsioonikohtus kestis 1 aasta;-Kassatsioonikohus tegi otsuse 1 aasta ja 4 kuugaKohtu arvates polnud kirjeldatud perioodid kaugeltkiebamõistlikud.tsiviilmenetlus22 a. ja 3 kuudkolmes astmes,sh peaaegu15 aastat alates20. nov. 1985, milKreeka tunnustasindividuaalavaldusteesitamise õigust.Wroblewski vs.POOLA,1. dets. 2005Ei midagi erilistKaebaja ei tutvunud toimikuga prokuröri määratudtähtajaks ning nõudis toimiku tagastamist prokurörilevigade parandamiseks alles pärast uurimise lõpetamist jakui kohtuistungi kuupäev oli juba määratud—see venitasuurimist ja asja arutamist umbes 4 kuud.Valitsus ei selgitanud umbes 11 kuud kestnudtegevusetust, milles olid süüdi kohtud. Kui see perioodkriminaalmenetlus5 aastat üheskohtuastmes
 Gergouil vPRANTSUSMAA,21. märts 2000Guichon vs.PRANTSUSMAA,21. märts 2000Piccolo vs.ITAALIA,7. nov. 2000P.G.V. vs. ITAALIA,7. november 2000Marcotrigiano vs.ITAALIA,1. märts 2001Mangualde Pintovs.PRANTSUSMAA,9. aprill 2002Ei midagi erilistEi midagi erilistEi midagi erilistEi midagi erilistPooltel kulus oma seisukohtade esitamiseksapellatsioonikohtus üle 1 aasta ja 2 kuu ningKassatsioonikohtus üle nelja kuu.Kassatsioonikohtu menetlus kestis 2 aastat, 2 kuud ja1 päev: üsna pikk periood, milles kohtu süül tegevusetuseperioode ei esinenud (menetluse pikkuseletöövaidluskohtus (5 kuud) ja apellatsioonikohtus (1 aastaja 5 kuud) polnud midagi ette heita).6 kuud viivitust kaebaja taotluse tõttu töövaidluskohtusistungi edasi lükkamiseks. Kaebajal kulus üle 3 kuuesimese astme otsuse edasi kaebamisele ja pooltel läksKassatsioonikohtule oma seisukohtade esitamisega9 kuud aega. Olulist tegevusetust ei saa kohtute süükspanna. Menetluse pikkusele töövaidluskohtus (1 a. ja7 kuud), apellatsioonikohtus (1 a. ja 9 kuud) jaKassatsioonikohtus (1 a. ja 8 kuud) polnud midagi etteheita.Kaks aastat ja 2 kuud läks eksperdi avamuse saamisele,mis viis kohtuvälise kokkuleppe sõlmimisele (mis lõpetaspoolte vaidluse kõigis küsimustes). Selline kestus onvastuvõetav (menetluse kogupikkust arvestades)Üks aasta ja 8 kuud uurimist, seejärel 20 kuud pausi ennekohtuliku arutamise algust. Kohtu arvates võib sedakestust lugeda vastuvõetavaks, kui seda võrreldamenetluse kogupikkusega.Töövaidlus Asi seisis 2 aastat ja 8 kuud (kohtuniku üleviimise tõttu) –võimude süül. Ometi kulus asja lahendamisele kaheskohtuastmes kokku umbes 5 aastat ja 2 kuud (kaebajanäitas huvipuudust menetluse jätkamise suhtes sellega, et1999. aastal loobus õigusest taotleda menetlusetaasavamist pädevas kohtus).TöövaidlusIstungite järjestikune edasilükkamine poolte taotlusel tingisüle 1 aasta ja 8 kuu kestnud viivituse. Viivituse põhjustaska menetluse peatamine kaebaja mitteilmumise tõttu jamenetluse uuesti avamine. Ainult kaks viivitust võimudesüül: töövaidluskohus lükkas istungi 6 kuud edasi ja7 kuud lahendati kaebaja õigusabitaotlust.Kohus leidis, et üle 6 aasta kestnud menetlus oli üsnapikk, ent viivitusi ei saa lugeda ebamõistlikeks.tsiviilmenetlus(töövaidlus)tsiviilmenetlus(töövaidlus)tsiviilmenetlustsiviilmenetlustsiviilmenetlustsiviilmenetlus(töövaidlus)4 aastat ja 3 kuudkolmeskohtuastmes5 aastat ja 3 kuudkolmeskohtuastmes3 a. ja 7 kuudüheskohtuastmes.NB!: Kolmkohtunikkuesitasid ühiseeriarvamuse 1323 a. ja 9 kuudühes kohtuastmesNB!: Kakskohtunikkuesitasid ühiseeriarvamuse 1335 aastat ja 5 kuud(kaks kohtuastet)6 aastat ja 3 kuudMartial Lemoine Ei midagi erilist Kohtudokumentide vahetamine poolte vahel põhjustas tsiviil- 7 a. ja 8 kuud,132 “Kuigi kolme kuu ja seitsme kuu pikkust perioodi ühes kohtuastmes mitte eriti keerulise kohtuasja puhulvõiks põhimõtteliselt pidada vastuvõetavaks, juhime me tähelepanu sellele, et seda perioodi arvestati ainultkuni 1997. aasta juulini, mil kaebaja teatas, et ta oli teise poolega kokkuleppele jõudnud. Tegelikult kestismenetlus veel sellest ajahetkest edasi ja näib, et oleks siiani – 1999. aasta septembrikuuni – rohkem kui viisaastat ja kümme kuud pärast alustamist, esimeses astmes pooleli. Meie arvates on see ilmselgeltülemäärane“ (kohtunikud Tulkens, Bratza ja Costa).133 “Meie arvates ületab kolme aasta ja üheksa kuu pikkune menetlusperiood mitte eriti keeruliseskohtuasjas ühesainsas kohtuastmes mõistliku aja ja kujutab endast Konventsiooni artikli 6 lõike 1 nõueterikkumist. Eriti juhime me tähelepanu sellele, et poolte seisukohtade esitamisest kuni Milano kohtuotsuseni kulus seletamatutel põhjustel kakskümmend kuud; lisaks läks viis kuud aega, et otsus kantseleisregistreeritaks“ (kohtunikud Tulkens ja Bratza).
 prantsuse keeles), et menetluse koh
 Ühes asjas, milles kaebaja oli tao
 arvatud juhul, kui konventsioonis j
 Kui pooled peavad enne asja kohtuss
 menetluse kiirendamist taotlenud, m
 Raportile on lisatud tabel 44 , mis
 Mangualde kohtule ja kestis edasi K
 tagantjärele mõista, missuguseid
 Kohus oma teadlikkust sellest, et


type: wikipedia

text:
Неофит Бозвелиево е село в Южна България. То се намира в община Момчилград, област Кърджали.
 География
 Селото е разположено на 20 км от град Момчилград.
 История
 Старото име на Неофит Бозвелиево е Алфатлъ.
