type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,24.8.2020
 COM(2020) 418 final
 2020/0193(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus, mis on moodustatud ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga, seoses nimetatud lepingu protokolli nr 4 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise) muutmisega
 SELETUSKIRI
 1.Kavandatav reguleerimisese
 Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ELi – Põhja-Makedoonia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht seoses ELi-Põhja-Makedoonia stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli nr 4 muutmise otsuse kavandatud vastuvõtmisega.
 2.Ettepaneku taust
 2.1.Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel
 Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu
 1
 (edaspidi „leping“) eesmärk on edendada harmooniliste majandussidemete loomist ning arendada lepinguosaliste vahel järk-järgult välja vabakaubanduspiirkond. Leping jõustus 1. aprillil 2004.
 2.2.Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu
 Lepingu artikli 108 alusel moodustatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib otsustada muuta protokolli nr 4 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise) sätteid (protokolli nr 4 artikkel 3). Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu teeb oma otsused ja esitab oma soovitused lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel.
 2.3.Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kavandatav akt
 Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võtab oma järgmisel istungil või kirjavahetuse teel kavakohaselt vastu otsuse päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö viise käsitleva protokolli nr 4 sätete muutmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).
 Kavandatava akti eesmärk on päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö viise käsitleva protokolli nr 4 sätete muutmine.
 Kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikliga 110 muutub kavandatav akt lepinguosalistele siduvaks.
 3.Liidu nimel võetav seisukoht
 Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlik konventsioon (edaspidi „konventsioon“) sisaldab sätteid nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel. EL ja Põhja-Makedoonia kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011.
 EL ja Põhja-Makedoonia andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 14. juunil 2012. Konventsiooni artikli 10 lõike 2 kohaselt jõustus seega konventsioon ELi ja Põhja-Makedoonia suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. augustil 2012.
 Konventsiooni artikli 6 kohaselt võtavad kõik konventsiooniosalised vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks peaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga moodustatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võtma vastu otsuse, millega lisatakse päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö viise käsitlevasse protokolli nr 4 konventsiooni reeglid. Selleks lisatakse muudetud protokolli viide konventsioonile, mis muudab konventsiooni kohaldatavaks.
 Samal ajal on käimasolev konventsiooni muutmise protsess andnud tulemuseks uued ajakohasemad ja paindlikumad päritolureeglid. Konventsiooni ametlikuks muutmiseks on vaja konventsiooniosaliste ühehäälset otsust. Kuna leidub veel konventsiooniosalisi, kellel on muutmise suhtes vastuväiteid, võib muudatuse vastuvõtmine viibida. Võttes lisaks arvesse konventsiooniosaliste arvu ja vastavaid sisemenetlusi, mille konventsiooniosalised peavad lõpule viima, et neil oleks võimalik hääletada ametliku vastuvõtmise üle ja valmistada ette muudetud reeglite jõustumist, ei ole muudetud konventsiooni kohaldamise algusaega võimalik täpselt kindlaks määrata.
 Seda arvesse võttes on Põhja-Makedoonia esitanud taotluse, et hakkab seni, kuni muutmisprotsess lõpule jõuab, kohaldama muudetud reegleid alternatiivina praegustele konventsioonireeglitele. Seda taotlust on selgitatud allpool.
 EL ja Põhja-Makedoonia kohaldavad alternatiivseid päritolureegleid ajutiselt, vabatahtlikult ja kahepoolselt kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni. Need reeglid on mõeldud kohaldamiseks alternatiivina konventsiooni reeglitele, mis ei piira konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomastes lepingutes ja muudes seotud kahepoolsetes lepingutes kokkulepitud põhimõtete rakendamist. Seega ei ole nende kohaldamine ettevõtjate jaoks, kes soovivad konventsioonipõhise sooduskohtlemise asemel kasutada alternatiivsetest reeglitest tulenevaid soodustusi, mitte kohustuslik, vaid vabatahtlik. Nende reeglitega ei muudeta konventsiooni, mis jääb konventsiooniosaliste vahel kohaldatavaks, ega konventsiooniosalistele konventsiooniga ettenähtud õigusi ja kohustusi.
 Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus võetava ELi seisukoha kehtestab nõukogu.
 Kehtiva konventsiooniga seoses kavandatud muudatused on tehnilist laadi ega mõjuta praegu jõus oleva päritolureegleid käsitleva protokolli sisu. Seetõttu ei ole mõju hindamine vajalik.
 3.1.Alternatiivsete päritolureeglite üksikasjad
 Alternatiivsete päritolureeglite kehtestamiseks kavandatud muudatused lisavad paindlikkust ja ajakohasemaid elemente, mille liit on juba kokku leppinud muudes kahepoolsetes lepingutes (ELi-Kanada laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping, ELi-Vietnami vabakaubandusleping, ELi-Jaapani majanduspartnerlusleping, ELi – Lõuna-Aafrika Arenguühenduse majanduspartnerlusleping) ja soodustuskavades (üldine soodustuste süsteem). Peamised muudatused on järgmised.
 a)Täielikult saadud või toodetud tooted – laevadega seotud tingimused
 Alternatiivsetes reeglites sisalduvad laevadega seotud tingimused on lihtsamad ja paindlikumad. Praeguse tekstiga (artikkel 5) võrreldes on teatavad tingimused välja jäetud (s.o erinõuded meeskonnale); teisi on lõdvendamise eesmärgil muudetud (omand).
 b)Piisav töö või töötlus – keskmise alusel
 Eksportijad võivad kavandatavate alternatiivsete reeglite (artikkel 4) alusel taotleda tolliasutustelt luba arvutada tehasehind ja päritolustaatuseta materjalide väärtus keskmise väärtusena, et võtta arvesse kulude ja valuutakursside kõikumisi. See peaks tagama eksportijatele parema prognoositavuse.
 c)Piirmäär
 Kehtiv (väärtusepõhine) piirmäär (artikkel 6) on 10 % toote tehasehinnast.
 Kavandatud teksti (artikkel 5) kohane piirmäär on põllumajandustoodete puhul 15 % toote puhasmassist ja tööstustoodete puhul 15 % toote tehasehinnast.
 Massi alusel kindlaksmääratud piirmäär on objektiivsem kriteerium ja 15 % künnis peaks tagama piisavalt leebema kohtlemise. Sellega tagatakse samuti, et kaupade rahvusvaheline hinnakõikumine ei avalda põllumajandustoodete päritolu puhul mõju.
 d)Kumulatsioon
 Kavandatud tekstis (artikkel 7) säilitatakse diagonaalne kumulatsioon kõikide toodete puhul tingimusel, et kumulatsioonis osalevad partnerid aktsepteerivad samu alternatiivseid päritolureegleid. Peale selle nähakse kõigi toodete, välja arvatud harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS“) gruppides 50–63 loetletud tekstiil- ja rõivatoodete puhul ette üldine täielik kumulatsioon.
 HSi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete jaoks nähakse ette kahepoolne täielik kumulatsioon. Lisaks võivad liit ja Põhja-Makedoonia leppida kokku, et üldist täielikku kumulatsiooni kohaldatakse ka HSi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.
 e)Arvestuslik eraldamine
 Praeguste reeglite (konventsiooni artikkel 20) kohaselt võivad tolliasutused lubada arvestuslikku eraldamist, kui „varude eraldi hoidmisest tekivad märkimisväärsed kulutused või olulised raskused“. Muudetud reegli (artikkel 12) kohaselt võivad tolliasutused lubada arvestuslikku eraldamist, „kui on kasutatud päritolustaatusega ja päritolustaatuseta samaväärseid materjale“.
 Eksportija ei pea enam arvestusliku eraldamise loa taotlemisel põhjendama, et varude eraldi hoidmisest tekivad märkimisväärsed kulutused või olulised raskused; piisab, kui märkida, et kasutatakse samaväärseid materjale.
 Mis puutub suhkrusse, mis on kas materjal või lõpptoode, siis ei pea päritolustaatusega ja päritolustaatuseta varusid enam füüsiliselt eraldi hoidma.
 f)Territoriaalsuse põhimõte
 Kehtivate reeglite (artikkel 12) kohaselt võib teatavat tööd või töötlust teha teatavatel tingimustel väljaspool territooriumi, välja arvatud HSi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete (nt tekstiil) puhul. Kavandatavates reeglites (artikkel 12) tekstiil enam välja ei ole jäetud.
 g)Mittemuutmise reegel
 Kavandatud mittemuutmise reegliga (artikkel 14) nähakse konventsiooniosaliste vahel päritolustaatusega toodete liikumiseks ette leebemad tingimused. Sellega peaks välditama olukordi, kus tooted, mille päritolustaatuses ei ole kahtlust, jäetakse otseveo vorminõuete täitmata jätmise tõttu importimisel sooduskohtlemisest välja.
 h)Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld
 Kehtivate reeglite (artikkel 15) kohaselt on üldiseks põhimõtteks, et toodete valmistamisel kasutatud materjalide tollimakse ei tagastata. Kavandatud reeglitega (artikkel 16) kaotatakse see tagastamiskeeld kõigi toodete puhul, välja arvatud HSi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete valmistamiseks kasutatavate materjalide puhul. Sellele vaatamata sisaldab tekst ka mõningaid erandeid, mida kohaldatakse kõnealuste toodete puhul kehtiva tollimaksude tagastamise keelu suhtes.
 i)Päritolutõend
 Tekstis nähakse kahe nõutava dokumendi (EUR.1 ja EUR.MED) asemel ette üks päritolutõend (EUR.1 või päritoludeklaratsioon), mis lihtsustab oluliselt süsteemi. See peaks parandama nõuete täitmist ettevõtjate seas, aidates vältida keerukatest reeglitest tingitud vigu, ja hõlbustama tolliasutuste jaoks haldamist. See ei tohiks avaldada mõju päritolutõendite kontrollimise suutlikkusele, mis jääb samaks.
 Muudetud reeglid (artikkel 17) hõlmavad ka võimalust leppida kokku registreeritud eksportijate (REX) süsteemi rakendamises. Need ühises andmebaasis registreeritud eksportijad koostavad ise päritolukinnitused, ilma et nad peaksid läbima heakskiidetud eksportija menetlust. Päritolukinnitusel on päritoludeklaratsiooni või liikumissertifikaadiga EUR.1 samaväärne õigusjõud.
 Peale selle nähakse muudetud reeglitega ette võimalus leppida kokku elektrooniliselt väljastatava ja/või esitatava päritolutõendi kasutamises.
 Selleks et alternatiivsete reeglite alla kuuluvaid päritolustaatusega tooteid oleks võimalik eristada konventsiooni alla kuuluvatest päritolustaatusega toodetest, peavad alternatiivsete reeglite kohaselt koostatud sertifikaadid või arvedeklaratsioonid sisaldama avaldust, milles osutatakse kohaldatavatele reeglitele.
 j)Päritolutõendi kehtivus
 On tehtud ettepanek pikendada päritolutõendi kehtivusaega neljalt kuult kümnele kuule. Sellega peaks taas tagatama leebemad tingimused päritolustaatusega toodete liikumiseks konventsiooniosaliste vahel.
 3.2.Reeglid
 3.2.1.Põllumajandustooted
 a)Väärtus ja mass
 Päritolustaatuseta materjalide piirnorme on siiani väljendatud ainult väärtuses. Uued piirnormid on massipõhised, et mitte võtta arvesse hindade ja vahetuskursi kõikumist (nt ex grupp 19, ex grupp 20 ning rubriigid 2105 ja 2106), ning konkreetne suhkru piirmäär on välja jäetud (nt grupp 8 või HSi rubriik 2202).
 Alternatiivsete reeglitega on tõstetud massipõhist piirnormi (20 %-lt 40 %-le) ning mõne rubriigi jaoks on ette nähtud võimalus kasutada piirnormina kas väärtust või massi. HSi grupid ja rubriigid, mida kõnealune muudatus puudutab, on eelkõige ex 1302, 1704 (alternatiivse reegli kohaselt mass või väärtus), 18 (1806: alternatiivse reegli kohaselt mass või väärtus), 1901.
 b)Kohandamine hankimismudelitega
 Muude põllumajandustoodete (s.o taimeõlid, pähklid, tubakas) suhtes on kehtestatud paindlikumad reeglid, mis on kohandatud tegelikele majandusoludele, eelkõige HSi gruppide 14, 15, 20 (sh rubriik 2008), 23 ja 24 puhul. Alternatiivsete reeglite abil tagatakse tasakaal piirkondliku ja üleilmse hankimise vahel, nt gruppides 9 ja 12. Lihtsustatud on ka gruppide 4, 5, 6, 8 ja 11 ning ex grupi 13 suhtes kohaldatavaid reegleid (erandite vähendamine).
 3.2.2.Tööstustooted (v.a tekstiil)
 Kavandatud kompromiss sisaldab praeguste reeglitega võrreldes märkimisväärseid muudatusi:
 – mitme toote puhul hõlmab kehtiv grupireegel kahekordset kumulatiivset tingimust. See on asendatud ühe tingimusega (HSi grupid 74, 75, 76, 78 ja 79);
 – välja on jäetud suur hulk grupireeglist kõrvale kalduvaid erireegleid (HSi grupid 28, 35, 37, 38 ja 83). See horisontaalsem lähenemisviis toob kaasa lihtsustused ettevõtjate ja tolli jaoks;
 – alternatiivse reegli lisamine kehtiva grupireegli alla, millega antakse eksportijatele rohkem valikuvõimalusi päritolukriteeriumi täitmiseks (grupid 27, 40, 42, 44, 70, 83, 84 ja 85).
 Kõigi nende muudatuste tulemuseks on uuendatud ja ajakohastatud reeglid, mis üldiselt lihtsustavad tootele päritolustaatuse saamiseks vajaliku kriteeriumi täitmist. Lisaks on eksportijate jaoks täiendavaks lihtsustuseks eespool nimetatud võimalus arvutada tehasehind ja päritolustaatuseta materjalide väärtus teatava ajavahemiku keskmise väärtusena.
 3.2.3.Tekstiilitooted
 Tekstiili ja rõivaste puhul on ette nähtud uued valikuvõimalused seoses välistöötlemisprotseduuride ja piirmääradega. Nende toodete jaoks on kehtestatud ka uued päritolustaatuse andmise protsessid, eelkõige kanga jaoks, mis muutuks kergemini kättesaadavaks. Samuti kohaldatakse nende toodete suhtes ka täielikku kahepoolset kumulatsiooni. Selline kumulatsioon võimaldab võtta tekstiilmaterjalidega tehtavat töötlust (nt kudumine, ketramine jne) arvesse kumulatsioonialal toimuvas tootmisprotsessis.
 4.Õiguslik alus
 4.1.Menetlusõiguslik alus
 4.1.1.Põhimõtted
 Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega [...] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“
 Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
 2
 .
 4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil
 Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu on ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga moodustatud organ.
 Akt, mis stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogul tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikliga 110 muutub kavandatav akt rahvusvahelise õiguse alusel lepinguosalistele siduvaks.
 Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.
 Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2.Materiaalõiguslik alus
 4.2.1.Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab.
 4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhtumil
 Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.
 Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik.
 4.3.Kokkuvõte
 Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõikega 9.
 5.Mõju eelarvele
 Alternatiivsete päritolureeglite kehtestamisega seotud kavandatavad muudatused põhinevad päritolureeglite ajakohastamise põhimõttel, et viia need kooskõlla hiljutiste vabakaubanduslepingutega kehtestatud uute suundumustega. Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni muudetud eeskirjad sisaldavad peamiselt elemente, millega lihtsustatakse tolliprotseduure, ja ajakohastatud elemente, näiteks:
 piisav töö või töötlus – keskmise alusel; tehasehinna ja päritolustaatuseta materjalide väärtuse keskmise alusel arvutamine, võttes arvesse turu kõikumisi, pakub eksportijatele suuremat prognoositavust;
 päritolutõend – seda on lihtsustatud, kuna kasutatakse ainult üht tüüpi päritolusertifikaati – EUR.1;
 päritolutõendi kehtivus – leebemad päritolustaatusega toodete veo tingimused, kuna kehtivust pikendatakse 4 kuult 10 kuule.
 Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni nimetatud muudatustel ei ole märgatavat mõju ELi eelarvele, kuna nende kohaldamisala hõlmab peamiselt kaubanduse lihtsustamist ja kaasaegsete tavade konsolideerimist tolliasutustes. Nendega nähakse ette vabatahtlik hõlbustamine valdkondades, mis jäävad ametiasutuste pädevusse, ilma et see mõjutaks eeskirjade sisu (arvestuslik eraldamine, päritolutõendid, keskmiste kasutamine). Mõned lihtsustamise aspektid (näiteks laevade kriteeriumide vähendamine) tagavad suurema prognoositavuse, jättes välja tingimused, mida tolliasutustel on praegu raske kontrollida, samas kui teised (mittemuutmine) viitavad logistikale, ilma et see mõjutaks eeskirjade sisu.
 Kuigi tollimaksu tagastamise sätteid on muudetud, säilitatakse tollimaksude tagastamise keeld tekstiili- ja rõivasektoris, mis on endiselt üks peamisi kauplemissektoreid Euroopa – Vahemere piirkonna alal. Muudetud eeskirjadega kodifitseeritakse praegune olukord, säilitades teatavate konventsiooniosaliste suhtes praegu kohaldatava keelu. Euroopa – Vahemere piirkonna ala üldise täieliku kumulatsiooni ettepaneku eesmärk on tugevdada olemasolevaid kaubandusmustreid Euroopa – Vahemere piirkonna alal ja nende vastastikust täiendavust, kuid see ei peaks oluliselt mõjutama ELi kogutavaid tollimakse, sest kumulatsiooniga hõlmatud tooted peavad soodustuste saamiseks vastama oma ala lisandväärtuse nõudele, mis on ka praegu nii.
 Põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandussaaduste sektori loendiga seotud reeglite muudatused hõlmavad peamiselt kohandatud metoodikat, ilma et see mõjutaks reeglite sisu. Hetkel väärtusena väljendatud piirmäärad väljendatakse massina. See kriteerium on objektiivsem ja seda on tolliasutustel lihtsam kontrollida. Tööstustoodete tootepõhiste reeglite lihtsustamisel peaks olema piiratud mõju tollitulule, sest paljudel juhtudel võivad lihtsustatud eeskirjadega kaasneda pigem hankimisega seotud muutused kui soodustingimustel impordi suurenemine Euroopa – Vahemere piirkonna riikidest, mis asendab importi, mille suhtes varem kohaldati imporditollimakse. Kõnealuste muutuste mõju imporditollitulule ei ole seega mõõdetav. Mis puutub kaubandusse ja selle mõjusse soodustuste kasutamisele, siis pannakse uute eeskirjadega ette nähtud lõdvendamisega rõhku kogu ala majanduslikule integratsioonile, näiteks tekstiilisektoris, kus soodustuste kasutamine on juba praegu väga kõrge. Täiustatud eeskirjad tekstiili ja kumulatsiooni kohta on peamiselt ette nähtud selleks, et tõhustada juba olemasolevat piirkondlikku integratsiooni ja materjalide kättesaadavust selle ala piires, mitte selleks, et võimaldada importida rohkem päritolustaatuseta materjale väljastpoolt seda ala.