 Културни и природни забележителности
 В областта на селото се намират скални ниши (трапецовидни, издълбани от човешка ръка образувания в меката скала). Те са издълбани в скала висока 8 м., намираща се на 100 м. южно над селото. Те са 11 на брой разположени в два реда. Долният ред е на 2 м от земята и позволява да се извърши наблюдение за начина на издълбаването им. То е ставало с желязно длето, което е оставило ивици във вертикална посока с лек наклон в долната част наляво.
 Други
 Тук е роден писателят Осман Азизов.
 Бележки
 Села в област Кърджали
 Населени места в община Момчилград


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52013PC0301
 Togra le haghaidh RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 ón gComhairle maidir le forálacha áirithe a bhaineann le bainistíocht airgeadais i gcomhair Ballstát áirithe atá i ndeacrachtaí tromchúiseacha nó a bhfuil deacrachtaí tromchúiseacha ag bagairt orthu i ndáil lena gcobhsaíocht airgeadais agus na rialacha saortha i gcás Ballstát áirithe /* COM/2013/0301 final - 2013/0156 (COD) */
 MEABHRÁN
 MÍNIÚCHÁIN
 1. Forais agus cuspóirí an
 togra
 a) An cómhaoiniú méadaithe do Bhallstáit, a
 bhfuil deacrachtaí tromchúiseacha ag bagairt orthu i ndáil lena gcobhsaíocht
 airgeadais, a shíneadh.
 I ngeall ar an ngéarchéim mharthanach airgeadais
 agus eacnamaíoch tá brú ar acmhainní airgeadais náisiúnta, agus na beartais is
 gá do chomhdhlúthú fioscach á saothrú ag na Ballstáit. Sa chomhthéacs seo, tá
 sé ríthábhachtach cur chun feidhme rianúil clár comhtháthaithe beartas a
 áirithiú don infheistíocht i bhfás agus poist.
 Is minic a bhíonn cur chun feidhme clár
 dúshlánach, de thoradh na bhfadhbanna leachtachta atá ann de dheasca
 comhdhlúthú fioscach. Is amhlaidh an cás go háirithe do na Ballstáit sin is mó
 atá thíos leis an ngéarchéim agus a fuair cúnamh airgeadais faoi chlár
 coigeartaithe. Go dtí an pointe seo, tá cúnamh airgeadais faighte ag seacht
 dtír agus tá clár coigeartaithe maicreacnamaíoch comhaontaithe acu leis an
 gCoimisiún. Is iad sin an Chipir, an Ungáir, an Rómáin, an Laitvia, an
 Phortaingéil, an Ghréig agus Éire, dá ngairtear "tíortha cláir" anseo
 feasta. Níl an Ungáir, an Rómáin ná an Laitvia faoi chlár coigeartaithe a
 thuilleadh.
 Chun a áirithiú go leanfaidh na Ballstáit sin (nó
 aon Bhallstát eile a d'fhéadfadh tairbhiú de chláir chúnaimh den sórt sin amach
 anseo) de chláir an chiste chomhtháthaithe a chur chun feidhme ar bhonn
 praiticiúil agus de chistí a eisíoc do thionscadail, tá forálacha sa togra seo
 lena bhféadfadh an Coimisiún íocaíochtaí méadaithe a thabhairt do na tíortha
 sin, le linn na tréimhse a bheidh siad faoi chuimsiú na sásraí tacaíochta, gan
 a leithdháileadh foriomlán faoin mbeartas comhtháthaithe don tréimhse 2007-2013
 a mhodhnú. Dá bharr sin, cuirfear acmhainní airgeadais breise ar fáil do na
 Ballstáit in aimsir na cruóige agus is éasca a bheidh sé leanúint de na cláir a
 chur chun feidhme ar bhonn praiticiúil.
 b) Bearta leantacha ar chonclúidí na Comhairle
 Eorpaí an 8 Feabhra 2013, mír 87
 D’iarr an Chomhairle Eorpach ar an gCoimisiún
 réitigh phraiticiúla a chíoradh leis an mbaol maidir le saoradh uathoibríoch
 cistí ó chlúdaigh 2007-2013 don Rómáin agus don tSlóvaic a laghdú, lena n‐áirítear
 trí leasú Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006[1] (dá
 ngairtear an ‘Rialachán Ginearálta’ anseo feasta) (conclúidí an 8
 Feabhra 2013, mír 87). Déanfaidh forálacha na Comhairle Eorpaí an 8 Feabhra
 maidir le huasteorannú leithdháileadh 2014-2020 ag 110 % de leithdháileadh
 2007-2013 i dtéarmaí réadacha difear don tSlóvaic agus don Rómáin (mír 46 de na
 conclúidí). Léireofar an méid sin i mír [13 d’Iarscríbhinn IIIbis den Rialachán
 maidir le Forálacha Coiteanna (CPR) i ndáil leis an gcreat airgeadais].
 Beidh na heilimintí thuas ag brath ar na
 caibidlíochtaí leanúnacha idir Parlaimint na hEorpa, an Chomhairle agus an
 Coimisiún Eorpach, agus ar an bpróiseas reachtach agus ar fhormheas an Chreata
 Airgeadais Ilbhliantúil (CAI) agus na Rialacháin CPR.
 Agus cíoradh déanta ar réitigh phraiticiúla leis
 an mbaol maidir le saoradh uathoibríoch i gcás na Rómáine agus na Slóvaice, is
 léir nach féidir an baol a laghdú go substainteach gan leasú ar an Rialachán
 Ginearálta. Dá bhrí sin, chun an comhaontú atá léirithe i gConclúidí na
 Comhairle Eorpaí a chur chun feidhme, agus le hionsú chistí 2007-2013 don
 Rómáin agus don tSlóvaic a éascú, is gá an spriocdháta don saoradh a shíneadh i
 gcás an dá Bhallstát sin. Agus mír 8 de Chonclúidí na Comhairle Eorpaí á cur
 san áireamh – lena gcoimeádtar cur i bhfeidhm dian na rialacha maidir le
 saoradh mar dhlúthchuid de chomhaontú CAI sna ceannteidil uile, go háirithe na
 rialacha maidir le saoradh uathoibríoch – cuimsíonn an síneadh atá beartaithe gealltanais
 2011 agus 2012. Sa chás sin, is ag deireadh 2014 seachas ag deireadh 2013 a
 tharlóidh saoradh uathoibríoch ghealltanas 2011 agus is ag deireadh 215 seachas
 deireadh 2014 a tharlóidh saoradh uathoibríoch ghealltanas 2012.
 Is é an 31 Nollaig 2015 an dáta deiridh
 d’incháilitheacht caiteachais don tréimhse chláraithe agus ní bheidh aon athrú
 air. Ba cheart go gcuideoidh na spriocdhátaí sínithe seo leis an Rómáin agus
 leis an tSlóvaic aon deacrachtaí maidir le cur chun feidhme a shárú agus an
 baol maidir le saoradh i 2013 agus 2014 a laghdú, agus an smacht agus an dreasú
 is gá a chothabháil le tréimhse cláraithe 2007-2013 a chomhlánú ar bhealach
 tráthúil. Dá thoradh sin féadfar díriú ar chur chun feidhme chláir 2014-2020
 gan mhoill.
 ·
 Comhthéacs ginearálta agus forálacha atá i
 bhfeidhm i réimse beartais an togra
 Foráiltear le hAirteagal 77 den Rialachán
 Ginearálta go ndéanfar na híocaíochtaí eatramhacha agus an t‐iarmhéid
 críochnaitheach a ríomh tríd an ráta cómhaoinithe maidir le gach ais tosaíochta
 arna leagan síos sa chinneadh ón gCoimisiún lena nglactar an clár oibríochtúil
 i dtrácht a chur i bhfeidhm. Déantar foráil ann freisin maidir le cur i
 bhfeidhm ráta cómhaoinithe méadaithe do tíortha cláir. Tá feidhm ag an bhforáil
 seo faoi láthair go dtí an 31 Nollaig 2013.
 In Airteagal 93 den Rialachán Ginearálta
 foráiltear go saorfaidh an Coimisiún go huathoibríoch suimeanna nach ndearnadh
 iarratas ar íocaíocht ina leith roimh dheireadh an dara bliain (an tríú bliain
 i gcás tíortha a raibh a OTÍ ó 2001 go 2003 faoi bhun 85 % de mheán an AE
 do ghealltanais a rinneadh faoi choinne clár idir 2008 agus 2010) agus
 ionramháil speisialta ghealltanas 2007
 ·
 Comhsheasmhacht le beartais agus cuspóirí eile an
 Aontais
 Tá an togra comhsheasmhach le tograí agus le
 tionscnaimh eile arna nglacadh ag an gCoimisiún Eorpach mar fhreagairt ar an
 ngéarchéim airgeadais.
 2. COMHAIRLIÚCHÁN LEIS NA
 PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS ANAILÍS AR AN TIONCHAR
 ·
 Comhairliúchán le páirtithe leasmhara
 Níor eagraíodh aon chomhairliúchán le
 geallsealbhóirí seachtracha.
 ·
 Bailiú agus úsáid saineolais
 Níor ghá saineolas seachtrach a úsáid.
 ·
 Anailís ar an tionchar
 Leis an togra d’fhéadfadh an Coimisiún íocaíochtaí
 le tíortha cláir a bhreisiú go dtí deireadh tréimhse 2007-2013. Is éard a
 bheidh sa mhéadú sin suim a ríomhfar trí bhreisiú deich bpointe céatadáin a
 chur leis na rátaí cómhaoinithe atá infheidhme maidir le haiseanna tosaíochta
 na gclár maidir le gach caiteachas nuadheimhnithe arna chur isteach le linn na
 tréimhse i dtrácht go dtí go sroichfear uasteorainn na n‐íocaíochtaí.
 San am céanna, féadfaidh an Rómáin agus an
 tSlóvaic éilimh chaiteachais a chur isteach go dtí deireadh 2014, seachas go
 dtí deireadh 2013, i gcás ghealltanas 2011 agus go dtí clabhsúr, seachas go dtí
 deireadh 2014, i gcás ghealltanas 2012. Leis an méid sin laghdófar an baol
 maidir le saoradh uathoibríoch ghealltanais 2011 agus 2012.
 Ní athrófar an leithdháileadh airgeadais iomlán ó
 na Cistí ar na tíortha agus na cláir i dtrácht don tréimhse.
 3. Eilimintí dlíthiúla an togra
 ·
 Achoimre ar na bearta atá beartaithe
 Tá sé beartaithe Airteagal 77 den Rialachán
 Ginearálta a mhodhnú le go mbeidh an Coimisiún in ann, go dtí deireadh
 thréimhse 2007-2013, an caiteachas nuathuairiscithe a aisíoc le suim mhéadaithe
 arna ríomh trí bhreisiú deich bpointe céatadáin a chur leis na rátaí
 cómhaoinithe is infheidhme maidir leis an ais tosaíochta.
 Agus an breisiú sin á chur i bhfeidhm, ní
 fhéadfaidh ráta cómhaoinithe an chláir na huasteorainneacha in
 Iarscríbhinn III a ghabhann leis an Rialachán Ginearálta a shárú de bhreis
 is deich bpointe céatadáin. Sa bhreis air sin, ní féidir an ranníocaíocht ó na
 cistí leis an ais tosaíochta lena mbaineann a bheith níos airde ná an tsuim atá
 luaite sa chinneadh ón gCoimisiún lena bhformheastar an clár oibríochtúil.
 Tá sé beartaithe freisin Airteagal 93 den
 Rialachán Ginearálta a mhodhnú le go bhféadfar síneadh bliana a chur le
 tréimhse saortha uathoibríoch ghealltanais 2011 agus 2012 i gcás na Rómáine
 agus na Slóvaice.
 ·
 Bunús Dlí
 Sa Rialachán Ginearálta, sainítear na comhrialacha
 is infheidhme maidir leis na trí Chiste. Ar bhonn phrionsabal na bainistíochta
 comhroinnte idir an Coimisiún agus na Ballstáit, tá forálacha sa Rialachán seo
 maidir leis an bpróiseas cláraithe chomh maith le socruithe chun bainistíocht
 clár (lena n‐áirítear cláir airgeadais), faireachán, rialú airgeadais
 agus meastóireacht a dhéanamh ar thionscadail.
 ·
 Prionsabal na coimhdeachta
 Comhlíonann an togra prionsabal na coimhdeachta a
 mhéid is a ndéantar iarracht ann tacaíocht mhéadaithe a thabhairt, trí na Cistí
 Struchtúracha agus tríd an gCiste Comhtháthaithe, do Bhallstáit áirithe a
 bhfuil deacrachtaí tromchúiseacha acu, go háirithe i ndáil lena bhfás
 eacnamaíoch agus lena gcobhsaíocht airgeadais agus le meathlúchán ar a riocht
 easnaimh agus fiachais, ar de dheasca na ndálaí idirnáisiúnta eacnamaíocha agus
 airgeadais iad freisin. Ina fhianaise sin, is gá sásra sealadach a bhunú ar
 leibhéal an Aontais lena gceadófar don Choimisiún an aisíocaíocht a mhéadú ar
 bhonn an chaiteachais dheimhnithe faoi na Cistí Struchtúracha agus faoin gCiste
 Comhtháthaithe.
 Comhlíonann an togra prionsabal na coimhdeachta
 freisin a mhéid is go dtugann sé níos mó ama do Bhallstáit áirithe a
 ngealltanais do 2011 agus 2012 a chaitheamh. Leagadh síos an riail seo ar
 leibhéal an Aontais cheana.