 6.Kavandatava akti avaldamine
 Kuna stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsusega muudetakse lepingut, on asjakohane avaldada see otsus pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.
 2020/0193 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus, mis on moodustatud ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga, seoses nimetatud lepingu protokolli nr 4 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise) muutmisega
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Liit sõlmis stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel (edaspidi „leping“) nõukogu ja komisjoni otsusega 2004/239/EÜ, Euratom
 3
 ja see jõustus 1. aprillil 2004.
 (2)Leping sisaldab protokolli nr 4 mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö viiside kohta. Kõnealuse protokolli artikli 3 kohaselt võib lepingu artikli 108 alusel moodustatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu“) otsustada muuta protokolli sätteid.
 (3)Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võtab oma järgmisel istungil eeldatavasti vastu protokolli nr 4 muutmise otsuse.
 (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht, kuna stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsus on liidule siduv.
 (5)Liit sõlmis Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) nõukogu otsusega 2013/93/EL
 4
 ja see jõustus liidu suhtes 1. mail 2012. Konventsioon sisaldab sätteid konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel vahetatavate kaupade päritolu kohta ning need sätted ei piira kõnealustes lepingutes kokkulepitud põhimõtete rakendamist.
 (6)Konventsiooni artikli 6 kohaselt võtavad kõik konventsiooniosalised vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks peaks stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võtma vastu otsuse, millega lepingu protokolli nr 4 lisatakse viide konventsioonile.
 (7)Arutelud konventsiooni muutmise üle on andnud tulemuseks uued ajakohasemad ja paindlikumad päritolureeglid, mis lisatakse konventsiooni. Liit ja Põhja-Makedoonia Vabariik on andnud märku oma soovist kohaldada uusi reegleid kahepoolselt niipea kui võimalik, teise võimalusena koos kehtivate reeglitega, kuni muutmisprotsess lõpule jõuab.
 (8)EFTA riikide, Fääri saarte, Euroopa Liidu, Türgi, stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejate, Moldova Vabariigi, Gruusia ja Ukraina moodustatud kumulatsioonialal tuleks erandina konventsiooni sätetest nende partnerite vahelise diagonaalse kumulatsiooni korral säilitada võimalus kasutada liikumissertifikaatide EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsiooni asemel liikumissertifikaate EUR.1 või päritoludeklaratsiooni,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Liidu nimel stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõul.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 ELT L 84, 20.3.2004, lk 13.
 (2)
 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
 (3)
 Nõukogu ja komisjoni 23. veebruari 2004. aasta otsus, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimist (ELT L 84, 20.3.2004, lk 1).
 (4)
 Nõukogu 14. aprilli 2011. aasta otsus 2013/93/EL Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 54, 26.2.2013, lk 4).
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,24.8.2020
 COM(2020) 418 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus, mis on moodustatud ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga, seoses nimetatud lepingu protokolli nr 4 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise) muutmisega
 Eelnõu
 EUROOPA LIIDU – PÕHJA-MAKEDOONIA VABARIIGI STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr ...,
 ,
 millega muudetakse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel) protokolli nr 4, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise
 Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu,
 võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel,
 1
 eriti selle protokolli nr 4 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise) artiklit 3,
 ning arvestades järgmist:
 (1)Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel) (edaspidi „leping“) artiklis 40 on osutatud lepingu protokollile nr 4 (edaspidi „protokoll nr 4“), milles on kehtestatud päritolureeglid.
 (2)Protokolli nr 4 artiklis 3 on sätestatud, et lepingu artikli 108 alusel moodustatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid.
 (3)Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni
 2
 (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on asendada praegused päritolureeglite kahepoolsed süsteemid mitmepoolse raamistikuga, ilma et see piiraks konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomastes lepingutes kokkulepitud põhimõtete rakendamist.
 (4)Euroopa Liit ja Põhja-Makedoonia kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011.
 (5)Euroopa Liit andis konventsiooni heakskiitmiskirja konventsiooni hoiulevõtjale üle 26. märtsil 2012 ja Põhja-Makedoonia 14. juunil 2012. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon Euroopa Liidu suhtes 1. mail 2012 ja Põhja-Makedoonia suhtes 1. augustil 2012.
 (6)Euroopa Liit ja Põhja-Makedoonia leppisid kokku võtta kasutusele muudetud reeglid, mida saaks rakendada kahepoolselt alternatiivina konventsiooniga ette nähtud reeglitele seni, kuni praegu käimasolev konventsiooni muutmise protsess lõpule jõuab ja konventsiooni muudatus jõustub, ning millel põhinevad üleminekueeskirjad.
 (7)Protokolli nr 4 tuleks seepärast muuta, et lisada dünaamiline viide konventsioonile, sest seda võidakse seejärel muuta, ning näha ette alternatiivsed reeglid,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel) protokoll nr 4, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
 Seda kohaldatakse alates ...
 [Koht, kuupäev]
 Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu nimel
 eesistuja
 Lisa
 „Protokoll nr 4
 mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta
 Artikkel 1
 Kohaldatavad päritolureeglid
 1.
 Käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni
 3
 (edaspidi „konventsioon“), nagu seda võidakse edaspidi muuta ja mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.
 2.
 Konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes sisalduvaid viiteid asjaomasele lepingule käsitatakse viidetena käesolevale lepingule.
 3.
 Olenemata konventsiooni I liite artikli 16 lõikest 5 ja artikli 21 lõikest 3 võib juhul, kui kumulatsioon hõlmab üksnes EFTA riike, Fääri saari, Euroopa Liitu, Türgit, stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejaid, Moldova Vabariiki, Gruusiat ja Ukrainat, olla päritolutõendiks kas liikumissertifikaat EUR.1 või päritoludeklaratsioon.
 Artikkel 2
 Alternatiivsed kohaldatavad päritolureeglid
 1.
 Olenemata artiklist 1 käsitatakse käesoleva lepingu rakendamisel tooteid, mis on sooduskohtlemist võimaldava päritoluga vastavalt käesoleva protokolli A liite sätetele, samuti Euroopa Liidust või Põhja-Makedooniast pärinevate toodetena.
 2.
 Alternatiivseid reegleid kohaldatakse kuni konventsiooni muudatuse (millel alternatiivsed reeglid põhinevad) jõustumiseni.
 Artikkel 3
 Vaidluste lahendamine
 1.
 Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 või käesoleva protokolli A liite artiklis 34 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule.
 2.
 Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.
 Artikkel 4
 Protokolli muutmine
 Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib otsustada käesoleva protokolli sätteid muuta.
 Artikkel 5
 Konventsioonist väljaastumine
 1.
 Kui Euroopa Liit või Põhja-Makedoonia teatab konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, alustavad Euroopa Liit ja Põhja-Makedoonia kohe läbirääkimisi käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatavate päritolureeglite üle.
 2.
 Kuni jõustuvad päritolureeglid, milles lepitakse kokku pärast uusi läbirääkimisi, kohaldatakse käesoleva lepingu suhtes konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja asjakohasel juhul konventsiooni II liite asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist väljaastumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja asjakohasel juhul konventsiooni II liite asjakohaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes Euroopa Liidu ja Põhja-Makedoonia vahelist kahepoolset kumulatsiooni.
 A LIIDE
 ALTERNATIIVSED KOHALDATAVAD PÄRITOLUREEGLID
 Reeglid, mida Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni osalised kohaldavad vabatahtlikult kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni
 (edaspidi „reeglid“ või „üleminekueeskirjad“)
 Mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlus ja halduskoostöö meetodid
 SISUKORD
 EESMÄRGID
 I JAOTIS
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 1
 Mõisted
 II JAOTIS
 MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS
 Artikkel 2
 Üldised nõuded
 Artikkel 3
 Täielikult saadud või toodetud tooted
 Artikkel 4
 Piisav töö või töötlus
 Artikkel 5
 Piirmäära reegel
 Artikkel 6
 Ebapiisav töö või töötlus
 Artikkel 7
 Päritolu kumulatsioon
 Artikkel 8
 Päritolu kumulatsiooni kohaldamise tingimused
 Artikkel 9
 Kvalifikatsiooniühik
 Artikkel 10
 Komplektid
 Artikkel 11
 Kõrvalised tegurid
 Artikkel 12
 Arvestuslik eraldamine
 III JAOTIS
 TERRITORIAALSED NÕUDED
 Artikkel 13
 Territoriaalsuspõhimõte
 Artikkel 14
 Mittemuutmise reegel
 Artikkel 15
 Näitused
 IV JAOTIS
 TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE JA TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE
 Artikkel 16
 Tollimaksude tagastamine ja tollimaksudest vabastamine
 V JAOTIS
 PÄRITOLUTÕEND
 Artikkel 17
 Üldised nõuded
 Artikkel 18
 Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused
 Artikkel 19
 Heakskiidetud eksportija
 Artikkel 20
 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord
 Artikkel 21
 Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1
 Artikkel 22
 Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine
 Artikkel 23
 Päritolutõendi kehtivus
 Artikkel 24
 Vabatsoonid
 Artikkel 25
 Impordinõuded
 Artikkel 26
 Importimine osasaadetistena
 Artikkel 27
 Päritolutõendi esitamisest vabastamine
 Artikkel 28
 Lahknevused ja vormistusvead
 Artikkel 29
 Tarnija deklaratsioonid
 Artikkel 30
 Eurodes väljendatud summad
 VI JAOTIS
 KOOSTÖÖPÕHIMÕTTED JA DOKUMENTAALSED TÕENDID
 Artikkel 31
 Dokumentaalsed tõendid, päritolutõendite ja täiendavate dokumentide säilitamine
 Artikkel 32
 Vaidluste lahendamine
 VII JAOTIS
 HALDUSKOOSTÖÖ
 Artikkel 33
 Teavitamine ja koostöö
 Artikkel 34
 Päritolutõendite kontrollimine
 Artikkel 35
 Tarnija deklaratsioonide kontrollimine
 Artikkel 36
 Karistused
 VIII JAOTIS
 A LIITE KOHALDAMINE
 Artikkel 37
 Euroopa Majanduspiirkond
 Artikkel 38
 Liechtenstein
 Artikkel 39
 San Marino Vabariik
 Artikkel 40
 Andorra Vürstiriik
 Artikkel 41
 Ceuta ja Melilla
 Lisade loetelu
 I LISA
 Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta
 II LISA
 Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest ja töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse
 III LISA
 Päritoludeklaratsiooni tekst
 IV LISA
 Liikumissertifikaadi EUR.1 ja liikumissertifikaadi EUR.1 taotluse näidised
 V LISA
 Ceutast ja Melillast pärit toodete suhtes kohaldatavad eritingimused
 VI LISA
 Tarnija deklaratsioon
 VII LISA
 Pikaajaline tarnija deklaratsioon
 EESMÄRGID
 Käesolevad reeglid on mõeldud ajutiseks, vabatahtlikuks ja kahepoolseks kohaldamiseks Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) osaliste poolt kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni. Käesolevaid reegleid kohaldatakse nende konventsiooniosaliste vahelise kaubanduse suhtes, kes selles kokku lepivad ja kes viitavad neile reeglitele oma kahepoolsetes sooduskaubanduslepingutes või lisavad need reeglid kõnealustesse lepingutesse. Need reeglid on mõeldud kohaldamiseks alternatiivina konventsiooni reeglitele, mis kooskõlas konventsiooniga ei piira konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomastes lepingutes ja muudes seotud kahepoolsetes lepingutes kokkulepitud põhimõtete rakendamist. Seega ei ole nende kohaldamine ettevõtjate jaoks, kes soovivad konventsiooni reeglite asemel käesolevatest reeglitest tulenevast sooduskohtlemisest kasu saada, mitte kohustuslik, vaid vabatahtlik.
 Nende reeglitega ei muudeta konventsiooni, mis jääb konventsiooniosaliste vahel täielikult kohaldatavaks, ega konventsiooniosalistele konventsiooniga ettenähtud õigusi ja kohustusi.
 I JAOTIS
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 1
 Mõisted
 Käesolevates reeglites kasutatakse järgmisi mõisteid:
 a) „reegleid kohaldav konventsiooniosaline“ – konventsiooniosaline, kes lisab käesolevad reeglid mõne teise konventsiooniosalisega sõlmitud kahepoolsesse sooduskaubanduslepingusse; see hõlmab ka käesoleva lepingu osalisi;
 b) „grupid“, „rubriigid“ ja „alamrubriigid“ – grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) koos muudatustega vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovitusele;
 c) „klassifitseeritud“ – kauba klassifitseerimine harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki;
 d) „kaubasaadetis“ – tooted, mis
 – i)
 saadetakse samal ajal ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või
 – ii)
 saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa arve alusel;
 e) „lepinguosalise või reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutus“ – tähendab Euroopa Liidu puhul mis tahes liikmesriigi tolliasutust;
 f) „tolliväärtus“ – 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) kohaselt määratud tolliväärtus;
 g) „tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases toote eest lepinguosalise territooriumil asuvale tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki muid selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel. Kui viimane töö või töötlus on tellitud tootjalt allhanke korras, osutab mõiste „tootja“ alltöövõtja palganud ettevõtjale.
 Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki lepinguosalise territooriumil toote tootmisega kaasnenud kulusid, tähendab tehasehind kõikide kõnealuste kulude summat, millest on maha arvatud riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või võidakse tagasi maksta saadud toote eksportimisel;
 h) „asendatav materjal“ või „asendatav toode“ – samalaadne ja samasuguse kaubandusliku kvaliteediga materjal või toode, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ning mida ei saa üksteisest eristada;
 i) „kaup“ – nii materjalid kui ka tooted;
 j) „tootmine“ – igat liiki töö või töötlus, kaasa arvatud komplekteerimine;
 k) „materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent, osa vms, mida on toote tootmisel kasutatud;
 l) „päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus“ – päritolustaatuseta materjalide suurim sisaldus tootes, mis võimaldab tootmist käsitada piisava töö või töötlusena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada protsendina toote tehasehinnast või protsendina konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassist;
 m) „toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on mõeldud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;
 n) „territoorium“ – lepinguosalise maismaaosa, siseveed ja territoriaalveed;
 o) „lisandväärtus“ – toote tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste asjaomases tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad mõne muu sellise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt, kelle puhul kohaldatakse kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportiva lepinguosalise territooriumil;
 p) „materjalide väärtus“ – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal, või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportiva lepinguosalise territooriumil. Kui on vaja kindlaks teha tootmiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti mutatis mutandis.
 II JAOTIS
 MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS
 Artikkel 2
 Üldised nõuded
 Käesoleva lepingu rakendamisel käsitatakse teise lepinguosalise territooriumile eksportimisel lepinguosalise territooriumilt pärinevate toodetena järgmisi tooteid:
 (a)lepinguosalise territooriumil täielikult saadud või toodetud tooted artikli 3 tähenduses;
 (b)lepinguosalise territooriumil saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole seal täielikult saadud või toodetud, tingimusel et need on asjaomase lepinguosalise territooriumil läbinud piisava töö või töötluse artikli 4 tähenduses.
 Artikkel 3
 Täielikult saadud või toodetud tooted
 1.Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult lepinguosalise territooriumil saadud või toodetud toodetena teise lepinguosalise territooriumile eksportimisel:
 a)sealsest pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad ja ammutatud looduslik vesi;
 b)seal kasvatatud või koristatud taimed, kaasa arvatud veetaimed, ja köögiviljasaadused;
 c)seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;
 d)seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;
 e)seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted;
 f)seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;
 g)akvakultuuritooted, kui kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on seal munadest sündinud või maimudest, kalavastsetest ja -maimudest kasvatatud;
 h)tema laevadega väljaspool mis tahes territoriaalvett püütud merekalapüügi- ja muud saadused;
 i)tema kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted;
 j)seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret;
 k)sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;
 l)väljaspool tema territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, tingimusel et tal on selle merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus;
 m)kaubad, mis on seal toodetud üksnes punktides a–l nimetatud saadustest või toodetest.
 2.Lõike 1 punktides h ja i nimetatud termineid „tema laevad“ ja „tema kalatöötlemislaevad“ kohaldatakse üksnes laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes, mis
 a)on registreeritud eksportiva või importiva lepinguosalise territooriumil;
 b)sõidavad eksportiva või importiva lepinguosalise lipu all;
 c)vastavad ühele järgmistest tingimustest:
 i)neist vähemalt 50 % kuulub eksportiva või importiva lepinguosalise kodanikele või
 ii)nad kuuluvad äriühingule,
 –mille peakontor ja peamine tegevuskoht on eksportiva või importiva lepinguosalise territooriumil ning
 –millest vähemalt 50 % kuulub eksportivale või importivale lepinguosalisele või nende lepinguosaliste avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele.
 3.Kui lõike 2 rakendamisel on eksportivaks või importivaks lepinguosaliseks Euroopa Liit, tähendab see mõnda Euroopa Liidu liikmesriiki.
 4.Lõike 2 rakendamisel käsitatakse EFTA riike ühe reegleid kohaldava konventsiooniosalisena.
 Artikkel 4
 Piisav töö või töötlus
 1.Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 ja artikli 6 kohaldamist, käsitatakse tooteid, mis ei ole lepinguosalise territooriumil täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisa loendis esitatud tingimused on asjaomaste kaupade puhul täidetud.
 2.Kui kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 lepinguosalise territooriumil päritolustaatuse saanud toodet kasutatakse materjalina muu toote tootmiseks, ei võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida võidi selle tootmiseks kasutada.
 3.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõuete täitmist kontrollitakse iga toote puhul.
 Kui asjakohane reegel põhineb päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse nõude järgimisel, võivad lepinguosaliste tolliasutused lubada siiski eksportijatel arvutada toote tehasehind ja päritolustaatuseta materjalide väärtus keskmise väärtusena vastavalt käesoleva artikli lõikele 4, et võtta arvesse kulude ja valuutakursside kõikumisi.
 4.Käesoleva artikli lõike 3 teises lõigus osutatud juhul arvutatakse toote keskmine tehasehind ja kasutatud päritolustaatuseta materjalide keskmine väärtus vastavalt eelmisel majandusaastal kõigi samade müüdud toodete eest küsitud tehasehinna ja eelmisel majandusaastal samade toodete tootmiseks kasutatud kõigi päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse põhjal, kusjuures majandusaasta on eksportiva lepinguosalise majandusaasta ning kui terve majandusaasta kohta ei ole andmed saadaval, siis võetakse aluseks lühem periood, mis ei ole lühem kui kolm kuud.
 5.Eksportijad, kes otsustavad teha arvutuse keskmise näitaja alusel, kasutavad seda meetodit järjepidevalt võrdlusmajandusaastale järgneva aasta jooksul või vajaduse korral lühemale võrdlusperioodile järgneva aasta jooksul. Nad võivad lõpetada selle meetodi kasutamise, kui konkreetse majandusaasta või lühema võrdlusperioodi (mis ei ole lühem kui kolm kuud) jooksul ilmneb, et sellise meetodi kasutamist õigustanud kulude või valuutakursi kõikumine on lakanud.