 ·
 Prionsabal na comhréireachta
 Comhlíonann an togra prionsabal na comhréireachta:
 Tá an síneadh ar chur i bhfeidhm na ráta
 cómhaoinithe méadaithe comhréireach leis an ngéarchéim mharthanach eacnamaíoch
 agus leis na hiarrachtaí eile arna ndéanamh le cuidiú leis na Ballstáit sin.
 Tá an síneadh ar an spriocdháta do shaoradh
 uathoibríoch comhréireach freisin sa mhéid is go ndíríonn sé ar na Ballstáit
 sin a ndéanfaí a leithdháiltí airgeadais faoin tréimhse 2014-2020 a uasteorannú
 le comhaontú na Comhairle Eorpaí, leis an mbaol maidir le tuilleadh
 leithdháiltí a chailleadh ó thréimhse 2007-2013, i ngeall ar an saoradh
 uathoibríoch, a theorannú.
 ·
 Rogha na n‐ionstraimí
 An ionstraim atá beartaithe: leasú ar an Rialachán
 reatha.
 Tá iniúchadh déanta ag an gCoimisiún i dtaobh na
 ndeiseanna atá ann bearta a dhéanamh faoin gcreat dlí atá ann agus measann sé,
 i bhfianaise na taithí atá faighte go dtí seo, gur gá modhnuithe ar an
 Rialachán Ginearálta a mholadh.
 4. Impleacht Bhuiséadach
 Níl aon tionchar ar leithreasaí faoi chomhair
 oibleagáidí ós rud é nach bhfuil aon mhodhnú beartaithe ar na suimeanna uasta
 maoiniúcháin ó na Cistí Struchtúracha agus ón gCiste Comhtháthaithe dá
 bhforáiltear sna cláir oibríochtúla i gcomhair thréimhse chláraithe 2007-2013.
 I gcás leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí, tá
 an togra a bhaineann leis an mbreisiú neodrach ó thaobh an bhuiséid de. Mar sin
 féin, is féidir aisíocaíocht níos airde leis na Ballstáit lena mbaineann in
 2014 a bheith de thoradh air, ach comhardófar í tráth an chlabhsúir in 2017. Is
 éard a chiallóidh na leithreasaí breise faoi chomhair íocaíochtaí sa togra seo
 go mbeidh méadú ar na leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí (tuairim is EUR 484
 milliún in 2014) a dhéanfar a chúiteamh faoi dheireadh na tréimhse cláraithe.
 Dá bhrí sin, níl aon athrú ar iomlán na leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí
 don tréimhse cláraithe iomlán.
 Leis an tionchar buiséadach a thiocfaidh ón togra
 síneadh aon bhliana amháin a chur leis an tréimhse do shaoradh uathoibríoch
 cistí i gcás na Rómáine agus na Slóvaice, ní athraítear méid iomlán na
 leithreasaí faoi chomhair oibleagáidí. Mar sin féin, d’fhéadfadh sé go mbeadh
 tionchar dearfach glan aige ar iomlán na n‐oibleagáidí faoi chomhair
 íocaíochtaí sna blianta amach romhainn, a bhaineann le laghdú ar an mbaol
 saortha.
 2013/0156 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006
 ón gComhairle maidir le forálacha áirithe a bhaineann le bainistíocht
 airgeadais i gcomhair Ballstát áirithe atá i ndeacrachtaí tromchúiseacha nó a
 bhfuil deacrachtaí tromchúiseacha ag bagairt orthu i ndáil lena gcobhsaíocht
 airgeadais agus na rialacha saortha i gcás Ballstát áirithe
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an
 Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 177 de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún,
 Tar éis an dréachtghníomh reachtach a chur
 chuig na parlaimintí náisiúnta,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch
 agus Sóisialta na hEorpa[2],
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste na Réigiún[3],
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an
 ngnáthnós imeachta reachtach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1) I ngeall ar an ngéarchéim
 airgeadais agus ar an gcor chun donais eacnamaíoch, nár tháinig a samhail riamh
 roimhe, atá ann ar fud an domhain tá díobháil thromchúiseach déanta don fhás
 eacnamaíoch agus don chobhsaíocht airgeadais agus tá meath mór tagtha ar dhálaí
 airgeadais agus eacnamaíocha i roinnt Ballstát. Go háirithe, tá Ballstáit
 áirithe i ndeacrachtaí tromchúiseacha nó tá deacrachtaí den sórt sin ag bagairt
 orthu, go háirithe fadhbanna lena bhfás eacnamaíoch agus lena gcobhsaíocht
 airgeadais agus le meathlúchán ar a riocht easnaimh agus fiachais, agus de
 dheasca na ndálaí idirnáisiúnta eacnamaíocha agus airgeadais freisin.
 (2) Cé go ndearnadh
 gníomhaíochtaí tábhachtacha cheana féin, lena n‐áirítear leasuithe ar an
 gcreat reachtach, ar mhaithe le héifeachtaí diúltacha na géarchéime a
 fhrithchothromú, tá tionchar na géarchéime airgeadais ar an bhfíorgheilleagar,
 ar mhargadh an tsaothair agus ar na saoránaigh le brath go forleathan. Tá an
 brú ar acmhainní airgeadais náisiúnta ag dul i méid agus ba cheart tuilleadh
 beart a dhéanamh chun an brú sin a mhaolú tríd an úsáid is mó agus an úsáid is
 éifeachtaí agus is féidir a bhaint as maoiniú ó na Cistí Struchtúracha agus ón
 gCiste Comhtháthaithe. I bhfianaise na ndeacrachtaí airgeadais leantacha, ní
 mór cur chun feidhme na mbeart arna nglacadh trí Rialachán (AE)
 Uimh. 1311/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle a shíneadh[4]. Glacadh
 na bearta sin de bhun Airteagail 122(2), 136 agus 143 den Chonradh ar
 Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE).
 (3) Chun bainistíocht
 a éascú ar chistiú ón Aontas, chun infheistíochtaí i mBallstáit agus i réigiúin
 a luasghéarú agus chun feabhas a chur ar infhaighteacht an chistithe don
 gheilleagar, rinneadh Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 ón gComhairle an
 11 Iúil 2006 lena leagtar síos forálacha ginearálta maidir le Ciste
 Forbraíochta Réigiúnaí na hEorpa, Ciste Sóisialta na hEorpa agus leis an gCiste
 Comhtháthaithe agus lena n‐aisghairtear Rialachán (CE)
 Uimh. 1260/1999[5]
 a leasú le Rialachán (AE) Uimh. 1311/2011 ó Pharlaimint na hEorpa
 agus ón gComhairle chun go bhféadfaí íocaíochtaí eatramhacha ó na Cistí
 Struchtúracha agus ón gCiste Comhtháthaithe chomh maith a mhéadú de réir suime
 a fhreagraíonn do dheich bpointe céatadáin os cionn an ráta chómhaoinithe
 iarbhír maidir le gach ais tosaíochta i gcás Ballstát atá i ndeacrachtaí
 tromchúiseachai ndáil lena gcobhsaíocht airgeadais agus a d'iarr tairbhe a
 bhaint as an mbeart sin.
 (4) Le hAirteagal 77 de
 Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006, fágtar gur féidir ráta cómhaoinithe méadaithe a
 chur i bhfeidhm go dtí an 31 Nollaig 2013. Thairis sin, ó tharla go bhfuil
 na Ballstáit fós i ngleic le deacrachtaí tromchúiseacha maidir lena
 gcobhsaíocht airgeadais, níor cheart an tréimhse cur i bhfeidhm do ráta
 comhaoinithe méadaithe a theorannú go dtí an 31 Nollaig 2013.
 (5) Tá [Rialachán (AE)
 Uimh. ... (Forálacha Coiteanna) ón gComhairle agus ó Pharlaimint na hEorpa]
 [An Rialachán maidir le Forálacha Coiteanna a bheidh ann amach anseo]
 dírithe ar chuidiú an cistiú comhtháthaithe a dhíriú ar dhóigh oiriúnach ar na
 réigiúin agus ar na Ballstáit is lú forbairt. Chun cur leis an laghdú ar
 éagothromaíochtaí, fóráiltear go mbeidh uasleibhéal na n‐aistrithe
 (uasteorainn) ó na cistí go dtí gach Ballstát faoi leith de bhun na Rialachán a
 bheidh ann amach anseo socraithe ag 2.35 % d'olltairgeacht intíre an
 Bhallstáit. Cuirfear an t‐uasteorannú i bhfeidhm ar bhonn bliantúil, agus
 laghdófar leis go comhréireach - más infheidhme - gach aistriú (seachas do
 na réigiúin fhorbartha agus "Comhar Críochach Eorpach") don Bhallstát
 lena mbaineann d'fhonn leibhéal uasta an aistrithe a bhaint amach. I gcás
 Ballstát a tháinig isteach san Aontas roimh 2013 agus ar lú an meánfhás ar a
 bhfíor‐olltáirgeacht intíre idir 2008 agus 2010 ná -1 %, 2.59 %
 a bheidh in uasleibhéal na n‐aistrithe.
 (6) Le Rialachán (AE)
 Uimh. .../...[An Rialachán maidir le Forálacha Coiteanna] cuirtear uasteorainn
 ar na leithdháiltí in aghaidh an Bhallstáit ag 110 % den leibhéal a bhí
 acu i dtéarmaí réadacha le linn na tréimhse idir 2007 agus 2013. Is gá cosaint
 bhreise a thabhairt do na Ballstáit a ndéanann an uasteorainn sin difear dóibh
 ar an mbaol atá ann go saorfaí go huathoibríoch leithdháiltí den tréimhse idir
 2007 agus 2013.
 (7) Sna conclúidí a thug sí
 uaithi an 8 Feabhra 2013, d’iarr an Chomhairle Eorpach ar an gCoimisiún
 féachaint ar réitigh phraiticiúla chun an baol atá ann go saorfaí na cistí go
 huathoibríoch ó imchlúdach náisiúnta 2007-2013 a laghdú i gcás na Rómáine
 agus na Slóváice, lena n‐áirítear Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 a
 leasú.
 (8) Ina theannta sin, chuir an
 Chomhairle Eorpach béim ar an ngá atá ann a áirithiú go mbeidh leibhéal agus
 próifíl na n‐íocaíochtaí i ngach ceannteideal inláimhsithe, chun na
 gealltanais bhuiséadacha gan íoc a theorannú, go háirithe trí rialacha a chur i
 bhfeidhm maidir le saoradh uathoibríoch faoi gach ceannteideal. Dá bhrí sin, na
 forálacha lena scaoiltear ó na rialacha maidir le saoradh na mBallstát a
 ndéanann an t‐uasteorannú atá leagtha amach i Rialachán (AE)
 Uimh. .../... [An Rialachán maidir le Forálacha Coiteanna] difear
 dóibh, ba cheart iad a chothromú i bhfianaise an tionchair a bheidh aige ar na
 gealltanais bhuiséadacha gan íoc.
 (9) Ba cheart aon bhliain amháin
 a chur leis an spriocdháta faoina gcaithfear an saoradh uathoibríoch a ríomh a
 dhéanfar ar na gealltanais bhuiséadacha bhliantúla do 2011 agus 2012, ach tá an
 gealltanas buiséid 2012, ba cheart a bheith ar oscailt fós an 31 Nollaig 2015,
 le dlistiniú faoin 31 Nollaig 2015. Ba cheart, dá bharr sin, gurbh fhearr
 a thiocfadh feabhas ar ionsú na gcistí a gealladh do chláir oibríochtúla sna
 Ballstáit a ndéantar difear dóibh de dhroim uasteorannú a leithdháiltí beartais
 chomhtháthaithe ag 110 % den leibhéal a bhí acu i dtéarmaí réadacha le
 linn na tréimhse idir 2007 agus 2013. Is gá an tsolúbthacht sin a bheith ann
 chun dul i ngleic leis an bhfadálacht nach raibh súil léi maidir le cur chun
 feidhme clár a dhéanann difear do na Ballstáit sin go háirithe.
 (10) I bhfianaise na géarchéime nár
 tháinig a samhail riamh roimhe, ní mór bearta tacaíochta a ghlacadh go pras
 agus is cuí, dá bhrí sin, go dtiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm ar lá a
 fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 (11) Ba cheart, dá bhrí sin,
 Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 a leasú dá réir sin,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006
 mar seo a leanas:
 (1) Scriostar mír 6 d'Airteagal 77.
 (2) Leasaítear Airteagal 93 mar a leanas:
 (a) cuirtear mír 2b seo a leanas isteach:
 "2b. De mhaolú ar an gcéad fhomhír de
 mhír 1 agus ar mhír 2, i gcás Ballstát a n‐uasteorannófar a leithdháiltí
 beartais chomhtháthaithe le linn tréimhse cláraithe 2014-2020 ag 110 % den
 leibhéal a bhí acu i dtéarmaí réadacha le linn na tréimhse idir 2007 agus 2013,
 is é a bheidh sa spriocdháta dá dtagraítear i mír 1, an 31 Nollaig den
 tríú bliain tar éis bhliain an ghealltanais bhuiséadaigh bhliantúil idir 2007
 agus 2012 faoi réir a gclár oibríochtúil."
 (b) I mír 3, cuirtear isteach an fhomhír
 seo a leanas:
 "Tá an chéad fhomhír gan dochar do chur i
 bhfeidhm an spriocama atá leagtha síos in Airteagal 93(2)(b) maidir le
 gealltanas bhuiséad 2012 don Bhallstát dá dtagraítear sa mhír sin."