 6.Käesoleva artikli lõikes 4 osutatud keskmisi näitajaid kasutatakse vastavalt tehasehinnana ja päritolustaatuseta materjalide väärtusena, et teha kindlaks, kas päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse nõuet on järgitud.
 Artikkel 5
 Piirmäära reegel
 1.Erandina artiklist 4 ning vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3 võib päritolustaatuseta materjale, mida II lisas esitatud loendis nimetatud tingimuste kohaselt toote tootmiseks kasutada ei tohi, siiski kasutada, kui toote kohta hinnatud kogunetomass või koguväärtus ei ületa:
 a)15 % toote netomassist toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 2 ja 4–24, v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted;
 b)15 % toote tehasehinnast muude kui punktiga a hõlmatud toodete puhul.
 Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes, mille puhul kehtivad I lisa märkustes 6 ja 7 mainitud piirmäärad.
 2.Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt ei ole lubatud ületada päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud protsentuaalset sisaldust, nagu on ette nähtud II lisa loendis esitatud reeglitega.
 3.Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata artikli 3 tähenduses täielikult lepinguosalise territooriumil saadud või toodetud toodete suhtes. Ilma et see piiraks artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 kohaldamist, kohaldatakse kõnealustes sätetes osutatud piirmäärasid siiski toote suhtes, mille puhul II lisa loendis esitatud reegli kohaselt on nõutav, et toote tootmiseks kasutatud materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud.
 Artikkel 6
 Ebapiisav töö või töötlus
 1.Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 4 nõuded on täidetud või mitte:
 a)toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel;
 b)pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;
 c)pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi või muu katte eemaldamine;
 d)tekstiili triikimine või pressimine;
 e)lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;
 f)riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine;
 g)suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine;
 h)puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;
 i)teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;
 j)tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine; (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine);
 k)tavaline klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele kinnitamine ja igasugune muu lihtne pakendamine;
 l)märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele;
 m)üht või mitut sorti toodete lihtne segamine;
 n)suhkru segamine mis tahes muu ainega;
 o)lihtne toodetele vee lisamine või toodete lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine;
 p)toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toote osadeks lammutamine;
 q)loomade tapmine;
 r)kahe või enama punktides a–q loetletud toimingu kombinatsioon.
 2.Kõiki konkreetse tootega eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud toiminguid tuleb arvesse võtta juhul, kui tehakse kindlaks, kas selle tootega tehtud töö või töötlus on käesoleva artikli lõike 1 tähenduses ebapiisav.
 Artikkel 7
 Päritolu kumulatsioon
 1.Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, loetakse tooted pärinevaks eksportiva lepinguosalise territooriumilt teise lepinguosalise territooriumile eksportimisel, kui need on seal saadud või toodetud, kasutades materjale, mis pärinevad mõne reegleid kohaldava konventsiooniosalise, v.a eksportiva lepinguosalise territooriumilt, tingimusel et eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.
 2.Kui eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud töö või töötlus ei ole artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum, loetakse toode, mis on saadud või toodetud, kasutades mõne muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevaid materjale, eksportiva lepinguosalise territooriumilt pärinevaks ainult juhul, kui seal lisandunud väärtus on suurem kui mis tahes muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt, kust pärinevate, eksportiva lepinguosalise territooriumil toote tootmiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.
 3.Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist ning jättes välja gruppidesse 50–63 kuuluvad tooted, loetakse reegleid kohaldava konventsiooniosalise, mis ei ole eksportiv lepinguosaline, territooriumil tehtud töö või töötlus eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud tööks või töötluseks, kui saadud või toodetud tooted läbivad hiljem kõnealuse eksportiva lepinguosalise territooriumil töö või töötluse.
 4.Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, loetakse gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete puhul ja üksnes lepinguosaliste vahelises kahepoolses kaubanduses importiva lepinguosalise territooriumil tehtud töö või töötlus eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud tööks või töötluseks, kui tooted läbivad hiljem kõnealuse eksportiva lepinguosalise territooriumil töö või töötluse.
 Käesoleva lõike kohaldamisel käsitatakse Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid riike ja Moldova Vabariiki ühe reegleid kohaldava konventsiooniosalisena.
 5.Lepinguosalised võivad ühepoolselt laiendada käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete importimise suhtes. Lepinguosaline, kes valib sellise laiendamise, teatab sellest teisele lepinguosalisele ning teavitab Euroopa Komisjoni vastavalt artikli 8 lõikele 2.
 6.Käesoleva artikli lõigetes 3–5 sätestatud kumulatsiooni kohaldamisel loetakse päritolustaatusega tooted pärinevaks eksportiva lepinguosalise territooriumilt üksnes siis, kui seal tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum.
 7.Tooted, mis pärinevad reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste territooriumilt, nagu on osutatud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 4, ja mis ei läbi eksportiva lepinguosalise territooriumil tööd või töötlust, säilitavad mõne muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumile eksportimisel oma päritolustaatuse.
 Artikkel 8 Päritolu kumulatsiooni kohaldamise tingimused
 1.Artiklis 7 sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes juhul, kui
 a)reegleid kohaldavate, päritolustaatuse saamisega seotud konventsiooniosaliste ja reegleid kohaldava, sihtkohaks oleva konventsiooniosalise vahel kohaldatakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut ning
 b)kaubad on saanud päritolustaatuse käesolevate reeglitega identsete päritolureeglite alusel.
 2.Teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (C-seeria) ning Põhja-Makedoonia ametlikus väljaandes vastavalt sealsetele menetlustele.
 Artiklis 7 sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse nendes teatistes osutatud kuupäevast alates.
 Lepinguosalised esitavad Euroopa Komisjonile andmed teiste reegleid kohaldavate konventsiooniosalistega sõlmitud lepingute kohta, sealhulgas käesolevate reeglite jõustumise kuupäevad.
 3.
 Päritolutõendile tuleks teha ingliskeelne märge „CUMULATION APPLIED WITH [asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed) inglise keeles]“, kui tooted said päritolustaatuse, kohaldades päritolu kumulatsiooni vastavalt artiklile 7.
 Kui päritolutõendina kasutatakse liikumissertifikaati EUR.1, tehakse see märge liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7.
 4. Kui lepinguosalisele eksporditakse tooteid, mis on saanud päritolustaatuse eksportiva lepinguosalise territooriumil, kohaldades päritolu kumulatsiooni vastavalt artiklile 7, võib ta loobuda päritolutõendile käesoleva artikli lõikes 3 osutatud märke kandmise nõudmisest
 4
 .
 Lepinguosalised esitavad Euroopa Komisjonile kõnealuse loobumise kohta teate vastavalt artikli 8 lõikele 2.
 Artikkel 9
 Kvalifikatsiooniühik
 1.Käesolevate reeglite kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi klassifitseerimisel põhiüksuseks.
 Sellest tulenevalt: a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku; b) kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, võetakse käesolevate reeglite kohaldamisel iga toodet arvesse.
 2.Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.
 3.Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavavarustuse osaks ja kuuluvad tehasehinna sisse, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.
 Artikkel 10
 Komplektid
 Komplektid harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegli tähenduses on päritolustaatusega, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega.
 Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.
 Artikkel 11
 Kõrvalised tegurid
 Selleks et teha kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja arvesse võtta toote tootmisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu:
 a)energia ja kütus,
 b)sisseseade ja varustus,
 c)masinad ja tööriistad;
 d)muud kaubad, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu.
 Artikkel 12
 Arvestuslik eraldamine
 1.Kui tootega tehtava töö või töötluse käigus kasutatakse omavahel asendatavaid päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjale, võivad ettevõtjad neid materjale hallata arvestusliku eraldamise meetodit kasutades, ilma materjalide varusid eraldi hoidmata.
 2.Ettevõtjad võivad hallata rubriiki 1701 kuuluvaid omavahel asendatavaid päritolustaatusega ja päritolustaatuseta tooteid arvestusliku eraldamise meetodit kasutades, ilma toodete varusid eraldi hoidmata.
 3. Lepinguosalised võivad nõuda, et arvestusliku eraldamise meetodi kasutamiseks peab tolliasutus andma eelnevalt loa. Tolliasutus võib loa andmiseks esitada mis tahes tingimusi, mida ta peab vajalikuks, ning ta kontrollib loa kasutamist. Tolliasutus võib loa ära võtta, kui meetodi kasutaja kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevates reeglites sätestatud tingimust.
 Arvestusliku eraldamise meetodi kasutamisel tuleb tagada, et selliste toodete hulk, mida võib pidada eksportiva lepinguosalise territooriumilt pärinevateks, on alati sama, nagu see oleks varude füüsilise eraldamise korral.
 Meetodit rakendatakse ja selle rakendamine registreeritakse eksportiva lepinguosalise territooriumil kohaldatavate üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel.
 4.Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud meetodit kasutav isik koostab päritolutõendi või taotleb päritolutõendit nende toodete kogusele, mida võib pidada eksportiva lepinguosalise territooriumilt pärinevateks toodeteks. Tolliasutuse nõudmisel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud.
 III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED
 Artikkel 13
 Territoriaalsuspõhimõte
 1.II jaotises esitatud tingimused peavad asjaomase lepinguosalise territooriumil olema täidetud katkematult.
 2.Kui lepinguosalise territooriumilt mõnda teise riiki eksporditud päritolustaatusega tooted saadetakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, välja arvatud juhul, kui tolliasutusele suudetakse tõendada, et:
 a)tagasisaadetud tooted on samad tooted, mis eksporditi, ning
 b)need ei ole kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud toodete seisundi säilitamiseks.
 3.Lepinguosalise territooriumilt eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool selle eksportiva lepinguosalise territooriumi tehtud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotise tingimustele, kui:
 a)kõnealused materjalid on täielikult saadud või toodetud eksportiva lepinguosalise territooriumil või nendega enne eksportimist tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum ning
 b)tolliasutusele suudetakse tõendada, et:
 i)reimporditud tooted on saadud eksporditud materjalidega tehtud töö või töötluse teel ning
 ii)käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumi tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.
 4.Käesoleva artikli lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud töö või töötluse suhtes. Kui lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kasutatakse II lisa loendis sätestatud reeglit, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või eksportiva lepinguosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool kõnealuse lepinguosalise territooriumi tekkinud kogulisandväärtusega olla suurem sätestatud protsendimäärast.
 5.Käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab „kogulisandväärtus“ kõiki väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumi tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.
 6.Käesoleva artikli lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loendis sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artiklis 4 kindlaksmääratud üldisi piirmäärasid.
 7.Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlus väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumi peab toimuma välistöötlemise korra või muu samalaadse korra kohaselt.
 Artikkel 14
 Mittemuutmise reegel
 1.Käesoleva lepinguga ettenähtud sooduskohtlemist rakendatakse üksnes nende toodete suhtes, mis vastavad käesolevate reeglite nõuetele ja mis on lepinguosalise territooriumil deklareeritud impordina, tingimusel et need on samad tooted, mis eksporditi eksportiva lepinguosalise territooriumilt. Tooteid ei tohi enne lepinguosalise territooriumil vabasse ringlusse lubamist muuta ega muundada ning nad ei tohi olla läbinud muid toiminguid peale nende, mis on vajalikud nende seisundi säilitamiseks, välja arvatud märkide, etikettide, pitserite ja muude dokumentide lisamine, mille eesmärk on tagada importiva lepinguosalise siseriiklike nõuete täitmine ja mis toimub transiidi- või osadeks jagamise kolmanda riigi või kolmandate riikide tollijärelevalve all.
 2.Toodete ja kaubasaadetiste ladustamine on lubatud, kui need jäävad transiidiriigis/transiidiriikides tollijärelevalve alla.
 3.Ilma et see piiraks A liite V jaotise kohaldamist, on kaubasaadetiste osadeks jagamine lubatud, kui need jäävad osadeks jagamise riigis või riikides tollijärelevalve alla.
 4.Kahtluse korral võib importiv lepinguosaline igal ajal paluda importijal või tema esindajal esitada kõik vajalikud dokumendid, millega tõendatakse käesoleva artikli nõuete täitmist, milleks võib esitada mis tahes dokumentaalsed tõendid ning eelkõige:
 a)lepingulised veodokumendid, nagu veokiri;
 b)faktilised või konkreetsed tõendid, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel;
 c)transiidi- või osadeks jagamise riigi või riikide tolliasutuse väljastatud mittemuutmise tõend või mõni muu dokument, millega tõendatakse, et kaubad jäid transiidi- või osadeks jagamise riigi või riikide tollijärelevalve alla; või
 d)igasugused kaupadega seotud tõendid.
 Artikkel 15
 Näitused
 1.Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki peale nende, millega kooskõlas artiklitega 7 ja 8 kohaldatakse kumulatsiooni, ja mis pärast näitust müüakse mõne lepinguosalise territooriumile importimiseks, kohaldatakse importimisel asjaomase lepingu sätteid, kui tolliasutusele tõendatakse, et:
 a)eksportija on saatnud need tooted lepinguosalise territooriumilt näitust korraldavasse riiki ja need seal näitusel välja pannud;
 b)kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud teise lepinguosalise territooriumil asuvale isikule;
 c)tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti, ning
 d)pärast näitusele saatmist ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.
 2.Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas A liite V jaotisega ja esitada importiva lepinguosalise tolliasutusele tavapärasel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid näitusele väljapaneku tingimuste kohta.
 3.Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.
 IV JAOTIS TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE JA TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE
 Artikkel 16
 Tollimaksude tagastamine ja tollimaksudest vabastamine
 1.Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida on kasutatud lepinguosalise territooriumilt pärinevate ja harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete tootmiseks, mille kohta on välja antud või koostatud päritolutõend vastavalt A liite V jaotisele, ei kohaldata eksportiva lepinguosalise territooriumil tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist mitte mingil viisil.
 2.Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud keeldu kohaldatakse tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra suhtes, mida eksportiv lepinguosaline kohaldab tootmisel kasutatavate materjalide suhtes, kui kohaldatakse otsest või tegelikku tagasimaksmist, vähendamist või maksudest vabastamist juhul, kui nendest materjalidest toodetud tooted eksporditakse, kuid mitte juhul, kui need on mõeldud selle lepinguosalise territooriumil kasutamiseks.
 3.Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal tolliasutuse nõudmisel esitama kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et asjaomaste toodete tootmisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole tollimaksu tagasi makstud ning et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud.
 4.Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud keeld ei puuduta lepinguosaliste vahel vahetatavaid tooteid, mis on saanud päritolustaatuse, kohaldades päritolu kumulatsiooni vastavalt artikli 7 lõikele 4 või 5.
 V JAOTIS PÄRITOLUTÕEND
 Artikkel 17
 Üldised nõuded
 1.Ühe lepinguosalise territooriumilt pärinevate toodete importimisel teise lepinguosalise territooriumile kohaldatakse käesolevast lepingust tulenevaid soodustusi, kui esitatakse üks järgmistest päritolutõenditest:
 a)liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud A liite IV lisas;
 b)artikli 18 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon (edaspidi „päritoludeklaratsioon“), mille eksportija esitab arvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus asjaomaseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida. Päritoludeklaratsiooni tekst on esitatud käesoleva liite III lisas.
 2.Käesoleva artikli lõikest 1 olenemata kohaldatakse käesolevate reeglite tähenduses päritolustaatusega toodete suhtes artiklis 27 nimetatud juhtudel käesolevast lepingust tulenevaid soodustusi, ilma et oleks vaja esitada käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud päritolutõendeid.
 3.Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, võivad lepinguosalised kokku leppida, et nendevahelises sooduskaubanduses asendatakse käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b nimetatud päritolutõendid päritolukinnitustega, mille koostavad lepinguosaliste õigusaktide kohaselt elektroonilises andmebaasis registreeritud eksportijad.
 Kahe või enama reegleid kohaldava konventsiooniosalise vahel kokku lepitud elektroonilises andmebaasis registreeritud eksportijate koostatud päritolukinnituse kasutamine ei takista diagonaalse kumulatsiooni kasutamist teiste reegleid kohaldavate konventsiooniosalistega.
 4.Lõike 1 kohaldamisel võivad lepinguosalised kokku leppida süsteemi loomises, mis võimaldab käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b nimetatud päritolutõendeid välja anda ja/või esitada elektrooniliselt.
 5. Artikli 7 kohaldamiseks artikli 8 lõike 4 kohaldamise korral võtab reegleid kohaldava konventsiooniosalise eksportija, kes annab välja päritolutõendi või taotleb päritolutõendit muu päritolutõendi alusel, mille puhul on loobutud kohustusest lisada artikli 8 lõike 3 kohane märge, kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kumulatsiooni kohaldamise tingimused on täidetud, ning on valmis esitama tollile kõik asjakohased dokumendid.
 Artikkel 18
 Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused
 1.Artikli 17 lõike 1 punktis b nimetatud päritoludeklaratsiooni võib koostada:
 a)heakskiidetud eksportija artikli 19 tähenduses või
 b)iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.
 2.Päritoludeklaratsiooni võib koostada, kui tooteid võib käsitada reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevatena ja kui need vastavad muudele käesolevate reeglite nõuetele.
 3.Eksportija, kes koostab päritoludeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva lepinguosalise tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja muude käesolevate reeglite nõuete täitmist.
 4.Eksportija koostab päritoludeklaratsiooni, trükkides kirjutusmasinal, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud käesoleva liite III lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi siseriiklike õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes.
 5.Päritoludeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 19 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, kui ta kinnitab eksportiva lepinguosalise tolliasutusele kirjalikult, et võtab endale täieliku vastutuse iga päritoludeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.
 6.Eksportija võib koostada päritoludeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimisel või pärast eksportimist (edaspidi „tagantjärele välja antud päritoludeklaratsioon“), tingimusel et see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega hõlmatud toodete importimist.
 Kui kaubasaadetis jagatakse osadeks kooskõlas artikli 14 lõikega 3 ja tingimusel, et peetakse kinni samast kaheaastasest tähtajast, koostab tagantjärele välja antava päritoludeklaratsiooni tooteid eksportiva lepinguosalise heakskiidetud eksportija.
 Artikkel 19
 Heakskiidetud eksportija
 1.Eksportiva lepinguosalise tolliasutus võib kooskõlas siseriiklike nõuetega anda igale kõnealuse lepinguosalise territooriumil asutatud eksportijale (edaspidi „heakskiidetud eksportija“) loa koostada ise päritoludeklaratsioone, olenemata asjaomaste toodete väärtusest.
 2.Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevate reeglite nõuete täitmise kontrollimiseks.
 3.Tolliasutus annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse päritoludeklaratsioonile.
 4.Tolliasutus kontrollib, kas luba kasutatakse õigesti. Tolliasutus võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada, kui heakskiidetud eksportija ei kasuta seda õigesti, ja ta tunnistab loa kehtetuks siis, kui heakskiidetud eksportija ei paku enam käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tagatisi.
 Artikkel 20 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord
 1.Eksportiva lepinguosalise tolliasutus annab liikumissertifikaadi EUR.1 välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.
 2.Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja nii liikumissertifikaadi EUR.1 kui ka taotluse vormi, mille näidised on esitatud A liite IV lisas. Need vormid täidetakse ühes keeltest, milles on koostatud käesolev leping, ning kooskõlas eksportiva riigi õigusnormidega. Kui vormid täidetakse käsitsi, tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.