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm lá a
 fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh an
 Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go
 díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Strasbourg,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa Thar
 ceann na Comhairle
 An tUachtarán An
 tUachtarán
 RÁITEAS AIRGEADAIS REACHTACH
 1. AINM AN TOGRA:
 Togra le haghaidh Rialacháin ó Pharlaimint na hEorpa
 agus ón gComhairle lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 ón
 gComhairle maidir le forálacha áirithe a bhaineann le bainistíocht airgeadais i
 gcomhair Ballstát áirithe atá i ndeacrachtaí tromchúiseachanó a bhfuil
 deacrachtaí tromchúiseacha ag bagairt orthu i ndáil lena gcobhsaíocht
 airgeadais agus na rialacha maidir le saoradh i gcás Ballstát áirithe.
 2. CREAT ABM/ABB (bainistiú de
 réir gníomhaíochtaí/bunú an bhuiséid de réir gníomhaíochtaí)
 Réimse/réimsí beartais lena mbaineann agus aon
 Ghníomhaíocht ghaolmhar/Gníomhaíochtaí gaolmhara:
 Beartas Réigiúnach; Gníomhaíocht ABB 13.03
 Fostaíocht agus Gnóthaí Sóisialta; Gníomhaíocht
 ABB 04.02
 An Ciste Comhtháthaithe, ABB 13.04
 3. LÍNTE BUISÉID
 3.1. Na línte buiséid (línte
 oibríochtúla agus línte a bhaineann le cúnamh teicniúil agus riaracháin (na
 seanlínte B.A.)):
 Cuirfear an ghníomhaíocht nua atá beartaithe
 chun feidhme de réir na línte buiséid seo a leanas:
 · 13.031600 Cóineasú (Ciste Forbraíochta Réigiúnaí na hEorpa - CFRE)
 · 13.031800 Fostaíocht agus iomaíochas réigiúnach (CFRE)
 · 04.0217 Cóineasú (Ciste Sóisialta na hEorpa - CSE)
 · 04.0219 Fostaíocht agus iomaíocht réigiúnach (CSE)
 · 13.04.02 Ciste Comhtháthaithe
 3.2. Fad thréimhse an ghnímh agus
 an tionchair airgeadais:
 Ní bheidh
 tionchar airgeadais ag aon cheann de na hathruithe atá beartaithe. Is é rud go
 gcúiteofar riachtanas méadaithe 2014, atá ann chun éilimh íocaíochta a
 chumhdach do Bhallstáit atá ag fáil cúnamh airgeadais, tráth chlabhsúr na gclár
 in 2017. Leis an sásra, is féidir roinnt tús‐ualú a dhéanamh ar
 íocaíochtaí, i gcomparáid leis an gcás a bheadh ann mura ndéanfaí breisiú. I
 ndáil le síneadh a chur sa riail maidir le saoradh uathoibríoch, is féidir go
 mbeidh tionchar dearfach aige ar leithreasaí íocaíochta iomlána sna blianta
 amach romhainn a bheidh nasctha den laghdú ar an mbaol go ndéanfar saoradh.
 3.3. Saintréithe
 buiséadacha:
 Líne buiséid || Saghas caiteachais || Nua || Ranníocaíocht CSTE || Ranníocaíochtaí na dtíortha is iarrthóirí || Ceannteideal sa Pheirspictíocht Airgeadais
 13.031600 || Neamhéigeantach || Difreáilte || NÍL || NÍL || NÍL || Uimh. 1b
 13.031800 || Neamhéigeantach || Difreáilte || NÍL || NÍL || NÍL || Uimh. 1b
 04.0217 || Neamhéigeantach || Difreáilte || NÍL || NÍL || NÍL || Uimh. 1b
 13.0402 || Neamhéigeantach || Difreáilte || NÍL || NÍL || NÍL || Uimh. 1b
 04.0219 || Neamhéigeantach || Difreáilte || NÍL || NÍL || NÍL || Uimh. 1b
 4 ACHOIMRE AR NA hACMHAINNÍ
 4.1. Acmhainní Airgeadais
 4.1.1. Achoimre ar na leithreasaí
 faoi chomhair oibleagáidí (LO) agus leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí (LÍ)
 Léirítear sna táblaí seo a leanas an tionchar
 a mheastar a bheidh ag na bearta atá beartaithe sna blianta 2014-2017. Ós rud é
 nach bhfuil aon acmhainní nua airgeadais beartaithe le haghaidh leithreasaí
 faoi chomhair oibleagáidí, níor cuireadh aon fhigiúirí isteach sna táblaí ach
 cuireadh n.b. (neamhbhainteach) isteach. Dá bhrí sin, luíonn an togra leis an
 gcreat airgeadais ilbhliantúil le haghaidh 2007-2013.
 I gcás íocaíochtaí, féadfaidh aisíocaíocht
 níos airde leis na Ballstáit lena mbaineann a bheith ann de thoradh an mholta
 an sásra um breisiú a shíneadh, agus cúiteofar sin tráth an chlabhsúir. De
 bhonn na réamhaisnéise íocaíochta is déanaí a bhfuil fáil uirthi ó na
 Ballstáit, na n‐íocaíochtaí breisithe a íocadh leis na Ballstáit lena
 mbaineann in 2012, agus na leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí a áiríodh i
 mBuiséad 2013, bheadh riachtanais bhuiséadacha de EUR 484 milliún ann don
 bhliain 2014. Déanfar an tsuim sin a aisiompú in 2017 tráth an chlabhsúir.
 Leis an tionchar buiséadach a thiocfaidh ón
 moladh síneadh aon bhliana amháin a chur sa tréimhse do shaoradh uathoibríoch
 cistí i gcás oibleagáidí 2011 agus 2012, ní athraítear méid iomlán na
 leithreasaí faoi chomhair oibleagáidí. Mar sin féin d’fhéadfadh sé go mbeadh
 tionchar dearfach glan aige ar iomlán na n‐oibleagáidí faoi chomhair
 íocaíochtaí sna blianta amach romhainn, a bhainfeadh leis an riosca laghdaithe
 maidir le saoradh.
 Tá athbhreithnú déanta ag an gCoimisiún ar an
 ngá atá le creidmheasanna íocaíochta breise agus dá bhrí sin, leis seo, tá sé
 ag moladh na ngníomhaíochtaí riachtanacha don Údarás Buiséadach.
 EUR milliún (go dtí an 3ú deachúil)
 Saghas caiteachais || Uimh. na coda || || Bliain n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n+5 agus níos déanaí || Iomlán
 Caiteachas oibríochtúil[6] || || || || || || || ||
 Leithreasaí faoi chomhair oibleagáidí (LO) || 8.1 || a || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí (LÍ) || || b || n.b || +0.484 || n.b || n.b. || -0.484 || n.b; || 0.