 3. Liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7 tuleks teha ingliskeelne märge „TRANSITIONAL RULES“.
 4. Eksportija, kes taotleb liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama liikumissertifikaadi EUR.1 välja andnud eksportiva lepinguosalise tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja muude käesolevate reeglite nõuete täitmist.
 5. Eksportiva lepinguosalise pädev asutus annab välja päritolusertifikaadi, kui asjaomaseid tooteid võib käsitada päritolustaatusega toodetena ja kui need vastavad muudele käesolevate reeglite nõuetele.
 6. Liikumissertifikaati EUR.1 välja andev tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesolevate reeglite nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrolle, mida ta peab asjakohaseks. Ta teeb ka kindlaks, et käesoleva artikli lõikes 2 osutatud vormid on nõuetekohaselt täidetud. Eelkõige kontrollib ta, kas toodete kirjeldamiseks mõeldud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada.
 7. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse liikumissertifikaadi lahtrisse 11.
 8. Tolliasutus annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.
 Artikkel 21 Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1
 1.Olenemata artikli 20 lõikest 8 võib liikumissertifikaadi EUR.1 välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui:
 a)seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu;
 b)tolliasutusele on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel;
 c)asjaomaste toodete lõplik sihtkoht ei olnud ekspordi ajal teada ning see määrati kindlaks veo või ladustamise ajal ja pärast kaubasaadetise võimalikku osadeks jagamist vastavalt artikli 14 lõikele 3;
 d)liikumissertifikaat EUR.1 või EUR.MED anti välja kooskõlas konventsiooni reeglitega toodete jaoks, mis on päritolustaatusega ka käesolevate reeglite kohaselt. Eksportija võtab kõik vajalikud meetmed eesmärgiga tagada, et kumulatsiooni kohaldamise tingimused on täidetud ja olla valmis esitama tollile kõik asjakohased dokumendid, mis tõendavad, et toode on päritolustaatusega vastavalt käesolevatele reeglitele, või
 e)liikumissertifikaat EUR.1 anti välja artikli 8 lõike 4 kohaldamise alusel ja artikli 8 lõike 3 kohaldamine on nõutav importimisel teise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumile.
 2.Käesoleva artikli lõike 1 rakendamisel märgib eksportija oma taotluses liikumissertifikaadiga EUR.1 hõlmatud toodete ekspordikoha ja -kuupäeva ning taotluse põhjused.
 3.Tolliasutus võib liikumissertifikaadi EUR.1 tagantjärele välja anda kahe aasta jooksul alates ekspordikuupäevast ning alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega.
 4. Olenemata artikli 20 lõikest 3 tuleb tagantjärele välja antud liikumissertifikaadile EUR.1 teha järgmine ingliskeelne märge: „ISSUED RETROSPECTIVELY“.
 5.Lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7.
 Artikkel 22
 Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine
 1.Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tolliasutuselt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.
 2. Olenemata artikli 20 lõikest 3 tuleb käesoleva artikli lõike 1 kohaselt väljaantud duplikaadile teha järgmine ingliskeelne märge: „DUPLICATE“.
 3.Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse 7.
 4.Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, kehtib sellest kuupäevast.
 Artikkel 23 Päritolutõendi kehtivus
 1.Päritolutõend kehtib kümme kuud alates eksportiva lepinguosalise territooriumil väljaandmise või koostamise kuupäevast ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva lepinguosalise tolliasutusele.
 2.Päritolutõendeid, mis esitatakse importiva lepinguosalise tolliasutusele pärast lõikes 1 nimetatud kehtivusaja möödumist, võib tariifsete soodustuste kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.
 3.Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib importiva lepinguosalise tolliasutus päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on tollile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.
 Artikkel 24
 Vabatsoonid
 1.Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tooteid, millega kaubeldakse päritolutõendi alusel ja mida vedamise ajal hoitakse nende territooriumil asuvas vabatsoonis, ei asendata muude kaupadega ega tehta nendega muid toiminguid peale nende, mis on mõeldud toodete riknemise vältimiseks.
 2.Kui reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevaid tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, võib erandina lõikest 1 välja anda või koostada uue päritolutõendi, kui tehtud töö või töötlus on kooskõlas käesolevate reeglitega.
 Artikkel 25
 Impordinõuded
 Päritolutõendid esitatakse importiva lepinguosalise tolliasutusele selle lepinguosalise territooriumil kohaldatava korra kohaselt.
 Artikkel 26
 Importimine osasaadetistena
 Kui importija taotlusel ja importiva lepinguosalise tolliasutuse poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid osasaadetistena, esitatakse tolliasutusele selliste toodete kohta üksainus päritolutõend esimese osasaadetise importimisel.
 Artikkel 27
 Päritolutõendi esitamisest vabastamine
 1.Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole imporditud kaubanduslikul eesmärgil, kui on deklareeritud, et need vastavad käesolevate reeglite nõuetele, ja kui ei teki kahtlust sellise deklaratsiooni õigsuses.
 2.Importi ei käsitata kaubanduslikul eesmärgil toimuva impordina, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
 a)import on juhutine;
 b)import hõlmab eranditult tooteid, mis on mõeldud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks;
 c)toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikul eesmärgil.
 3.Väikepakendite puhul ei tohi selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.
 Artikkel 28 Lahknevused ja vormistusvead
 1.Kui päritolutõendil ja tolliasutusele toodete impordiga seotud vorminõuete täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui nõuetekohaselt tõendatakse, et see dokument vastab esitatud toodetele.
 2.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud dokumente ei tohiks tagasi lükata päritolutõendi ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust.
 Artikkel 29
 Tarnija deklaratsioonid
 1.Kui lepinguosalise territooriumil antakse välja liikumissertifikaat EUR.1 või koostatakse päritoludeklaratsioon päritolustaatusega toodete kohta, mille tootmisel on kasutatud mõne muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevaid kaupu, mis on läbinud seal töö või töötluse, kuid ei ole saanud sooduspäritolustaatust kooskõlas artikli 7 lõikega 3 või 4, võetakse arvesse käesoleva artikli kohaselt nende kaupade kohta tehtud tarnija deklaratsioone.
 2.Lõikes 1 nimetatud tarnija deklaratsiooni käsitatakse tõendina selle kohta, et asjaomased kaubad on läbinud reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil töö või töötluse, selleks et kindlaks teha, kas tooteid, mille tootmisel nimetatud kaupu kasutati, võib lugeda eksportiva lepinguosalise territooriumilt pärinevateks ja muudele käesolevate reeglite nõuetele vastavateks toodeteks.
 3.Kui välja arvata lõikes 4 nimetatud juhud, esitab tarnija iga kaubasaadetise kohta eraldi tarnija deklaratsiooni VI lisas sätestatud vormis paberilehel, mis on lisatud arvele, saatelehele või muule äridokumendile, milles kõnealuseid kaupu on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida.
 4.Kui tarnija tarnib konkreetsele kliendile regulaarselt kaupu, mille puhul reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil läbitud töö või töötlus jääb eeldatavalt teatavaks ajavahemikuks muutumatuks, võib ta mitme kaubasaadetise kohta esitada üheainsa tarnija deklaratsiooni (edaspidi „pikaajaline tarnija deklaratsioon“). Pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg on tavaliselt kuni kaks aastat alates deklaratsiooni koostamise kuupäevast. Selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutus, kus deklaratsioon on koostatud, kehtestab tingimused, mille alusel võib rakendada pikemaid ajavahemikke. Tarnija koostab pikaajalise tarnija deklaratsiooni VII lisas sätestatud vormis ja kirjeldab selles asjaomaseid kaupu piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida. Deklaratsioon esitatakse asjaomasele kliendile enne talle esimese kõnealuse deklaratsiooniga hõlmatud kaubasaadetise lähetamist või koos esimese saadetisega. Tarnija teatab kliendile viivitamata, kui tarnija pikaajaline deklaratsioon tarnitavate kaupade suhtes enam ei kehti.
 5.Käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 nimetatud tarnija deklaratsioonid trükitakse või prinditakse ühes keeltest, milles käesolev leping on koostatud, vastavalt selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise siseriiklikele õigusnormidele, kus deklaratsioon koostatakse, ning see peab kandma tarnija omakäelist originaalallkirja. Deklaratsioon võib olla ka käsitsi kirjutatud; sel juhul tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes.
 6.Deklaratsiooni koostav tarnija on valmis igal ajal esitama selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutusele, kus deklaratsioon koostatakse, kõik asjakohased dokumendid, mis tõendavad deklaratsioonil esitatud andmete õigsust.
 Artikkel 30
 Eurodes väljendatud summad
 1.Juhuks kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus kui euro, määravad lepinguosalised artikli 18 lõike 1 punkti b ja artikli 27 lõike 3 kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad asjaomaste riikide omavääringus.
 2.Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 18 lõike 1 punkti b või artikli 27 lõiget 3 selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt kindlaks määratud summale.
 3.Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.
 4.Lepinguosaline võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 %. Lepinguosaline võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui see summa konverteerimise tulemusena väheneks.
 5.Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu vaatab lepinguosalise taotluse korral eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.
 VI JAOTIS KOOSTÖÖPÕHIMÕTTED JA DOKUMENTAALSED TÕENDID
 Artikkel 31
 Dokumentaalsed tõendid, päritolutõendite ja täiendavate dokumentide säilitamine
 1.Päritoludeklaratsiooni koostanud või liikumissertifikaati EUR.1 taotlenud eksportija säilitab kõnealuseid päritolutõendeid ja kõiki toote päritolustaatust tõendavaid täiendavaid dokumente paberkandjal või elektroonilisel kujul vähemalt kolm aastat alates päritoludeklaratsiooni väljaandmise või koostamise kuupäevast.
 2.Tarnija deklaratsiooni koostanud tarnija säilitab deklaratsiooni koopiat ja kõikide arvete, saatelehtede või muude äridokumentide koopiaid, millele deklaratsioon on lisatud, ning artikli 29 lõikes 6 osutatud dokumente vähemalt kolm aastat.
 Pikaajalise tarnija deklaratsiooni koostanud tarnija säilitab deklaratsiooni, kõikide arvete, saatelehtede või muude kõnealuse deklaratsiooniga hõlmatud kaupu käsitlevate ja kliendile saadetud äridokumentide koopiaid ning artikli 29 lõikes 6 osutatud dokumente vähemalt kolm aastat. See periood algab päeval, mil lõpeb pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg.
 3.Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel loetakse päritolustaatust tõendavateks dokumentideks muu hulgas järgmised:
 a)otsesed tõendid toimingute kohta, mida eksportija või tarnija on teinud toote saamiseks ja mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses raamatupidamises;
 b)dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud asjaomase reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil kooskõlas selle siseriiklike õigusaktidega;
 c)dokumendid, mis tõendavad materjalidega töö või töötluse tegemist asjaomase lepinguosalise territooriumil ja mis on seal välja antud või koostatud kooskõlas selle siseriiklike õigusaktidega;
 d)päritoludeklaratsioonid või liikumissertifikaadid EUR.1, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud lepinguosaliste territooriumil kooskõlas käesolevate reeglitega;
 e)asjakohased tõendid artiklite 13 ja 14 kohaselt väljaspool lepinguosaliste territooriumi tehtud töö või töötluse kohta, mis tõendavad kõnealustes artiklites sätestatud nõuete täitmist.
 4.Eksportiva lepinguosalise tolliasutus, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 20 lõikes 2 osutatud taotlusvormi vähemalt kolm aastat.
 5.Importiva lepinguosalise tolliasutus säilitab talle esitatud päritoludeklaratsioone ja liikumissertifikaate EUR.1 vähemalt kolm aastat.
 6.Tarnija deklaratsiooni, millega tõendatakse kasutatud materjalidega töö või töötluse tegemist reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil ja mis on seal koostatud, käsitatakse artikli 18 lõikes 3, artikli 20 lõikes 3 ja artikli 29 lõikes 6 osutatud dokumendina, mida kasutatakse selle tõendamiseks, et liikumissertifikaadiga EUR.1 või päritoludeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib pidada kõnealuse reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevateks ja muudele käesolevate reeglite nõuetele vastavateks toodeteks.
 Artikkel 32
 Vaidluste lahendamine
 Kui seoses artiklites 34 ja 35 osutatud kontrollimenetlusega või käesoleva liite tõlgendamisega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule.
 Importija ja importiva lepinguosalise tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva lepinguosalise õigusnormide kohaselt.
 VII JAOTIS
 HALDUSKOOSTÖÖ
 Artikkel 33
 Teavitamine ja koostöö
 1.Lepinguosaliste tolliasutused esitavad üksteisele nende tolliasutustes liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmiseks kasutatavad templijäljendid, heakskiidetud eksportijatele antavate lubade numbrite näidised ning nimetatud sertifikaatide ja päritoludeklaratsioonide kontrollimise eest vastutavate tolliasutuste aadressid.
 2.Et tagada käesolevate reeglite nõuetekohane kohaldamine, abistavad lepinguosalised üksteist oma pädevate tolliasutuste kaudu, kontrollides liikumissertifikaatide EUR.1, päritoludeklaratsioonide või tarnija deklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud teabe õigsust.
 Artikkel 34
 Päritolutõendite kontrollimine
 1.Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva lepinguosalise tolliasutusel tekib põhjendatud kahtlus nende dokumentide ehtsuses, asjaomaste toodete päritolustaatuses või muude käesolevate reeglite nõuete täitmises.
 2.Importiva lepinguosalise tolliasutus tagastab järelkontrollitaotluse tegemisel eksportiva lepinguosalise tolliasutusele liikumissertifikaadi EUR.1, arve, kui see on esitatud, ja päritoludeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad ning esitab vajaduse korral kontrollitaotluse põhjused. Järelkontrollitaotluse põhjendamiseks edastatakse kõik dokumendid ja kogu teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on valed.
 3.Kontrolli teostab eksportiva lepinguosalise tolliasutus. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrolle, mida ta peab asjakohaseks.
 4.Kui importiva lepinguosalise tolliasutus otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjaomaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud.
 5.Kontrolli tulemused teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas dokumendid on ehtsad, kas asjaomaseid tooteid võib käsitada mõne lepinguosalise territooriumilt pärinevate toodetena ja kas need vastavad muudele käesolevate reeglite nõuetele.
 6.Kui põhjendatud kahtlusega olukordades ei saada vastust kümne kuu jooksul pärast kontrollitaotluse kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada asjaomase dokumendi ehtsuse üle või teha kindlaks toodete tegelik päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel.
 Artikkel 35
 Tarnija deklaratsioonide kontrollimine
 1.Järelkontrolli tarnija deklaratsioonide või pikaajaliste tarnija deklaratsioonide üle võidakse teha pisteliselt või siis, kui selle lepinguosalise tolliasutusel, kus asjaomaste deklaratsioonide põhjal on välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või koostatud päritoludeklaratsioon, on tekkinud põhjendatud kahtlus dokumendi ehtsuses või selles esitatud andmete õigsuses.
 2.Käesoleva artikli lõike 1 rakendamisel tagastab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lepinguosalise tolliasutus tarnija deklaratsiooni või pikaajalise tarnija deklaratsiooni ja arved, saatelehed või muud äridokumendid, mis käsitlevad asjaomase deklaratsiooniga hõlmatud kaupu, selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutusele, kus deklaratsioon koostati, põhjendades vajaduse korral kontrollitaotluse sisu ja vormi.
 Järelkontrollitaotluse põhjendamiseks edastatakse kõik saadud dokumendid ja kogu teave, mille põhjal võib oletada, et tarnija deklaratsioonis või pikaajalises tarnija deklaratsioonis esitatud andmed on valed.
 3.Kontrolli teostab selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutus, kus tarnija deklaratsioon või pikaajaline tarnija deklaratsioon koostati. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida tarnija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.
 4.Kontrolli tulemused teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas tarnija deklaratsioonis või pikaajalises tarnija deklaratsioonis esitatud teave on õige, ja need peavad võimaldama otsustada, kas ja millisel määral saab seda deklaratsiooni arvestada liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmisel või päritoludeklaratsiooni koostamisel.
 Artikkel 36
 Karistused
 Lepinguosalised näevad ette käesolevate reeglitega seotud siseriiklike õigusnormide rikkumise eest kriminaal-, tsiviil- või halduskaristused.
 VIII JAOTIS
 A LIITE KOHALDAMINE
 Artikkel 37
 Euroopa Majanduspiirkond
 Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevaid tooteid käsitatakse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu protokolli nr 4 tähenduses Euroopa Liidust, Islandilt, Liechtensteinist või Norrast („EMP lepingu osalised“) pärinevate toodetena, kui need on eksporditud vastavalt kas Euroopa Liidust, Islandilt, Liechtensteinist või Norrast Põhja-Makedooniasse, tingimusel et Põhja-Makedoonia ning EMP lepingu osaliste vahel kohaldatakse käesolevatele reeglitele tuginevaid vabakaubanduslepinguid.
 Artikkel 38
 Liechtenstein
 Liechtensteinist pärinevat toodet käsitatakse Šveitsi ja Liechtensteini tolliliidu tõttu Šveitsist pärineva tootena, piiramata seejuures artikli 2 kohaldamist.
 Artikkel 39
 San Marino Vabariik
 San Marino Vabariigist pärinevat toodet käsitatakse Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi tolliliidu tõttu Euroopa Liidust pärineva tootena, piiramata seejuures artikli 2 kohaldamist.
 Artikkel 40
 Andorra Vürstiriik
 Andorra Vürstiriigist pärinevat ja harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97 klassifitseeritud toodet käsitatakse Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi tolliliidu tõttu Euroopa Liidust pärineva tootena, piiramata seejuures artikli 2 kohaldamist.
 Artikkel 41
 Ceuta ja Melilla
 1.Käesolevates reeglites kasutatud mõiste „Euroopa Liit“ ei hõlma Ceutat ja Melillat.
 2.Põhja-Makedooniast pärinevate toodete Ceutasse ja Melillasse importimisel kohaldatakse sama tollirežiimi, mida kohaldatakse Euroopa Liidu tolliterritooriumilt pärinevate toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemise ja aluslepingutesse tehtavate muudatuste akti
 5
 protokolli nr 2 alusel. Põhja-Makedoonia kohaldab Ceutast ja Melillast pärinevate ning asjaomase lepinguga hõlmatud toodete importimisel sama tollirežiimi, mida kohaldatakse Euroopa Liidust imporditavate ja sealt pärinevate toodete suhtes.
 3.
 Käesoleva artikli lõike 2 kohaldamisel Ceutast ja Melillast pärinevate toodete suhtes kohaldatakse käesolevaid reegleid mutatis mutandis vastavalt V lisas sätestatud eritingimustele.