 Caiteachas riaracháin laistigh den mhéid tagartha[7] || || || ||
 Cúnamh teicniúil agus riaracháin – (LN) || 8.2.4 || c || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 AN MÉID TAGARTHA IOMLÁN || || || || || || ||
 Leithreasaí faoi chomhair oibleagáidí || || a+c || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí || || b+c || n.b. || +0.484 || n.b || n.b. || -0.484 || n.b. || 0,000
 Caiteachas riaracháin nach n‐áirítear sa mhéid tagartha[8] || ||
 Acmhainní daonna agus caiteachas gaolmhar (LN) || 8.2.5 || d || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Costais riaracháin amach ó acmhainní daonna agus costais ghaolmhara, nach n‐áirítear sa mhéid tagartha (LN) || 8.2.6 || e || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Costas táscach iomlán ar an idirghabháil i
 dtéarmaí airgeadais
 IOMLÁN LO agus costas na n‐acmhainní daonna san áireamh || || a+c+d+e || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 IOMLÁN LÍ agus costas na n‐acmhainní daonna san áireamh || || b+c+d+e || n.b || n.b. || n.b || n.b. || n.b. || n.b. || n.b
 Sonraí an Chómhaoinithe
 EUR milliún (go dtí an 3ú deachúil)
 Comhlacht cómhaoinithe || || Bliain n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n+5 agus níos déanaí || Iomlán
 ........................ || f || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 IOMLÁN LO lena n‐áirítear cómhaoiniú || a+c+d+e+f || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 4.1.2. Comhoiriúnacht
 leis an gClárú Airgeadais
 x Tá an togra comhoiriúnach don chlárú airgeadais atá ann cheana.
 ̈ Beidh athchlárú an cheannteidil ábhartha sa pheirspictíocht
 airgeadais ag gabháil leis an togra seo.
 ̈ Féadfaidh an togra a cheangal go mbeidh
 gá forálacha an Chomhaontaithe Idirinstitiúidigh a chur i bhfeidhm[9] (i.e.
 ionstraim sholúbthachta nó athbhreithniú ar an bpeirspictíocht airgeadais).
 4.1.3. Iarmhairt Airgeadais ar Ioncam
 x Níl impleachtaí airgeadais ar bith ag an togra ar ioncam
 ̈ Tá tionchar airgeadais ag an togra seo – is í seo a leanas an
 éifeacht ar ioncam:
 EUR milliún (go
 dtí an 1ú deachúil)
 || || Roimh ghníomhaíocht [Bliain n‐1] || || Staid tar éis na gníomhaíochta
 Líne buiséid || Ioncam || || [Bliain n] || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5][10]
 || a) Ioncam mar ghlanfhigiúr || || || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 b) Athrú ar ioncam || D || || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 (Sonraigh gach líne buiséid ioncaim atá i
 gceist, ag cur na sraitheanna breise is gá leis an tábla má tá tionchar ar níos
 mó ná líne buiséid amháin.)
 4.2. Acmhainní
 daonna FTE (lena n‐áirítear oifigigh, foireann shealadach agus foireann
 sheachtrach) – féach na sonraí faoi phointe 8.2.1.
 Riachtanais bhliantúla || Bliain n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n+5 agus níos déanaí
 Líon iomlán na n‐acmhainní daonna || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 5. SAINTRÉITHE AGUS CUSPÓIRÍ
 5.1. An riachtanas is gá a shásamh
 sa ghearrthéarma nó san fhadtéarma
 Tá an ghéarchéim
 mharthanach airgeadais agus eacnamaíoch ag méadú an bhrú ar acmhainní
 airgeadais náisiúnta na mBallstát de réir mar atá siad ag laghdú a mbuiséad. Sa
 chomhthéacs sin is tábhachtach an uirlis é a áirithiú go gcuirfear cláir
 beartais chomhtháthaithe chun feidhme go rianúil chun cistí a instealladh sa
 gheilleagar. Chun a áirithiú go leanfaidh na Ballstáit sin de chláir na gCistí
 Struchtúracha agus an Chiste Chomhtháthaithe a chur chun feidhme ar bhonn
 praiticiúil agus de chistí a eisíoc le tionscadail, tá forálacha sa togra lena
 bhféadfadh an Coimisiún íocaíochtaí méadaithe a dhéanamh le Ballstáit, fad is
 atá siad faoi chuimsiú na sásraí tacaíochta. Tabharfar breis ama freisin do
 Bhallstáit áirithe leas iomlán a bhaint as oibleagáidí 2011 agus 2012.
 5.2. An breisluach toisc an
 Comhphobal a bheith páirteach ann, comhchuibheas an togra le hionstraimí
 airgeadais eile agus le sineirgíocht a d'fhéadfadh a bheith ann
 De bharr an
 togra, beifear in ann leanúint de na cláir a chur chun feidhme, airgead a
 instealladh sa gheilleagar agus an t‐ualach ar chaiteachas poiblí a
 laghdú ag an am céanna.
 5.3. Cuspóirí, torthaí a
 bhfuiltear ag súil leo agus táscairí bainteacha an togra i gcomhthéacs an
 chreata le haghaidh bhainistiú an bhuiséid de réir gníomhaíochtaí (ABM)
 Is é an cuspóir atá leis cuidiú leis na
 Ballstáit sin is mó atá buailte ag an ngéarchéim airgeadais a bheith in ann
 leanúint de na cláir a chur chun feidhme ar bhonn praiticiúil, agus ar an dóigh
 sin cistí a instealladh sa gheilleagar.
 5.4. Modhanna cur chun feidhme
 (táscach)
 Sonraigh thíos an modh/na modhanna atá
 roghnaithe chun an gníomh a chur chun feidhme.
 ·
 Leis na Ballstáit
 6. FAIREACHÁN AGUS
 MEASTÓIREACHT
 6.1. Córas Faireacháin
 Ní theastaíonn
 sé, ós rud é go dtagann sé faoin gcóras faireacháin atá bunaithe faoi na Cistí
 Struchtúracha.
 6.2. Meastóireacht
 6.2.1. Meastóireacht ex-ante
 Ullmhaíodh an togra seo ar iarraidh ó Cabinet
 Uachtarán an Choimisiúin i ndiaidh chonclúidí na Comhairle an 8 Feabhra 2013.
 6.2.2. Bearta arna nglacadh tar éis
 meastóireachta idirmheánaí/ex-post (ceachtanna a foghlaimíodh ón taithí a
 fuarthas roimhe seo)
 Neamhbhainteach
 6.2.3. Téarmaí agus minicíocht meastóireachta
 sa todhchaí
 Neamhbhainteach
 7. BEARTA FRITH‐CHALAOISE
 N.B.