 I LISA
 SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED II LISA LOENDI KOHTA
 Märkus 1 – üldine sissejuhatus
 Loendiga kehtestatakse kõikidele toodetele tingimused, millele need peavad vastama, et neid saaks käsitada piisava töö või töötluse läbinuna A liite II jaotise artikli 4 tähenduses. Reegleid on nelja tüüpi ja need varieeruvad vastavalt tootele:
 a)töö või töötlusega ei ületata päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust;
 b)töö või töötluse tulemusel ei kuulu valmistatud toode või kasutatud materjalid enam harmoneeritud süsteemi samasse neljakohalisse rubriiki või samasse kuuekohalisse alamrubriiki;
 c)teostatakse konkreetne töö- või töötlemistoiming;
 d)töö või töötlus teostatakse teatavate täielikult saadud materjalidega.
 Märkus 2 – loendi struktuur
 2.1.Loendi esimeses kahes veerus kirjeldatakse saadud või toodetud toodet. Esimeses veerus on esitatud harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus selle süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Esimese kahe veeru iga kande jaoks on kolmandas veerus nähtud ette reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex“, tähendab see, et kolmanda veeru reegel kehtib ainult teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes.
 2.2.Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ja seetõttu on teises veerus toodete üldkirjeldus, kohaldatakse kolmanda veeru asjakohast reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või ükskõik millisesse esimesse veergu koondatud rubriiki.
 2.3.Kui loend sisaldab erinevaid reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane asjaomase rubriigi selle osa kirjeldust, mis on hõlmatud kolmanda veeru vastavate reeglitega.
 2.4.Kui kolmandas veerus on esitatud kaks alternatiivset reeglit, mis on eraldatud sidesõnaga „või“, võib eksportija valida, millist reeglit kasutada.
 Märkus 3 – näited reeglite kohaldamise kohta
 3.1.A liite II jaotise artiklit 4, milles käsitletakse tooteid, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete tootmiseks, kohaldatakse olenemata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus lepinguosalise tehases.
 3.2.Käesoleva liite II jaotise artikli 6 kohaselt peab tehtud töö või töötlus olema kõnealuses artiklis osutatud toimingutest ulatuslikum. Vastasel juhul ei saa kaubad kasu tariifsest sooduskohtlemisest isegi siis, kui allpool esitatud loendi tingimused on täidetud.
 A liite II jaotise artikli 6 kohaldamisel nähakse loendi reeglitega ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus ning sellest ulatuslikum töö või töötlus annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlus päritolustaatust ei anna.
 Kui reegliga nähakse ette, et teatavas tootmisetapis võib päritolustaatuseta materjali kasutada, on sellise materjali kasutamine varasemas tootmisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte.
 Kui reegliga nähakse ette, et teatavas tootmisetapis päritolustaatuseta materjali ei või kasutada, on sellise materjali kasutamine varasemas tootmisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis enam mitte.
 Näide: kui grupi 19 reegliga nähakse ette, et rubriikidesse 1101–1108 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide mass ei tohi ületada 20 % massist, ei ole gruppi 10 kuuluvate teraviljade kasutamine (st importimine) (materjalid varasemas tootmisetapis) piiratud.
 3.3.Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reeglis kasutatakse väljendit „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest“, tähendab see, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse kuuluvaid materjale (ka tootega sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis mainitud eripiirangutest ei tulene teisiti.
 Väljend „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas muudest rubriiki ... kuuluvatest materjalidest“ või „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas tootega samasse rubriiki kuuluvatest muudest materjalidest“ tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse kuuluvaid materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus kuulub loendi teises veerus esitatud toote kirjelduse alla.
 3.4.Kui loendi reegliga nähakse ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea.
 3.5.Kui loendi reegliga nähakse ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta.
 3.6.Kui loendi reegliga nähakse ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtuseks kaks protsendimäära, ei tohi neid protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurim väärtus ületada kõrgeimat esitatud protsendimäära. Peale selle ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära.
 Märkus 4 – teatavaid põllumajandustooteid käsitlevad üldised sätted
 4.1.Gruppidesse 6, 7, 8, 9, 10 ja 12 ning rubriiki 2401 kuuluvaid põllumajandustooteid, mis on kasvatatud või koristatud lepinguosalise territooriumil, käsitatakse kõnealuse lepinguosalise territooriumilt pärinevate toodetena isegi siis, kui need on kasvatatud imporditud seemnetest, taimesibulatest, pookealustest, pistikutest, pookeokstest, võsudest, pungadest või muudest elusate taimede osadest.
 4.2.Kui päritolustaatuseta suhkru sisaldus teatavas tootes on piiratud, võetakse selliste piirmäärade arvutamisel arvesse rubriikidesse 1701 (sahharoos) ja 1702 (nt fruktoos, glükoos, laktoos, maltoos, isoglükoos või invertsuhkur) kuuluvate suhkrute massi, mida on kasutatud lõpptoote tootmisel ja lõpptootes sisalduvate päritolustaatuseta toodete tootmisel.
 Märkus 5 – teatavate tekstiiltoodete puhul kasutatav terminoloogia
 5.1.Loendis kasutatud mõiste „looduslikud kiud“ osutab muudele kiududele kui tehis- või sünteeskiud. Mõiste piirdub ketruseelsetes järkudes olevate kiududega, hõlmates jäätmeid ja, kui teisiti ei ole sätestatud, ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiude.
 5.2.Termin „looduslikud kiud“ hõlmab rubriiki 0511 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid ja loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201–5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid.
 5.3.Loendis kasutatud terminitega „tekstiilimass“, „keemilised materjalid“ ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid“ kirjeldatakse materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade tootmiseks.
 5.4.Loendis kasutatud termin „keemilised staapelkiud“ tähendab rubriikidesse 5501–5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid.
 5.5.Trükkimine (koos kudumise, silmuskudumise, heegeldamise, taftingtöötluse või flokeerimisega) on tehnika, millega tekstiili alusmaterjalile antakse püsiva loomuga objektiivselt hinnatav funktsioon, nagu värv, kujundus või tehniline omadus, kasutades siidi-, rull-, digitaal- või ülekandetrüki tehnikaid.
 5.6.Trükkimine (eraldiseisva toiminguna) on tehnika, millega tekstiili alusmaterjalile antakse püsiva loomuga objektiivselt hinnatav funktsioon, nagu värv, kujundus või tehniline omadus, kasutades siidi-, rull-, digitaal- või ülekandetrüki tehnikaid, kombineeritult vähemalt kahe ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), tingimusel et kõigi kasutatud materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast.
 Märkus 6 – tekstiilmaterjalide segust tehtud toodete suhtes kohaldatavad piirmäärad
 6.1.Kui loendis sisalduva toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata kolmandas veerus olevaid tingimusi ühegi selle toote tootmiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 15 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkused 6.3 ja 6.4.)
 6.2.Märkuses 6.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski üksnes segatoodete suhtes, mis on valmistatud kahest või enamast põhitekstiilmaterjalist.
 Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:
 –siid;
 –vill;
 –loomakarv;
 –loomavill;
 –hobusejõhv;
 –puuvill;
 –paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber;
 –lina;
 –kanep;
 –džuut ja muud niinekiud;
 –sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud;
 –kookoskiud, manillakanep, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud;
 –polüpropüleenist sünteesfilamentkiud;
 –polüestrist sünteesfilamentkiud;
 –polüamiidist sünteesfilamentkiud;
 –polüakrüülnitriilist sünteesfilamentkiud;
 –polüimiidist sünteesfilamentkiud;
 –polütetrafluoroetüleenist sünteesfilamentkiud;
 –polü(fenüleensulfiidist) sünteesfilamentkiud;
 –polü(vinüülkloriidist) sünteesfilamentkiud;
 –muud sünteesfilamentkiud;
 –viskoosist tehisfilamentkiud;
 –muud tehisfilamentkiud,
 –elektrit juhtivad filamendid;
 –polüpropüleenist sünteesstaapelkiud;
 –polüestrist sünteesstaapelkiud;
 –polüamiidist sünteesstaapelkiud;
 –polüakrüülnitriilist sünteesstaapelkiud;
 –polüimiidist sünteesstaapelkiud;
 –polütetrafluoroetüleenist sünteesstaapelkiud;
 –polü(fenüleensulfiidist) sünteesstaapelkiud;
 –polü(vinüülkloriidist) sünteesstaapelkiud;
 –muud sünteesstaapelkiud;
 –viskoosist tehisstaapelkiud;
 –muud tehisstaapelkiud;
 –mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist;
 –rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe plastkile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiust riba, mis koosneb alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või plastkilesüdamikust;
 –muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted;
 –klaaskiud;
 –metallkiud;
 –mineraalkiud.
 6.3.Toodete puhul, mis sisaldavad „mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist“, on piirmäär sellise lõnga puhul 20 %.
 6.4.Toodete puhul, mis sisaldavad „kahe plastkile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiust riba, mis koosneb alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või plastkilesüdamikust“, on piirmäär sellise riba kohta 30 %.
 Märkus 7 – teatavate tekstiiltoodete suhtes kohaldatavad muud piirmäärad
 7.1.Kui loendis on viide käesolevale märkusele, võib kasutada tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomase valmistoote kohta loendi kolmandas veerus ettenähtud reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui toode ning nende väärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast.
 7.2.Ilma et see piiraks märkuse 6.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks vabalt kasutada materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63, olenemata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte.
 7.3.Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50–63 klassifitseerimata päritolustaatuseta materjalide väärtust võtta arvesse tootes sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel.
 Märkus 8 – teatavate gruppi 27 kuuluvate toodetega teostatavate eritöötluste ja lihttoimingute määratlus
 8.1.Rubriikides ex 2707 ja 2713 tähendab „eritöötlus“ järgmisi toiminguid:
 a)vaakumdestilleerimine;
 b)põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine;
 c)krakkimine;
 d)reformimine;
 e)ekstraheerimine selektiivlahustite abil;
 f)töötlus, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;
 g)polümeerimine;
 h)alküülimine;
 i)isomeerimine.
 8.2.Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 tähendab „eritöötlus“ järgmisi toiminguid:
 a)vaakumdestilleerimine;
 b)põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine;
 c)krakkimine;
 d)reformimine;
 e)ekstraheerimine selektiivlahustite abil;
 f)töötlus, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;
 g)polümeerimine;
 h)alküülimine;
 i)isomeerimine;
 j)üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod);
 k)üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, v.a filtreerimine;
 l)üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus, värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu siiski eritöötluse hulka;
 m)üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi;
 n)üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega;
 o)üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul (v.a vaseliin, mäevaha, ligniitvaha, turbavaha ja parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil.
 8.3.Rubriikides ex 2707 ja 2713 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega kaupade segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust.
 Märkus 9 – teatavate toodetega teostatavate eritöötluste ja toimingute määratlus
 Märkus 9.1.Gruppi 30 kuuluvaid tooteid, mis on saadud või toodetud lepinguosalise territooriumil rakukultuure kasutades, käsitatakse selle lepinguosalise territooriumilt pärinevatena. Mõiste „rakukultuur“ tähendab inim-, looma- ja taimerakkude kasvatamist kontrollitud tingimustes (nt kindlaksmääratud temperatuur, kasvukeskkond, gaasisegu, pH) väljaspool elusorganismi.
 Märkus 9.2.Tooteid, mis kuuluvad gruppidesse 29 (välja arvatud: 2905.43–2905.44), 30, 32, 33 (välja arvatud: 3302.10, 3301) 34, 35 (välja arvatud: 35.01, 3502.11–3502.19, 3502.20, 35.05), 36, 37, 38 (välja arvatud: 3809.10, 38.23, 3824.60, 38.26) ja 39 (välja arvatud: 39.16–39.26) ning mis on saadud või toodetud lepinguosalise territooriumil fermenteerimise teel, käsitatakse selle lepinguosalise territooriumilt pärinevatena. „Fermenteerimine“ on biotehnoloogiline protsess, milles inim-, looma- ja taimerakke, baktereid, pärmseeni, seeni või ensüüme kasutatakse selleks, et toota gruppidesse 29–39 kuuluvaid tooteid.
 Märkus 9.3.Järgmisi muundamisi peetakse artikli 4 lõike 1 kohaselt piisavaks toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 28, 29 (välja arvatud: 2905.43–2905.44), 30, 32, 33 (välja arvatud: 3302.10, 3301) 34, 35 (välja arvatud: 35.01, 3502.11–3502.19, 3502.20, 35.05), 36, 37, 38 (välja arvatud: 3809.10, 38.23, 3824.60, 38.26) ja 39 (välja arvatud: 39.16–39.26).
 –Keemiline reaktsioon: „keemiline reaktsioon“ on protsess, sealhulgas biokeemiline protsess, mille tulemusel tekib molekulisiseste sidemete katkemise ja uute molekulisiseste sidemete moodustumise või molekulis sisalduvate aatomite paigutuse muutumise teel uue struktuuriga molekul. Keemilist reaktsiooni võib väljendada CASi numbri muutusega.
 Päritolu määramisel ei tohiks arvesse võtta järgmisi protsesse: a) lahustamine vees või muudes lahustites; b) lahustite, sealhulgas vee eemaldamine või c) kristallisatsioonivee lisamine või eemaldamine. Keemilist reaktsiooni, nagu see on määratletud eespool, käsitatakse päritolustaatust andvana.
 –Segamine: päritolustaatust andvana käsitatakse sellist üksnes eelnevalt kindlaksmääratud tingimustele vastavat materjalide sihilikku ja proportsionaalselt kontrollitud segamist või tihendamist, k.a pihustamine (v.a lahjendite lisamine), mille tulemusel saadakse kaup, mille füüsikalised ja keemilised omadused vastavad selle kauba otstarbele ja kasutusvaldkondadele ning erinevad sisendmaterjalide omadustest.
 –Puhastamine: puhastamist käsitatakse päritolustaatust andvana, kui see toimub ühe või mõlema lepinguosalise territooriumil ja täidetud on mõni järgmistest kriteeriumidest:
 a)kauba puhastamise tulemusel eemaldatakse vähemalt 80 % olemasolevatest lisanditest või
 b)lisandite sisalduse vähendamise või nende eemaldamisega saadakse ühele või mitmele järgmisele kasutusvaldkonnale vastav kaup:
 i)farmaatsias, meditsiinis, kosmeetikas, veterinaarias või toiduainetes kasutatavad ained;
 ii)analüüside tegemisel, diagnostikas või laboris kasutatavad kemikaalid ja reaktiivid;
 iii)mikroelektroonikas kasutatavad elemendid ja komponendid;
 iv)optikas spetsiaalse kasutusega;
 v)biotehnikas kasutamisel (nt rakukülvid, geenitehnoloogia või katalüsaator);
 vi)eraldamisprotsessis kasutatavad kandjad või
 vii)radioaktiivsuse kasutamisega.
 –Osakeste suuruse muutmine: päritolustaatust andvana käsitatakse toote osakeste suuruse tahtlikku ja kontrollitud muutmist muul viisil kui üksnes purustamise või pressimise teel, mille tulemusel saadakse toode, millel on kindlaksmääratud suurusega osakesed, osakeste kindlaksmääratud suurusjaotus või kindlaksmääratud pind, mis on saadava toote seisukohalt olulised ning mille füüsikalised ja keemilised omadused erinevad sisendmaterjalide omadest.
 –Standardmaterjalide tootmine: selliste valmististe (sh standardlahuste) tootmine, mis sobivad analüüside tegemiseks, kalibreerimiseks või etalonina kasutamiseks ning millel on tootja poolt sertifitseeritud täpne puhtusaste või seguvahekord. Standardmaterjalide tootmist käsitatakse päritolustaatust andvana.
 –Isomeeride eraldamine: isomeeride isoleerimist või eraldamist isomeeride segust käsitatakse päritolustaatust andvana.
 II LISA
 LOEND PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEGA TEHTAVATEST TÖÖDEST JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE
 Rubriik
 Toote kirjeldus
 Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud,
 mis annavad päritolustaatuse
 (1)
 (2)
 (3)
 Grupp 1
 Elusloomad
 Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud
 Grupp 2
 Liha ja söödav rups
 Tootmine, mille puhul kogu sellesse gruppi kuuluv liha ja söödav rups on täielikult saadud või toodetud
 Grupp 3
 Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 Grupp 4
 Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ex grupp 5
 Mujal nimetamata loomse päritoluga tooted; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 ex 0511 91
 Mittesöödav kalamari ja niisk
 Kogu kalamari ja niisk on täielikult saadud või toodetud
 Grupp 6
 Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja -roheline
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 Grupp 7
 Köögivili ning söödavad juured ja mugulad
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 Grupp 8
 Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad puuviljad, marjad, pähklid ning tsitrusviljade ja melonite koor on täielikult saadud või toodetud
 Grupp 9
 Kohv, tee, mate ja vürtsid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 Grupp 10
 Teravili
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 Grupp 11
 Jahud, tangained; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 8, 10 ja 11, rubriikidesse 0701, 0714, 2302 ja 2303 ning alamrubriiki 0710 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 Grupp 12
 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 ex grupp 13
 Šellak; kummivaigud, vaigud ja muud taimemahlad ja -ekstraktid; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 ex 1302
 Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 Grupp 14
 Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 ex grupp 15
 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 1504–1506
 Kalade või veeimetajate rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid; villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin); muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 1508
 Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata
 Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal
 1509 ja 1510
 Oliiviõli ja selle fraktsioonid
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud
 1511
 Palmiõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata
 Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal
 ex 1512
 Päevalilleseemneõlid ja nende fraktsioonid:
 – kasutamine tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 – muud
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud
 1515
 Muud taimerasvad ja -õlid (k.a jojoobiõli) ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata
 Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal
 ex 1516
 Kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 1520
 Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 Grupp 16
 Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest
 Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ex grupp 17
 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 1702
 Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell:
 – keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh muudest rubriigi 1702 materjalidest
 – muud
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõigi kasutatavate rubriikidesse 1101–1108, 1701 ja 1703 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % lõpptoote massist
 1704
 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:
 –
 kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 või
 –
 kasutatava suhkru väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 ex grupp 18
 Kakao ja kakaotooted; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 ex 1806
 Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:
 –
 kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 või
 –
 kasutatava suhkru väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1806 10
 Kakaopulber, suhkruga või muu magusainelisandiga
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 1901
 Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt:
 – linnaseekstrakt
 Tootmine grupi 10 teraviljast
 – muud
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 1902
 Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:
 –
 kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101–1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ning
 –
 kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist
 1903
 Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriigi 1108 kartulitärklisest
 1904
 Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:
 –
 kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101–1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ning
 –
 kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 1905
 Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõigi kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101–1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist
 ex grupp 20
 Köögi- ja puuviljast ning pähklitest vm taimeosadest tooted; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 2002 ja 2003
 Tomatid, seened ja trühvlid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 2006
 Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud)
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 2007
 Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 ex 2008
 Tooted, välja arvatud:
 – pähklid magusaine- või piirituselisandita
 – maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais
 – puuvili, marjad ja pähklid, mida on kuumtöödeldud muul viisil kui aurutamine või vees keetmine, suhkrulisandita, külmutatud
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 2009
 Kääritamata, piirituselisandita puuvilja- ja marjamahlad (k.a viinamarjavirre) ning köögiviljamahlad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 ex grupp 21
 Mitmesugused toiduained; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 2103
 – kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; maitseainesegud
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Sinepipulbrit või valmissinepit võib siiski kasutada
 – sinepipulber ja valmissinep
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 2105
 Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:
 –
 suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 ning
 –
 suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist
 2106
 Mujal nimetamata toiduained
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
 ex grupp 22
 Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõik kasutatavad alamrubriikidesse 0806 10, 2009 61 ja 2009 69 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 2202
 Vesi, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- vm magusaine- või maitse- või lõhnaainelisandiga, jm karastusjoogid, v.a rubriiki 2009 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 2207 ja 2208
 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega üle või alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriiki 2207 või 2208 kuuluv materjal, mille puhul kõik kasutatavad alamrubriikidesse 0806 10, 2009 61 ja 2009 69 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ex grupp 23
 Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasööt; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 2309
 Loomasöödana kasutatavad valmistised
 Tootmine, mille puhul:
 –
 kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud,
 –
 kasutatavate gruppidesse 10 ja 11 ning rubriikidesse 2302 ja 2303 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist,
 –
 suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ning
 –
 suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 50 % lõpptoote massist
 ex grupp 24
 Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul rubriiki 2401 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % kasutatavate gruppi 24 kuuluvate materjalide kogumassist
 2401
 Töötlemata tubakas; tubakajäätmed
 Tootmine, mille puhul kõik rubriiki 2401 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ex 2402
 Sigaretid tubakast või tubakaasendajatest
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ja alamrubriigi 2403 19 suitsetamistubakas, mille puhul kõikide kasutatavate rubriiki 2401 kuuluvate materjalide massist vähemalt 10 % on täielikult saadud või toodetud
 ex 2403
 Ilma põletamata, kuumutatuna või muul viisil sissehingamiseks ettenähtud tooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõikide kasutatavate rubriiki 2401 kuuluvate materjalide massist vähemalt 10 % on täielikult saadud või toodetud
 Ex grupp 25
 Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast
 ex 2519
 Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit) hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesiumoksiid ja ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada
 Grupp 26
 Maagid, räbu ja tuhk
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 ex grupp 27
 Mineraalkütused ja -õlid ning nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex 2707
 Õlid, mis sarnanevad kõrgel temperatuuril kivisöetõrva destilleerimise teel saadud mineraalõlidega, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille mahust üle 65 % destilleerub temperatuuril 250 °C (sh lakibensiini ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks
 Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut(1)
 või
 muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 2710
 Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid, v.a toorõlid; mujal nimetamata valmistised, mis sisaldavad põhikomponendina vähemalt 70 % massist naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid; õlijäätmed
 Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut(1)
 või
 muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 2711
 Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud
 Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut(1)
 või
 muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 2712
 Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata
 Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut(1)
 või
 muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 2713
 Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid
 Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut(1)
 või
 muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 28
 Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete ainete või isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex grupp 29
 Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud:
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex 2901
 Atsüklilised süsivesinikud kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut(1)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex 2902
 Tsüklaanid ja tsükleenid (v.a asuleenid), benseen, tolueen, ksüleenid, kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut(1)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex 2905
 Metallalkoholaadid nii käesoleva rubriigi alkoholist kui ka etanoolist
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh muudest rubriiki 2905 kuuluvatest materjalidest. Käesolevasse rubriiki kuuluvaid metallalkoholaate võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 30
 Farmaatsiatooted
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 Grupp 31
 Väetised
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 32
 Park- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 33
 Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria-, kosmeetika- ja hügieenitooted
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 34
 Seep, pindaktiivsed orgaanilised ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehisvaha, vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted, voolimispastad, stomatoloogiline vaha ja hambaravis kasutatavad kipsisegud
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 35
 Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 Grupp 36
 Lõhkeained; pürotehnilised tooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid; teatavad kergsüttivad valmistised
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 37
 Foto- ja kinokaubad
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex grupp 38
 Mitmesugused keemiatooted; välja arvatud:
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex 3811
 Antidetonaatorid, oksüdatsiooniinhibiitorid, vaigutekkeinhibiitorid, viskoossuse regulaatorid, korrosioonitõrjevahendid ja muud mineraalõlide (k.a bensiin) ning mineraalõlidega samal eesmärgil kasutatavate vedelike valmislisandid:
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 – määrdeõlilisandid, mis sisaldavad naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate rubriiki 3811 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex 3824 99 ja ex 3826 00
 Biodiislikütus
 Tootmine, mille puhul biodiislikütus saadakse ümberesterdamise ja/või esterdamise või vesiniktöötluse teel
 Grupp 39
 Plastid ja plasttooted
 Eritöötlustoiming(ud)(4)
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex grupp 40
 Kautšuk ja kummitooted; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex 4012
 Kummist protekteeritud õhk-, täis- või padjandrehvid
 Kasutatud rehvide protekteerimine
 ex grupp 41
 Toornahad (v.a. karusnahad) ja nahk; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 4104–4106
 Pargitud või enne kuivatamist järelpargitud nahad, villata või karvata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata
 Pargitud naha järelparkimine
 või
 tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 Grupp 42
 Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesiidist)
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex grupp 43
 Karusnahk ja tehiskarusnahk; nendest valmistatud tooted; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 ex 4302
 Pargitud või töödeldud ühendatud karusnahad:
 – nelinurksete tükkide, ristide ja muul samalaadsel kujul
 Pleegitamine või värvimine lisaks kokkuühendamata pargitud või töödeldud karusnaha lõikamisele ja kokkuühendamisele
 – muud
 Tootmine ühendamata pargitud või töödeldud karusnahast
 4303
 Karusnahast rõivad, rõivamanused jm tooted
 Tootmine rubriiki 4302 kuuluvast pargitud või töödeldud ühendamata karusnahast
 ex grupp 44
 Puit ja puittooted; puusüsi; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex 4407
 Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või ‐kooritud puit, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud, paksusega üle 6 mm
 Hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine
 ex 4408
 Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal) ja vineeri valmistamiseks, paksusega kuni 6 mm, servjätkatud, ja muu pikikiudu saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, paksusega kuni 6 mm, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud
 Servjätkamine, hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine
 ex 4410 – ex 4413
 Profileeritud liistud, sh profileeritud põrandaliistud jm profileeritud lauad
 Profileerimine
 ex 4415
 Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid
 Tootmine mõõtu lõikamata laudadest
 ex 4418
 – puidust tisleri- ja puusepatooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Puidust kärgpaneele, katusesindleid ja -laaste võib siiski kasutada
 – profileeritud liistud
 Profileerimine
 ex 4421
 Tuletikutoorikud; puidust jalatsinaelad ja -tihvtid
 Tootmine mis tahes rubriigi puidust, v.a rubriigi 4409 pidevprofiiliga puidust
 Grupp 45
 Kork ja korktooted;
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 46
 Õlgedest, espartost jm punumismaterjalist tooted; korv- ja vitspunutised
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 47
 Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 48
 Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 49
 Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ning plaanid ja joonised
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex grupp 50
 Siid; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 ex 5003
 Kraasitud või kammitud siidijäägid (sh lahtihaspeldamiseks sobimatud kookonid, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed)
 Siidijääkide kraasimine või kammimine
 5004 – ex 5006
 Siidlõng ja siidijääkidest kedratud lõng
 (2)
 Looduslike kiudude ketramine
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos korrutamisega
 või
 korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga
 5007
 Siidriie või siidijääkidest riie
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega
 või
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega
 või
 korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega
 või
 kudumine koos värvimisega
 või
 lõnga värvimine koos kudumisega
 või
 kudumine koos trükkimisega
 või
 trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 ex grupp 51
 Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad; hobusejõhvist lõng ja riie; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 5106–5110
 Lambavillast ja muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist lõng
 (2)
 Looduslike kiudude ketramine
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega
 või
 korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga
 5111–5113
 Lambavillast ja muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist riie
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega
 või
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega
 või
 kudumine koos värvimisega
 või
 lõnga värvimine koos kudumisega
 või
 kudumine koos trükkimisega
 või
 trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 ex grupp 52
 Puuvill; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 5204–5207
 Puuvillane lõng ja niit
 (2)
 Looduslike kiudude ketramine
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega
 või
 korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga
 5208–5212
 Puuvillane riie
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega
 või
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega
 või
 korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega
 või
 kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega
 või
 lõnga värvimine koos kudumisega
 või
 kudumine koos trükkimisega
 või
 trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 ex grupp 53
 Muud taimsed tekstiilkiud; paberlõng ja paberlõngast riie; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 5306–5308
 Muudest taimsetest tekstiilkiududest lõng;
 paberlõng
 (2)
 Looduslike kiudude ketramine
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega
 või
 korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga
 5309–5311
 Muudest taimsetest tekstiilkiududest riie; paberlõngast riie
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega
 või
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega
 või
 kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega
 või
 lõnga värvimine koos kudumisega
 või
 kudumine koos trükkimisega
 või
 trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 5401–5406
 Lõng, monofilament ja keemilistest filamentkiududest niit
 (2)
 Looduslike kiudude ketramine
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega
 või
 korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga
 5407 ja 5408
 Keemilisest filamentlõngast riie
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega
 või
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega
 või
 korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega
 või
 lõnga värvimine koos kudumisega
 või
 kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega
 või
 kudumine koos trükkimisega
 või
 trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 5501–5507
 Keemilised staapelkiud
 Keemiliste kiudude ekstrusioon
 5508–5511
 Keemilistest staapelkiududest lõng ja õmblusniit
 (2)
 Looduslike kiudude ketramine
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega
 või
 korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga
 5512–5516
 Keemilistest staapelkiududest riie:
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega
 või
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega
 või
 korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega
 või
 kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega
 või
 lõnga värvimine koos kudumisega
 või
 kudumine koos trükkimisega
 või
 trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 ex grupp 56
 Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied ja trossid ning tooted nendest; välja arvatud:
 (2)
 Looduslike kiudude ketramine
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega
 5601
 Tekstiilvatt ja tooted sellest; kuni 5 mm pikkusega tekstiilkiud (flokk), tekstiilitolm ja -ebemed
 Looduslike kiudude ketramine
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega
 või
 flokeerimine koos värvimise või trükkimisega
 või
 pealistamine, flokeerimine, lamineerimine või metalliseerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 5602
 Vilt, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte:
 – nõeltöödeldud vilt
 (2)
 Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kanga moodustumisega.
 Kuid:
 –
 rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti,
 –
 rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või
 –
 rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid,
 milles iga filamendi või kiu joontihedus on alla 9 detsiteksi, võib kasutada juhul, kui nende koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast,
 või
 looduslikest kiududest vildi puhul ainult lausriide moodustumine
 – muud
 (2)
 Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kanga moodustumisega
 või
 muu looduslikest kiududest vildi puhul ainult lausriide moodustumine
 5603
 Lausriie, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte
 5603 11 – 5603 14
 Keemilistest filamentkiududest lausriie, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte
 Tootmine
 –
 orienteeritud või orienteerimata filamentidest
 või
 –
 looduslikest või keemilistest ainetest või polümeeridest,
 millele mõlemal juhul järgneb sidumine lausriideks
 5603 91 – 5603 94
 Muudest kui keemilistest filamentkiududest lausriie, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte
 Tootmine
 –
 orienteeritud või orienteerimata staapelkiududest
 ja/või
 –
 looduslikust või keemilisest hakitud lõngast,
 millele mõlemal juhul järgneb sidumine lausriideks
 5604
 Tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael; tekstiillõng ning rubriiki 5404 või 5405 kuuluvad ribad jms, impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastiga:
 – tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael
 Tootmine tekstiiliga katmata kumminiidist või -paelast
 – muud
 (2)
 Looduslike kiudude ketramine
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega
 või
 korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga
 5605
 Metalliseeritud lõng, mähitud või mähkimata, mis koosneb metallniidi, -riba või -pulbriga kombineeritud või metalliga kaetud tekstiillõngast või rubriigi 5404 või 5405 ribast vms
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega
 või
 korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga
 5606
 Mähitud lõng, rubriiki 5404 või 5405 kuuluvad mähitud ribad jms (v.a rubriigi 5605 lõng ja mähitud lõng hobusejõhvist); šenill-lõng (k.a šenill-lõng flokist); bukleelõng
 (2)
 Keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega
 või
 korrutamine koos mähkimisega
 või
 looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine
 või
 flokeerimine koos värvimisega
 Grupp 57
 Vaibad jm tekstiilpõrandakatted:
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või taftingtöötlusega
 või
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega
 või
 tootmine kookos-, sisal- või džuutlõngast või klassikalisest ringkedratud viskooslõngast
 või
 taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega
 või
 flokeerimine koos värvimise või trükkimisega
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos lausriide valmistamistehnikatega, sealhulgas nõeltorkemeetodil
 Aluskihina võib kasutada džuutriiet.
 ex grupp 58
 Eririie; taftingriie; pits; gobeläänid; posamendid; tikandid; välja arvatud:
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või taftingtöötlusega
 või
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega
 või
 kudumine koos värvimise või flokeerimise, pealistamise, lamineerimise või metalliseerimisega
 või
 taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega
 või
 flokeerimine koos värvimise või trükkimisega
 või
 lõnga värvimine koos kudumisega
 või
 kudumine koos trükkimisega
 või
 trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 5805
 Gobeläänid, Flandria, Aubussoni, Beauvais’ jms tüüpi käsitelgedel valmistatud seinavaibad ning käsitsi väljaõmmeldud (näiteks vars- või ristpistes) seinavaibad, valmistoodetena või mitte
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 5810
 Tikandid meetrikaubana, ribade või motiividena
 Tikandid, mille puhul kõigi kasutatavate mis tahes rubriiki kuuluvate materjalide (v.a toote rubriiki kuuluv materjal) väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 5901
 Kummi või tärklisainetega pealistatud tekstiilriie raamatute väliskaanteks jms otstarbeks; pausriie; ettevalmistatud maalimislõuend; vaheriie jms jäik kübara alusriie
 Kudumine koos värvimise või flokeerimise, pealistamise, lamineerimise või metalliseerimisega
 või
 flokeerimine koos värvimise või trükkimisega
 5902
 Rehvikoortriie eriti tugevast nailonlõngast või muust eriti tugevast polüamiid-, polüester- või viskooslõngast:
 – mis sisaldab kuni 90 % massist tekstiilmaterjale
 Kudumine
 – muud
 Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega
 5903
 Plastiga impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud tekstiilriie (v.a rubriiki 5902 kuuluv)
 Kudumine koos impregneerimise, pealistamise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega
 või
 kudumine koos trükkimisega
 või
 trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 5904
 Linoleum, mõõtu lõigatud või lõikamata; põrandakatted tekstiilalusel, mõõtu lõigatud või lõikamata
 (2)
 Kudumine koos värvimise või pealistamise, lamineerimise või metalliseerimisega
 Aluskihina võib kasutada džuutriiet.