 8. SONRAÍ NA nACMHAINNÍ
 8.1. Cuspóirí an togra i dtéarmaí
 a gcostais airgeadais
 Leithreasuithe faoi chomhair gealltanas in EUR
 milliúin (go dtí an 3ú deachúil)
 (Ba cheart ceannteidil na gcuspóirí, na ngníomhaíochtaí agus na n‐aschur a sholáthar) || Saghas aschuir || Meán‐chostas || Bliain n || Bliain n+1 || Bliain n+2 || Bliain n+3 || Bliain n+4 || Bliain n + 5 agus níos déanaí || IOMLÁN
 Líon na n‐aschur || Iomlán costais || Líon na n‐aschur || Iomlán costais || Líon na n‐aschur || Iomlán costais || Líon na n‐aschur || Iomlán costais || Líon na n‐aschur || Iomlán costais || Líon na n‐aschur || Iomlán costais || Líon na n‐aschur || Iomlán costais
 CUSPÓIR OIBRÍOCHTÚIL Uimh. 1 Leanúint ar aghaidh ag cur na gclár oibríochtúil chun feidhme || || || || || || || || || || || || || || || ||
 || || || || 0,000 || || 0,000 || || || || || || || || || || 0,000
 COSTAS IOMLÁN || || || || 0,000 || || 0,000 || || || || || || || || || || 0,000
 8.2. Caiteachas Riaracháin
 8.2.1. Líon agus saghas acmhainní
 daonna
 Saghsanna post || || Na baill foirne a mbeidh sé de chúram orthu an ghníomhaíocht a bhainistiú ag baint úsáide as acmhainní atá ann cheana agus/nó acmhainní breise (an líon post/FTE)
 || || Bliain n || Bliain n+1 || Bliain n+2 || Bliain n+3 || Bliain n+4 || Bliain n+5
 Oifigigh nó foireann shealadach (XX 01 01) || A*/AD || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 B*, C*/AST || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Foireann arna maoiniú faoi Airteagal XX 01 02 || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Foireann eile arna maoiniú faoi Airteagal XX 01 04/05 || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 IOMLÁN || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 8.2.2. Tuairisc
 ar na cúraimí a thagann as an ngníomh
 Neamhbhainteach
 8.2.3. Foinsí na n‐acmhainní
 daonna (reachtúla)
 (Nuair a luaitear níos mó ná foinse amháin,
 sonraigh an líon post a thagann as gach foinse)
 ̈ Poist leithdháilte faoi láthair ar bhainistiú an chláir agus a
 bheidh le hathrú nó le síneadh.
 ̈ Poist leithdháilte roimh ré laistigh de chleachtadh APS/PDB do
 bhliain n
 ̈ Poist a iarrfar sa chéad nós imeachta APS/PDB eile
 ̈ Poist a ath‐imlonnófar ag baint úsáide as na hacmhainní atá
 ann cheana laistigh den tseirbhís bhainistíochta (ath‐imlonnú inmheánach)
 ̈ Poist is gá do bhliain n cé nach raibh siad á dtuar i gcleachtadh
 APS/PDB na bliana a bhí i gceist
 8.2.4. Caiteachas eile Riaracháin a
 áirítear sa mhéid tagartha (XX 01 04/05 – Caiteachas ar bhainistiú riaracháin)
 EUR milliún (go dtí an 3ú deachúil)
 Líne buiséid (uimhir agus ceannteideal) || Bliain n || Bliain n+1 || Bliain n+2 || Bliain n+3 || Bliain n+4 || Bliain n+5 agus níos déanaí || IOMLÁN
 1 Cúnamh teicniúil agus riaracháin (lena n‐áirítear costais a bhaineann le foireann) || || || || || || ||
 Gníomhaireachtaí feidhmiúcháin || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Cúnamh teicniúil agus riaracháin eile || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 - intra muros || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 - extra muros || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Cúnamh teicniúil agus riaracháin iomlán || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 8.2.5. Costas
 airgeadais na n‐acmhainní daonna agus costais ghaolmhara nach n‐áirítear
 sa mhéid tagartha
 EUR milliún (go dtí an 3ú deachúil)
 Saghas acmhainní daonna || Bliain n || Bliain n+1 || Bliain n+2 || Bliain n+3 || Bliain n+4 || Bliain n+5 agus níos déanaí
 Oifigigh agus foireann shealadach (XX 01 01) || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Foireann arna maoiniú faoi Airteagal XX 01 02 (foireann chúnta, END, foireann ar conradh, etc.) (sonraigh an líne buiséid) || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Costas iomlán na nAcmhainní Daonna agus costais ghaolmhara (NACH n‐áirítear sa mhéid tagartha) || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Ríomh – Oifigigh
 agus gníomhairí sealadacha
 Is ceart
 tagairt a dhéanamh do Phointe 8.2.1. más iomchuí
 n.b.
 Ríomh – Foireann
 arna maoiniú faoi Airteagal XX 01 02
 Is ceart
 tagairt a dhéanamh do Phointe 8.2.1. más iomchuí
 n.b.
 8.2.6. Caiteachas eile riaracháin
 nach n‐áirítear sa mhéid tagartha
 EUR milliún (go dtí an 3ú deachúil)
 || Bliain n || Bliain n+1 || Bliain n+2 || Bliain n+3 || Bliain n+4 || Bliain n+5 agus níos déanaí || IOMLÁN
 XX 01 02 11 01 – Misin || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 XX 01 02 11 02 – Cruinnithe agus comhdhálacha || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 XX 01 02 11 03 – Coistí || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 XX 01 02 11 04 – Staidéir agus comhairliúcháin || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 XX 01 02 11 05 – Córais faisnéise || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 2 Caiteachas iomlán eile bainistíochta (XX 01 02 11) || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 3 Caiteachas eile de chineál riaracháin (sonraigh agus cuir isteach tagairt don líne buiséid) || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Iomlán an chaiteachais riaracháin cé is moite d'acmhainní daonna agus costais ghaolmhara (NACH n‐áirítear sa mhéid tagartha) || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b. || n.b.
 Ríomh – Caiteachas
 eile riaracháin nach n‐áirítear sa mhéid thagartha
 n.b.
 [1] Rialachán
 (CE) Uimh. 1083/2006 ón gComhairle an 11 Iúil 2006 lena leagtar síos forálacha
 ginearálta maidir le Ciste Forbraíochta Réigiúnaí na hEorpa, Ciste Sóisialta na
 hEorpa agus leis an gCiste Comhtháthaithe, agus lena n‐aisghairtear
 Rialachán (CE) Uimh. 1260/1999.
 [2] IO L , , lch. .
 [3] IO L , , lch. .
 [4] IO L 337, 20.12.11, lch. 5.
 [5] IO L 210, 31.07.06, lch. 25.
 [6] Caiteachas nach dtagann faoi Chaibidil xx 01 de Theideal xx lena
 mbaineann.
 [7] Caiteachas laistigh d'Airteagal xx 01 04 de Theideal xx.
 [8] Caiteachas laistigh de Chaibidil xx 01, seachas Airteagail xx 01 04
 agus xx 01 05.
 [9] Féach pointe 19 agus pointe 24 den Chomhaontú Idirinstitiúideach.
 [10] Ba cheart colúin bhreise a chur leis más gá i.e. má théann tréimhse an
 ghnímh thar 6 bliana.