 5905
 Tekstiilseinakatted:
 – kummi, plasti vm ainetega impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud
 Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos impregneerimise, pealistamise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega
 – muud
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega
 või
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega
 või
 kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, pealistamise või lamineerimisega
 või
 kudumine koos trükkimisega
 või
 trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 5906
 Kummeeritud tekstiilriie, v.a rubriiki 5902 kuuluv:
 – silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad)
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise või heegeldamisega
 või
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või heegeldamisega
 või
 silmuskudumine või heegeldamine koos kummeerimisega
 või
 kummeerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus‐ või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 – muud sünteesfilamentlõngast kangad tekstiilmaterjalisisaldusega üle 90 % massist
 Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega
 – muud
 Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, pealistamise või kummeerimisega
 või
 lõnga värvimine koos kudumise, silmuskudumise või lausriide valmistamisega
 või
 kummeerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus‐ või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 5907
 Tekstiilriie, mujal nimetamata viisil impregneeritud, pealistatud või kaetud; maalitud lõuend teatridekoratsioonideks, stuudio fooniks jms
 Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, trükkimise, pealistamise, katmise või impregneerimisega
 või
 flokeerimine koos värvimise või trükkimisega
 või
 trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 5908
 Tekstiiltahid lampidele, ahjudele, välgumihklitele, küünaldele vms, telgedel kootud, punutud või silmkoelised; hõõgsukad ja ringkootud hõõgsukakangas selleks otstarbeks, impregneeritud või mitte:
 – impregneeritud hõõgsukad
 Tootmine silmkoes ringkootud või ringis heegeldatud hõõgsukakangast
 – muud
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 5909–5911
 Tekstiiltooted tööstuslikuks otstarbeks:
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega
 või
 keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega
 või
 kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega
 või
 pealistamine, flokeerimine, lamineerimine või metalliseerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus‐ või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 60
 Silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad)
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise või heegeldamisega
 või
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või heegeldamisega
 või
 silmuskudumine või heegeldamine koos värvimise või flokeerimise, pealistamise, lamineerimise või trükkimisega
 või
 flokeerimine koos värvimise või trükkimisega
 või
 lõnga värvimine koos silmuskudumise või heegeldamisega
 või
 korrutamine ja tekstureerimine koos silmuskudumise või heegeldamisega, tingimusel et kasutatava korrutamata/tekstureerimata lõnga väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 61
 Silmkoelised ja heegeldatud rõivad ning rõivamanused (trikootooted):
 – saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel
 (2)(3)
 Silmuskudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 – muud
 (2)
 Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise või heegeldamisega
 või
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või heegeldamisega
 või
 silmuskudumine ja lõpptöötlus ühe toiminguna
 ex grupp 62
 Rõivad ja rõivamanused, v.a silmkoelised või heegeldatud; välja arvatud:
 (2)(3)
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 või
 lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 ex 6202, ex 6204,
 ex 6206, ex 6209
 ja ex 6211
 Tikitud naiste-, tüdrukute- ja imikurõivad ning imikute rõivamanused
 (3)
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 või
 tootmine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast,
 ex 6210 ja
 ex 6216
 Tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast
 (2)(3)
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 või
 pealistamine või lamineerimine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega, tingimusel et kasutatava pealistamata või lamineerimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 ex 6212
 Rinnahoidjad, sukahoidjad, korsetid, traksid, sukapaelad jms tooted ning nende osad, silmkoelised või heegeldatud, saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel
 (2)(3)
 Silmuskudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 või
 lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 6213 ja 6214
 Taskurätikud, suurrätikud, pea- ja kaelarätikud, sallid, mantiljad, loorid jms:
 – tikitud
 (2)(3)
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 või
 tootmine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast,
 või
 lõpptöötlus, sh väljalõikamine,
 millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 – muud
 (2)(3)
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 või
 lõpptöötlus, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 6217
 Muud valmis rõivamanused; rõivaste ja rõivamanuste osad, v.a rubriiki 6212 kuuluvate toodete osad:
 – tikitud
 (3)
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 või
 tootmine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast,
 või
 lõpptöötlus, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)
 – tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast
 (3)
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 või
 pealistamine või lamineerimine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega, tingimusel et kasutatava pealistamata või lamineerimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 – valmis lõigatud vaheriie kraedeks ja kätisteks
 Tootmine:
 –
 mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 –
 mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 – muud
 (3)
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 ex grupp 63
 Muud tekstiilist valmistooted; komplektid; kantud rõivad ja kasutatud tekstiiltooted; kaltsud; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 6301–6304
 Tekid, reisivaibad, voodipesu jms; kardinad jms; muud sisustustarbed:
 – vildist, lausriidest
 (2)
 Lausriide moodustumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 – muud:
 – – tikitud
 (2)(3)
 Kudumine, silmuskudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 või
 tootmine tikkimata kangast (v.a silmkoeline ja heegeldatud kangas), tingimusel et kasutatava tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 – – muud
 (2)(3)
 Kudumine, silmuskudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 6305
 Kotid kaupade pakendamiseks
 (2) Keemiliste kiudude ekstrusioon või looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või silmuskudumise ja lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 6306
 Presentkatted, markiisid ja päikesekatted; telgid; paatide, purjelaudade või maismaasõidukite purjed; matkatarbed:
 – lausriidest
 (2)(3)
 Lausriide moodustumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 – muud
 (2)(3)
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega
 6307
 Muud valmistooted, k.a rõivalõiked (šabloonid)
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 6308
 Komplektid riidest ja lõngast, lisanditega või ilma, vaipade, seinavaipade, tikitud laudlinade, salvrätikute vms tekstiiltoodete valmistamiseks, jaemüügiks pakendatud
 Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast
 ex grupp 64
 Jalatsid, kedrid jms tooted; nende osad; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud rubriigi 6406 kokkupandud pealsetest
 6406
 Jalatsite osad (k.a pealsed, muude tallaosade kui välistalla külge kinnitatud või kinnitamata); eemaldatavad sisetallad, kannapehmendused jms; kedrid, säärised jms tooted ja nende osad
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 Grupp 65
 Peakatted ja nende osad
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 Grupp 66
 Vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega jalutuskepid, piitsad, ratsapiitsad ja nende osad:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 67
 Töödeldud suled ja udusuled ning tooted nendest; tehislilled; tooted juustest
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 68
 Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast
 Grupp 69
 Keraamikatooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 ex grupp 70
 Klaas ja klaastooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 7010
 Korvpudelid, pudelid, kolvid, purgid, kannud, rohupudelid, ampullid jm klaasanumad kaupade veoks või pakendamiseks; klaasist konservipurgid; klaaskorgid, klaaskaaned jm klaasist sulgurid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 või
 klaasesemete lihvimine, tingimusel et lihvimata klaasesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 7013
 Klaasist laua- ja kööginõud, tualett- ja kontoritarbed, sisekujunduseks vms otstarbel kasutatavad klaasesemed (v.a rubriiki 7010 või 7018 kuuluvad)
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 ex grupp 71
 Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, väärismetallid, väärismetallidega plakeeritud metallid, nendest valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid; mündid; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast
 ex 7102, ex 7103 ja ex 7104
 Töödeldud vääris- või poolvääriskivid (looduslikud, tehislikud või taastatud)
 Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal
 7106, 7108 ja 7110
 Väärismetallid:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 7106, 7108 ja 7110 kuuluvad materjalid, või
 rubriiki 7106, 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine või
 rubriiki 7106, 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide sulatamine ja/või legeerimine omavahel või mitteväärismetallidega
 – survetöötlemata
 – pooltöödeldud või pulbrina
 Tootmine survetöötlemata väärismetallidest
 ex 7107, ex 7109 ja ex 7111
 Väärismetallidega plakeeritud metallid, pooltoodetena
 Tootmine väärismetalliga plakeeritud survetöötlemata metallist
 ex grupp 72
 Raud ja teras; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 7207
 Pooltooted rauast või legeerimata terasest
 Tootmine rubriiki 7201, 7202, 7203, 7204 või 7205 kuuluvatest materjalidest
 7208–7212
 Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest
 Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest pooltoodetest
 7213–7216
 Rauast või legeerimata terasest vardad ja latid, kujuprofiilid
 Tootmine rubriiki 7206 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest
 7217
 Traat rauast või legeerimata terasest
 Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest pooltoodetest
 7218 91 ja 7218 99
 Pooltooted
 Tootmine rubriiki 7201, 7202, 7203, 7204 või 7205 kuuluvatest materjalidest
 7219–7222
 Roostevabast terasest lehtvaltstooted, vardad ja latid, kujuprofiilid
 Tootmine rubriiki 7218 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest
 7223
 Roostevabast terasest traat
 Tootmine rubriiki 7218 kuuluvatest pooltoodetest
 7224 90
 Pooltooted
 Tootmine rubriiki 7201, 7202, 7203, 7204 või 7205 kuuluvatest materjalidest
 7225–7228
 Lehtvaltstooted, kuumvaltsitud vardad ja latid, korrapäratult kokku keritud; muust legeerterasest kujuprofiilid; legeeritud või legeerimata terasest õõnsad puurvardad
 Tootmine rubriiki 7206, 7218 või 7224 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest
 7229
 Muust legeerterasest traat
 Tootmine rubriiki 7224 kuuluvatest pooltoodetest
 ex grupp 73
 Raud- ja terastooted; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 ex 7301
 Sulundkonstruktsioonid
 Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest materjalidest
 7302
 Raudteede ja trammiteede rauast või terasest konstruktsioonielemendid: rööpad, hammas- ja kontrarööpad, pöörmed, riströöpad, pöörmekangid jm ristühendused, liiprid, lukuliiprid, aluslapid, sidelapid, kiilud, tugiplaadid, tugipadjad, tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid jm detailid rööbaste ühendamiseks või kinnitamiseks
 Tootmine rubriiki 7206 kuuluvatest materjalidest
 7304, 7305 ja 7306
 Rauast või terasest torud ja õõnesprofiilid
 Tootmine rubriiki 7206, 7212, 7218 või 7224 kuuluvatest materjalidest
 ex 7307
 Roostevabast terasest mitmeosalised toruliitmikud (ISO nr X5CrNiMo 1712)
 Sepistatud toorikute treimine, puurimine, hõõritsemine, väliskeermestamine, kraatide eemaldamine ja liivjugameetodil puhastamine, tingimusel et kasutatavate toorikute koguväärtus ei ületa 35 % toote tehasehinnast
 7308
 Rauast või terasest metallkonstruktsioonid (v.a rubriigi 9406 kokkupandavad ehitised) ja nende osad (näiteks sillad, sillasektsioonid, lüüsiväravad, tornid, sõrestikmastid, katusekatted, katusefermid, uksed, aknad, nende raamid, lävepakud, aknaluugid, balustraadid, piilarid ja sambad); tahvlid, vardad, kujuprofiilid, torud jms tarindites kasutatavad raud- või terastooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Rubriiki 7301 kuuluvaid keevitatud kujuprofiile ei tohi siiski kasutada
 ex 7315
 Rehviketid
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate rubriiki 7315 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex grupp 74
 Vask ja vasktooted; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 7403
 Rafineeritud vask ja vasesulamid, survetöötlemata
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 7408
 Vasktraat
 Tootmine:
 –
 mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 –
 mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 75
 Nikkel ja nikkeltooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 ex grupp 76
 Alumiinium ja alumiiniumtooted; välja arvatud:
 Tootmine:
 –
 mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 –
 mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 7601
 Survetöötlemata alumiinium
 Tootmine:
 –
 mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja
 –
 mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 või
 tootmine legeerimata alumiiniumist või alumiiniumijäätmetest ja -jääkidest termilise või elektrolüütilise töötlemise teel
 7602
 Alumiiniumijäätmed ja -jäägid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 ex 7616
 Alumiiniumtooted, v.a alumiiniumtraadist võrk, riie, võred, piirded, tugevduskangas jms materjalid (sh lõputu lint) ja laialivenitatud alumiiniumvõrk
 Tootmine:
 –
 mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Alumiiniumtraadist võrku, riiet, võresid, piirdeid, tugevduskangast jms materjale (sh lõputu lint) ja laialivenitatud alumiiniumvõrku võib siiski kasutada; ja
 –
 mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 78
 Plii ja pliitooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 Grupp 79
 Tsink ja tsinktooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 Grupp 80
 Tina ja tinatooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 Grupp 81
 Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted nendest
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 ex grupp 82
 Mitteväärismetallist tööriistad, terariistad, lusikad ja kahvlid; nende mitteväärismetallist osad; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8206
 Jaemüügiks pakendatud komplektid kahest või enamast rubriikidesse 8202–8205 kuuluvast tööriistast
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikide 8202–8205 materjalidest. Komplektis võib siiski olla rubriikidesse 8202–8205 kuuluvaid tööriistu, tingimusel et nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast
 Grupp 83
 Mitmesugused mitteväärismetallist tooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex grupp 84
 Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende osad; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8407
 Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid ja rootormootorid
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8408
 Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid (diisel- või pooldiiselmootorid)
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8425–8430
 Talid ja tõstukid, v.a skipptõstukid; vintsid ja pelid (kepslid); tungrauad:
 Laevade mastnoolkraanad; kraanad, k.a kaabelkraanad; mobiilsed tõsteraamid, kärutõstukid ning kraanaga varustatud veokid
 Kahvellaadurid; muud tõste- või teisaldusmehhanismiga varustatud veokid
 Muud tõste-, teisaldus- ning laadimismehhanismid (nt liftid, eskalaatorid, konveierid, köisteed)
 Iseliikuvad buldooserid, planeerimisbuldooserid, teehöövlid, planeerijad, skreeperid, mehaanilised kopad, ekskavaatorid, kopplaadurid, tampimismasinad ja teerullid
 Muud teisaldus-, hööveldus-, planeerimis-, tasandus-, kaevamis-, tampimis-, puurimis- ning lõikemehhanismid mullatööde tegemiseks ning maakide ja mineraalide kaevandamiseks; vaiarammid ja -tõmburid; lumesahad ja -puhurid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8431 kuuluvad materjalid,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8444–8447
 Seadmed keemiliste tekstiilkiudude ekstrusiooniks, tõmbamiseks, tekstureerimiseks või lõikamiseks
 Seadmed tekstiilkiudude töötlemiseks; ketrus-, dubleerimis- ja korrutusmasinad ning muud seadmed tekstiillõnga valmistamiseks; haspeldamis- ja poolimis- (k.a koekerimis-) masinad, rubriikidesse 8446 ja 8447 kuuluvatele masinatele tekstiillõnga valmistavad seadmed
 Kangakudumismasinad (kangasteljed):
 Silmkudumis-, keteldusmasinad, seadmed mähitud lõnga, tülli, pitsi, tikandi, punutud paelte, posamentide või võrgu valmistamiseks, seadmed taftingtöötluseks
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8448 kuuluvad materjalid,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8456–8465
 Tööpingid mitmesuguste materjalide töötlemiseks osa materjali eemaldamise teel
 Töötluskeskused, ühe- ja mitmepositsioonilised metallitöötlemise automaattööpingid
 Metallitreipingid
 Tööpingid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8466 kuuluvad materjalid,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8470–8472
 Kalkulaatorid ja arvutusfunktsioone täitvad taskuformaadis andmehõive-, andmejäädvustus- ja andmeesitusmasinad; raamatupidamismasinad, postifrankeerimismasinad, piletiautomaadid jms arvutusseadmega masinad; kassaaparaadid
 Arvutid, nende plokid; optilised ning magnetriiderid, seadmed kodeeritud andmete kirjutamiseks andmekandjatele ja seadmed nende andmete töötlemiseks
 Muud kontorimasinad
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8473 kuuluvad materjalid,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex grupp 85
 Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8501–8502
 Elektrimootorid ja -generaatorid
 Voolugeneraatorseadmed ja pöörlevad muundurid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8503 kuuluvad materjalid,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8519, 8521
 Helisalvestus- ja -taasesitusseadmed
 Videosignaalide salvestus- või taasesitusaparatuur, videotuuneriga või ilma
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8522 kuuluvad materjalid,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8525–8528
 Ringhäälingu ja televisiooni saateaparaadid, telekaamerad, digitaalkaamerad ja salvestavad videokaamerad
 Radarseadmed (raadiolokatsiooniseadmed), raadionavigatsiooni abiseadmed ja raadiokaugjuhtimisseadmed
 Ringhäälingu vastuvõtuaparaadid
 Monitorid ja projektorid ilma televisiooni vastuvõtuseadmeta; televisiooni vastuvõtuseadmed, videosalvestus- või -taasesitusseadmed
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluvad materjalid,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8535–8537
 Elektrilised lülitusseadmed vooluahelatele, elektrikatkestid ja kaitseseadmed vooluahelatele; optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite pistikühendused; puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, voolulülitus- ja jaotusseadme jaoks:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8538 kuuluvad materjalid,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8542 31 – 8542 39
 Monoliitsed integraallülitused
 Difusioon, mille puhul integraallülitusi toodetakse pooljuhtmaterjalist alusel vastava dopandi valikulise lisamise teel, ka juhul, kui kokkupanek ja/või testimine toimub muudes riikides kui lepinguosalisteks olevates riikides,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8544–8548
 Isoleeritud traat, kaablid (jm isoleeritud elektrijuhtmed, kiudoptilised kaablid)
 Süsielektroodid, süsiharjad, kaarlambi- ja primaarelemendisöed jms elektrotehnikatooted grafiidist või muust süsiniku erimist
 Elektriisolaatorid, kõikvõimalikest materjalidest
 Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isolatsioonivahendid, mitteväärismetallist, isoleermaterjalidega vooderdatud torud juhtmete jaoks ning nende ühendusdetailid
 Primaarelementide, -patareide ja akude jäätmed ja jäägid; kasutatud primaarelemendid, -patareid ja akud; mujal selles grupis nimetamata elektrilised osad ja manused seadmetele ja aparaatidele
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 86
 Raudtee- või trammivedurid, -veerem ning nende osad; raudtee- või trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused mehaanilised (sh elektromehaanilised) liikluskorraldusseadmed
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ex grupp 87
 Sõidukid, v.a raudtee- ja trammiteeveerem, ning nende osad ja tarvikud; välja arvatud:
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 45 % toote tehasehinnast
 8708
 Osad ja tarvikud rubriikide 8701–8705 sõidukitele
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 8711
 Mootorrattad (k.a mopeedid) ja abimootoriga jalgrattad, külgkorviga või ilma; külgkorvid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 88
 Õhusõidukid, kosmoseaparaadid ja nende osad
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 89
 Laevad, paadid ja ujuvkonstruktsioonid
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal; rubriiki 8906 kuuluvaid laevakeresid ei tohi siiski kasutada,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 ex grupp 90
 Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; nende osad ja tarvikud; välja arvatud:
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 9001 50
 Muust materjalist kui klaasist prilliläätsed
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul tehakse üks järgmistest toimingutest:
 –
 poolvalmis läätsede lihvimine valmis oftalmoloogiliseks läätseks, millel on optiline korrigeeriv võime ning mis on ettenähtud prilliraamidesse paigutamiseks;
 –
 asjakohase töötluse teel läätsede katmine kasutaja nägemise parandamiseks ja kaitse tagamiseks
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 91
 Kellad ja nende osad
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 Grupp 92
 Muusikariistad; nende osad ja tarvikud
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 93
 Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud;
 Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 94
 Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustusega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 95
 Mänguasjad, mängud ja spordiinventar; nende osad ja tarvikud;
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 96
 Mitmesugused tööstustooted
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal,
 või
 tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 Grupp 97
 Kunstiteosed, kollektsiooniobjektid ja antiikesemed
 Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 ________________
 (1)Eritöötlus(t)e eritingimused on esitatud sissejuhatavates märkustes 8.1–8.3.
 (2)Tekstiilmaterjalide segust valmistatud toodete eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 6.
 (3)Vt sissejuhatav märkus 7.
 (4)Vt sissejuhatav märkus 9.
 III LISA
 PÄRITOLUDEKLARATSIOONI TEKST
 Albaaniakeelne tekst
 Eksportuesi i produkteve të mbuluara nga ky dokument (autorizim doganor Nr. .............. 1) deklaron që përveç rasteve kur tregohet qartësisht ndryshe, këto produkte janë me origjine preferenciale .................2 n në përputhje me Rregullat kalimtare të origjinës.
 Araabiakeelne tekst
 Bosniakeelne tekst
 Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. .... (1)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ....... (2) preferencijalnog porijekla u skladu sa prijelaznim pravilima porijekla.
 Bulgaariakeelne tekst
 Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No.........1) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с .................2 преференциален произход съгласно преходните правила за произход.
 Horvaadikeelne tekst
 Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. .........1) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi .................2 preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.
 Tšehhikeelne tekst
 Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení .........1) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v ................2.
 Taanikeelne tekst
 Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. .........1) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i .................2 i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.
 Hollandikeelne tekst
 De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. .........1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ................2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.
 Ingliskeelne tekst
 The exporter of the products covered by this document (customs authorization No.........1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of .................2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.
 Eestikeelne tekst
 Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliasutuse luba nr. ......... 1) deklareerib, et päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt on need tooted ................. 2 sooduspäritolu, välja arvatud juhul, kui on selgelt osutatud teisiti.
 Fäärikeelne tekst
 Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. ... (1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur ... (2) sambært skiftisreglunum um uppruna.
 Soomekeelne tekst
 Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o .........1) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja.................2 alkuperätuotteita siirtymäkauden alkuperäsääntöjen nojalla.
 Prantsuskeelne tekst
 L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no .........1) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle .................2 selon les règles d’origine transitoires.
 Saksakeelne tekst
 Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ......... 1) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ................. 2 Ursprungswaren gemäß den Übergangsregeln für den Ursprung sind.
 Gruusiakeelne tekst
 Kreekakeelne tekst
 Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. .........1) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ................. 2 σύμφωνα με τους μεταβατικούς κανόνες καταγωγής.
 Heebreakeelne tekst
 Ungarikeelne tekst
 A jelen okmányban szereplő termékek exportőre (vámfelhatalmazási szám: .........1) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában a termékek az átmeneti származási szabályok szerint preferenciális .................2 származásúak.
 Islandikeelne tekst
 Útflytjandi framleiðsluvara sem skjal þetta tekur til (leyfi tollyfirvalda nr. ............(1)), lýsir því yfir að vörurnar séu, ef annars er ekki greinilega getið, af ..........................(2) uppruna samkvæmt upprunareglum á umbreytingartímabili.
 Itaaliakeelne tekst
 L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ......... 1) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ................. 2 conformemente alle norme di origine transitorie.
 Lätikeelne tekst
 To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ............. 1) deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir.................2 preferenciāla izcelsme saskaņā ar pārejas noteikumiem par izcelsmi.
 Leedukeelne tekst
 Šiame dokumente nurodytų produktų eksportuotojas (muitinės leidimo Nr. .......... 1) deklaruoja, kad, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip, šie produktai turi .................2 lengvatinės kilmės statusą pagal pereinamojo laikotarpio kilmės taisykles.
 Makedooniakeelne tekst
 Извозникот на производите што ги покрива овоj документ (царинскo одобрение бр. ............ (1)) изjавува дека, освен ако тоа не е jасно поинаку назначено, овие производи се со ...................... (2) преференциjaлно потекло.
 Maltakeelne tekst
 L-esportatur tal-prodotti koperti minn dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru.........1) jiddikjara li, ħlief fejn indikat mod ieħor b’mod ċar, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ................2 skont ir-regoli ta’ oriġini tranżizzjonali
 Montenegrokeelne tekst
 Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ......(1) ) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ..........(2) преференцијалног пориjекла, у складу са транзиционим правилима поријекла.
 Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br. .... 1) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi .......... 2 preferencijalnog porijekla u skladu sa tranzicionim pravilima porijekla.
 Norrakeelne tekst
 Eksportøren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjonsnr......(1)) erklærer at disse produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har ... preferanseopprinnelse i henhold til overgangsreglene for opprinnelse (2) .
 Poolakeelne tekst
 Eksporter produktów objętych tym dokumentem („upoważnienie władz celnych nr.........1) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają .................2 preferencyjne pochodzenie zgodnie z przejściowymi regułami pochodzenia.
 Portugalikeelne tekst
 O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o......... 1) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial .................2 de acordo com as regras de origem transitórias.
 Rumeeniakeelne tekst
 Exportatorul produselor care fac obiectul prezentului document (autorizația vamală nr. .........1) declară că, exceptând cazul în care se indică altfel în mod clar, aceste produse sunt de origine preferențială ..................2 în conformitate cu regulile de origine tranzitorii.
 Serbiakeelne tekst
 Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...... (1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи .......... (2) преференцијалног порекла, у складу са прелазним правилима о пореклу.
 Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br................ (1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito наvedeno, ovi proizvodi .................................. (2) preferencijalnog porekla, u skladu sa prelaznim pravilima o poreklu.
 Slovakikeelne tekst
 Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia .........1) vyhlasuje, že pokiaľ nie je zreteľne uvedené inak, tieto výrobky majú v súlade s prechodnými pravidlami pôvodu preferenčný pôvod v ..................2.
 Sloveenikeelne tekst
 Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ...................(1)), izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ..........................................(2) poreklo v skladu s prehodnimi pravili o poreklu.
 Hispaaniakeelne tekst
 El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n.o......... 1) declara que, excepto donde se indique claramente lo contrario, estos productos son de origen preferencial................. 2 con arreglo a las normas de origen transitorias.
 Rootsikeelne tekst
 Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. .........1) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ................2 ursprung i enlighet med övergångsbestämmelserna om ursprung.
 Türgikeelne tekst
 Bu belge kapsamındaki ürünlerin ihracatçısı (gümrük yetki No: ................ (1)), aksi açıkça belirtilmedikçe, bu ürünlerin geçiş menşe kurallarına göre ........................................... (2) tercihli menşeli olduğunu beyan eder
 Ukrainakeelne tekst
 Експортер продукції, на яку поширюється цей документ (митний дозвіл No .......... 1) заявляє, що, за винятком випадків, де це явно зазначено, ця продукція має ................2 преференційне походження згідно з перехідними правилами походження.”.
 ................................................................................................................................................... (Koht ja kuupäev) 3
 .....................................................................................................................................................
 (Eksportija allkiri; lisaks tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutaja nimi) 4
 Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb siia lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.
 2 Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“.
 3 Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.
 4 Kui eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka allakirjutaja nimi.
 IV lisa
 LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 JA LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 TAOTLUSE NÄIDISED
 TRÜKKIMISJUHISED
 1.Mõlema sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkus võib varieeruda vahemikus –5 kuni +8 mm. Kasutatav paber peab olema valge kirjapaber, mis ei sisalda mehaanilist puidumassi ja kaalub vähemalt 25 g/m2. Sellele peab olema trükitud roheline giljoššmustriga taust, mis muudab silmaga nähtavaks kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.
 2.Lepinguosaliste pädevad asutused võivad jätta endale õiguse trükkida vormid ise või lasta need trükkida selleks volitatud trükikodades. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele volitusele. Igal vormil peab olema trükikoja nimi ja aadress või tunnus, mille abil saab trükikoda identifitseerida. Vormile peab olema trükitud või muul viisil kantud seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida.
 LIIKUMISSERTIFIKAAT EUR.1
 1.
 Eksportija (nimi, täielik aadress, riik)
 EUR.1
 Nr A
 000.000
 Enne vormi täitmist vt märkused tagaküljel.
 2.
 Järgmiste riikide vahelises sooduskaubanduses kasutatav sertifikaat
 .......................................................................................
 3.
 Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) (täitmine vabatahtlik)
 ja
 .......................................................................................
 (märkida asjaomased riigid, riikide rühmad või territooriumid)
 4.
 Riik, riikide rühm või territoorium, kust pärinevana tooteid käsitatakse
 5.
 Sihtriik, -riikide rühm või -territoorium
 6.
 Veo üksikasjad (täitmine vabatahtlik)
 7.
 Märkused
 8.
 Kaubaartikli järjekorranumber; märgistused ja numbrid; pakendite arv ja liik (1); kauba kirjeldus
 9.
 Brutomass (kg) või muu mõõtühik (l, m3 jne)
 10.
 Arved
 (täitmine vabatahtlik)
 (1)Pakkimata kaupade puhul märkida kas esemete arv või sõna „lahtine“.
 11.
 TOLLI KINNITUS
 Deklaratsioon kinnitatud
 Ekspordidokument(2)
 Vorm ............................... nr .......................................
 ...................................................
 Tolliasutus .......................................
 Väljaandev riik või territoorium .......................................
 Tempel
 ...................................................................
 ...................................................................
 Koht ja kuupäev .......................................
 ...................................................................
 .................................................................
 (Allkiri)
 12.
 EKSPORTIJA DEKLARATSIOON
 Mina, allakirjutanu, kinnitan, et eespool kirjeldatud kaubad vastavad käesoleva sertifikaadi väljaandmiseks ettenähtud tingimustele.
 Koht ja kuupäev .......................................
 ..........................................................................
 (Allkiri)
 13.
 KONTROLLIMISE TAOTLUS (kellele):
 14.
 KONTROLLI TULEMUS
 Teostatud kontroll näitab, et käesolev sertifikaat (1)
 on välja antud nimetatud tolliasutuse poolt ja selles sisalduv teave on õige.
 ei vasta ehtsuse ega õigsuse nõuetele (vt lisatud märkused).
 Palutakse kontrollida käesoleva sertifikaadi ehtsust ja õigsust.
 ...........................................................................................
 (Koht ja kuupäev)
 Tempel
 ......................................................................................
 (Allkiri)
 ...............................................................................
 (Koht ja kuupäev)
 Tempel
 ...................................................................................
 (Allkiri)
 _____________
 (1)
 Sobivasse lahtrisse märkida X.
 (2)Täidetakse üksnes juhul, kui eksportiva riigi või territooriumi õigusnormid seda nõuavad.
 MÄRKUSED
 1.Sertifikaadil ei tohi olla kustutusi ega ülekirjutusi. Paranduse korral kriipsutatakse valed andmed läbi ja lisatakse vajaduse korral uued andmed. Selliseid muudatusi tohib teha üksnes sertifikaadi täitnud isik ning need peab kinnitama väljaandjariigi või -territooriumi tolliasutus.
 2.Sertifikaadile kantavate andmete vahele ei tohi jätta tühikuid ning igale kaubaartiklile peab eelnema järjekorranumber. Viimase kaubanimetuse järele tuleb tõmmata horisontaaljoon. Kasutamata ruum tuleb sellisel viisil läbi kriipsutada, et ei oleks võimalik teha hilisemaid lisandusi.
 3.Kaupu tuleb kirjeldada kooskõlas kaubandustavadega ja piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida.
 LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 TAOTLUS
 1.
 Eksportija (nimi, täielik aadress, riik)
 EUR.1
 Nr A
 000.000
 Enne vormi täitmist vt märkused tagaküljel.
 2.
 Järgmiste riikide vahelises sooduskaubanduses kasutatava sertifikaadi taotlus:
 .......................................................................................
 3.
 Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) (täitmine vabatahtlik)
 ja
 .......................................................................................
 (märkida asjaomased riigid, riikide rühmad või territooriumid)
 4.
 Riik, riikide rühm või territoorium, kust pärinevana tooteid käsitatakse
 5.
 Sihtriik, -riikide rühm või -territoorium
 6.
 Veo üksikasjad (täitmine vabatahtlik)
 7.
 Märkused
 8.
 Kaubaartikli järjekorranumber; märgistused ja numbrid; pakendite arv ja liik(1); kauba kirjeldus
 9.
 Brutomass (kg) või muu mõõtühik (l, m3 jne)
 10.
 Arved
 (täitmine vabatahtlik)
 (1)
 Pakkimata kaupade puhul märkida kas esemete arv või sõna „lahtine“.
 EKSPORTIJA DEKLARATSIOON
 Mina, allakirjutanu, pöördel kirjeldatud kauba eksportija,
 KINNITAN, et kõnealune kaup vastab lisatud sertifikaadi väljaandmiseks nõutavatele tingimustele;
 NIMETAN järgnevalt asjaolud, mis võimaldavad nendel kaupadel eespool nimetatud tingimustele vastata:
 ESITAN järgmised täiendavad dokumendid
 6
 :
 KOHUSTUN esitama asjaomaste asutuste taotluse korral kõik täiendavad tõendid, mida kõnealused asutused võivad nõuda selleks, et välja anda lisatud sertifikaat, ja vajaduse korral lubama, et kõnealused asutused kontrollivad minu raamatupidamist ja eespool nimetatud kauba tootmisprotsesse;
 TAOTLEN nimetatud kaupadele lisatud sertifikaadi väljaandmist.
 (Koht ja kuupäev)
 (Allkiri)
 V LISA
 CEUTAST JA MELILLAST PÄRIT TOODETE SUHTES KOHALDATAVAD ERITINGIMUSED
 Ainus artikkel
 1.Tingimusel et need vastavad A liite artiklis 14 sätestatud mittemuutmise reeglile, loetakse:
 (1)Ceutast ja Melillast pärinevateks toodeteks:
 a)täielikult Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid;
 b)Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid, mille tootmisel on kasutatud muid kui täielikult Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid, tingimusel, et:
 i)nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse A liite artikli 4 tähenduses või
 ii)nimetatud tooted pärinevad Põhja-Makedooniast või Euroopa Liidust, tingimusel et need on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva liite artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum;
 (2)Põhja-Makedooniast pärinevateks toodeteks:
 a)täielikult Põhja-Makedoonias saadud või toodetud tooteid;
 b)Põhja-Makedoonias saadud või toodetud tooteid, mille tootmisel on kasutatud muid kui täielikult Põhja-Makedoonias saadud või toodetud tooteid, tingimusel, et:
 i)nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse A liite artikli 4 tähenduses või
 ii)nimetatud tooted pärinevad Ceutast ja Melillast või Euroopa Liidust, tingimusel et need on läbinud töö või töötluse, mis on A liite artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum.
 2.Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.
 3.Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab eksportiva lepinguosalise nime ning „Ceuta ja Melilla“ kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 või päritoludeklaratsioonile. Lisaks sellele, juhul kui tooted pärinevad Ceutast ja Melillast, märgitakse see liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 4 või päritoludeklaratsioonile.
 4.Hispaania tolliasutus vastutab käesolevate reeglite kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.
 VI LISA
 TARNIJA DEKLARATSIOON
 Tarnija deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti kirjutada.
 TARNIJA DEKLARATSIOON
 kaupade kohta, mis on läbinud töö või töötluse reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil ilma sooduspäritolustaatust saamata
 Mina, allakirjutanu, lisatud dokumendiga hõlmatud kaupade tarnija, kinnitan, et:
 1.Järgmisi materjale, mis ei pärine [kust: märkida asjakohaste reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste nimed], on kasutatud [kus: märkida asjakohaste reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste nimed], et toota järgmisi kaupu:
 Tarnitud kaupade kirjeldus(1)
 Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus
 Kasutatud päritolustaatuseta materjalide rubriik(2)
 Kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus(2) (3)
 Koguväärtus
 2.Kõik muud materjalid, mida on kasutatud [kus: märkida asjakohaste reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste nimed], et toota neid kaupu, pärinevad [kust: märkida asjakohaste reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste nimed].
 3.Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool [märkida asjakohaste reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste nimed] kooskõlas A liite artikliga 13 ning seal on tekkinud järgmine kogulisandväärtus:
 Tarnitud kaupade kirjeldus
 Väljaspool [märkida asjakohaste reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste nimed] tekkinud kogulisandväärtus(4)
 (Koht ja kuupäev)
 (Tarnija aadress ja allkiri;
 lisaks tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile
 allakirjutaja nimi)
 ________________
 (1)Kui arve, saateleht või muu äridokument, millele käesolev deklaratsioon on lisatud, käsitleb mitut liiki kaupa või kaupu, mis ei sisalda päritolustaatuseta materjale samas mahus, peab tarnija neid selgelt eristama.
 Näide:
 Dokument hõlmab erinevaid rubriiki 8501 kuuluvaid elektrimootoreid, mida kasutatakse rubriiki 8450 kuuluvate pesumasinate tootmisel. Mootorite tootmisel kasutatud, ilma päritolustaatuseta materjalide liik ja väärtus võivad mudeliti erineda. Seetõttu tuleb mudelid loetleda eraldi esimeses veerus ja teistes veergudes esitada andmed iga mudeli kohta, et pesumasinate tootja saaks sõltuvalt kasutatud mootori mudelist õigesti hinnata iga oma toote päritolustaatust.
 (2)Nendes veergudes nõutud andmed tuleb esitada üksnes vajaduse korral.
 Näited:
 Ex grupi 62 rõivaid käsitlevas reeglis on öeldud, et kasutada võib märget „Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega“. Seega kui reegleid kohaldava konventsiooniosalise rõivatootja kasutab Euroopa Liidust imporditud kangast, mis oli seal kootud päritolustaatuseta lõngast, piisab sellest, kui Euroopa Liidu tarnija esitab oma deklaratsioonis lõngana kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjelduse ning selle lõnga rubriiki ja väärtust pole vaja märkida.
 Tootja, kes valmistab rubriiki 7217 kuuluvat raudtraati päritolustaatuseta raudlattidest, peab teise veergu märkima „raudlatid“. Kui seda traati kasutatakse masinate tootmiseks, mille suhtes on päritolureegliga kindlaks määratud kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtuse piirmäär, tuleb kolmandasse veergu märkida päritolustaatuseta lattide väärtus.
 (3)„Materjalide väärtus“ – kasutatavate päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi].
 Iga kasutatava, päritolustaatuseta materjali puhul tuleb märkida täpne väärtus esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta.
 (4)„Kogulisandväärtus“ – kõik väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi] akumuleerunud kulud, kaasa arvatud kõigi seal lisatud materjalide väärtus. Esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta tuleb märkida täpne kogulisandväärtus, mis on saadud väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi].
 VII LISA
 PIKAAJALINE TARNIJA DEKLARATSIOON
 Pikaajaline tarnija deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti kirjutada.
 PIKAAJALINE TARNIJA DEKLARATSIOON
 kaupade kohta, mis on läbinud töö või töötluse reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil ilma sooduspäritolustaatust saamata
 Mina, allakirjutanu, lisatud dokumendiga hõlmatud ning regulaarselt [kellele](1) ............................. tarnitavate kaupade tarnija, kinnitan, et:
 1.Järgmisi materjale, mis ei pärine [kust: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi], on kasutatud [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi], et toota järgmisi kaupu:
 Tarnitud kaupade kirjeldus(2)
 Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus
 Kasutatud päritolustaatuseta materjalide rubriik(3)
 Kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus(3) (4)
 Koguväärtus
 2.Kõik muud materjalid, mida on kasutatud [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi], et toota neid kaupu, pärinevad [kust: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi].
 3.Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi] kooskõlas A liite artikliga 13 ning seal on tekkinud järgmine kogulisandväärtus:
 Tarnitud kaupade kirjeldus
 Väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi] tekkinud kogulisandväärtus(5)
 Käesolev deklaratsioon kehtib nimetatud kaupade kõikide edaspidiste saadetiste kohta alates .........................................
 kuni ......................................................(6)
 Kohustun ................................(1) deklaratsiooni kehtivuse lõppemisest viivitamata teavitama.
 (Koht ja kuupäev)
 (Tarnija aadress ja allkiri; lisaks tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutaja nimi)
 ________________
 (1)Kliendi nimi ja aadress.
 (2)Kui arve, saateleht või muu äridokument, millele käesolev deklaratsioon on lisatud, käsitleb mitut liiki kaupa või kaupu, mis ei sisalda päritolustaatuseta materjale samas mahus, peab tarnija neid selgelt eristama.
 Näide:
 Dokument hõlmab erinevaid rubriiki 8501 kuuluvaid elektrimootoreid, mida kasutatakse rubriiki 8450 kuuluvate pesumasinate tootmisel. Mootorite tootmisel kasutatud, ilma päritolustaatuseta materjalide liik ja väärtus võivad mudeliti erineda. Seetõttu tuleb mudelid loetleda eraldi esimeses veerus ja teistes veergudes esitada andmed iga mudeli kohta, et pesumasinate tootja saaks sõltuvalt kasutatud mootori mudelist õigesti hinnata iga oma toote päritolustaatust.
 (3)Nendes veergudes nõutud andmed tuleb esitada üksnes vajaduse korral.
 Näited:
 Ex grupi 62 rõivaid käsitlevas reeglis on öeldud, et kasutada võib märget „Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega“. Seega kui reegleid kohaldava konventsiooniosalise rõivatootja kasutab Euroopa Liidust imporditud kangast, mis oli seal kootud päritolustaatuseta lõngast, piisab sellest, kui Euroopa Liidu tarnija esitab oma deklaratsioonis lõngana kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjelduse ning selle lõnga rubriiki ja väärtust pole vaja märkida.
 Tootja, kes valmistab rubriiki 7217 kuuluvat raudtraati päritolustaatuseta raudlattidest, peab teise veergu märkima „raudlatid“. Kui seda traati kasutatakse masinate tootmiseks, mille suhtes on päritolureegliga kindlaks määratud kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtuse piirmäär, tuleb kolmandasse veergu märkida päritolustaatuseta lattide väärtus.
 (4)„Materjalide väärtus“ – kasutatavate päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi].
 Iga kasutatava, päritolustaatuseta materjali puhul tuleb märkida täpne väärtus esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta.
 (5)„Kogulisandväärtus“ – kõik väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi] akumuleerunud kulud, kaasa arvatud kõigi seal lisatud materjalide väärtus. Esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta tuleb märkida täpne kogulisandväärtus, mis on saadud väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi].
 (6)Märkida kuupäevad. Pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg ei tohiks üldjuhul olla pikem kui 12 kuud vastavalt selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutuse kehtestatud tingimustele, kus pikaajaline tarnija deklaratsioon koostatakse.
 (1)
 ELT L 84, 20.3.2004, lk 13.
 (2)
 ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.
 (3)
 ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.
 (4)
 Lepinguosalised lepivad kokku, et nad loobuvad kohustusest lisada päritolutõendile artikli 8 lõikes 3 osutatud märge.
 (5)
 EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23.
 (6)
 Näiteks impordidokumendid, liikumissertifikaadid, arved, tootja deklaratsioonid jms, mis viitavad tootmisel kasutatud toodetele või samas seisukorras reeksporditud kaupadele.