type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 25.11.2021
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 420/19
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2051
 z dne 24. novembra 2021
 o dovoljenju za pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104 kot krmni dodatek za pitovne purane (imetnik dovoljenja: Danisco Animal Nutrition, ki ga zastopa Genencor International B.V.)
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo in podaljšanje takih dovoljenj.
 (2)
 V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.
 (3)
 Zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104, prej opredeljen kot Bacillus amyloliquefaciens PTA-6507, Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50013 in Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50104, kot krmni dodatek za pitovne purane in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“.
 (4)
 Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 17. marca 2021 (2) ugotovila, da pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104 pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Ugotovila je tudi, da ta pripravek ni dražljiv za kožo in oči ter ne povzroča preobčutljivosti kože, vendar zaradi beljakovinske narave aktivnih snovi velja za povzročitelja preobčutljivosti dihal. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je tudi ugotovila, da je pripravek lahko učinkovit kot zootehnični dodatek v krmnih mešanicah. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.
 (5)
 Ocena pripravka iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104 je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo proizvoda, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.
 (6)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „stabilizatorji mikroflore“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 24. novembra 2021
 Za Komisijo
 predsednica
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) UL L 268, 18.10.2003, str. 29.
 (2) EFSA Journal 2021;19(4):6535.
 PRILOGA
 Identifikacijska številka dodatka
 Ime imetnika dovoljenja
 Dodatek
 Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda
 Vrsta ali kategorija živali
 Najvišja starost
 Najnižja vsebnost
 Najvišja vsebnost
 Druge določbe
 Datum izteka veljavnosti dovoljenja
 CFU/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage
 Kategorija: zootehnični dodatki
 Funkcionalna skupina: stabilizatorji mikroflore
 4b1827i
 Danisco Animal Nutrition, ki ga zastopa Genencor International B.V.
 Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 in Bacillus. velezensis NRRL B-50104
 Sestava dodatka
 pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 in Bacillus. velezensis NRRL B-50104 z najnižjo vsebnostjo 2,5 x 109 CFU/g dodatka (skupaj) z najnižjo koncentracijo bakterij 8,3 x 108 vsakega seva/g dodatka.
 v trdni obliki
 pitovni purani
 –
 7,5 × 107
 –
 1.
 V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.
 2.
 Uporablja se lahko v krmi, ki vsebuje naslednje dovoljene kokcidiostatike: natrijev lasalocid A, natrijev monenzin in diklazuril.
 3.
 Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala.
 15. december 2031
 Lastnosti aktivne snovi
 žive spore Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 in Bacillus. velezensis NRRL B-50104
 Analizna metoda (1)
 Identifikacija in metoda štetja Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 in Bacillus. velezensis NRRL B-50104 v krmnem dodatku, premiksih in krmnih mešanicah
 —
 Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE).
 —
 Metoda štetja: metoda razmaza na plošči po toplotni obdelavi – EN 15784
 (1) Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


type: wikipedia

text:
Spirit is een Vlaamse links-liberale partij, actief tot eind 2009. De partij werd opgericht in 2001 en heette voor het grootste deel van haar bestaan, tot 19 april 2008, Spirit (backroniem voor Sociaal, Progressief, Internationaal, Regionalistisch, Integraal-democratisch, en Toekomstgericht). Na acht jaar werd toen de naam spirit veranderd in VlaamsProgressieven (afgekort als Vl.Pro). Op 1 januari 2009 werd de partij, na te zijn verlaten door enkele kopstukken, nogmaals omgedoopt, tot Sociaal-Liberale Partij (SLP).
 Eind 2009 besliste de partij de krachten te bundelen met Groen!, en erin te integreren, terwijl door congressen en studiedagen geleidelijk aan een vernieuwd geheel zou worden gewerkt. Lokaal kon SLP nog bestaan tot de volgende gemeenteraadsverkiezingen (in 2012).
 De partij was lid van de Europese Vrije Alliantie; haar voorloper, de voormalige Volksunie, behoorde tot de stichtende leden van de EVA.
 De jongerenorganisatie heette L2. Ook na de fusie met Groen! in 2009 wil de organisatie blijven bestaan - los van elke politieke partij - om het sociaalliberalisme te blijven promoten.
 In de omgeving van de partij werd een links-liberaal tijdschrift in het leven geroepen: LINK. Het laatste nummer verscheen in de zomer van 2007.
 Bestuur
 De partij spirit werd in mei 2001 in Dendermonde statutair opgericht door Els Van Weert (oprichtend voorzitter), Dirk De Cock en Pol Vanden Bempt.
 Opeenvolgende verkozen of waarnemend voorzitters waren Annemie Van de Casteele (2001-2002), Els Van Weert (2002-2004), Geert Lambert (2004-2007), Bettina Geysen (2007-2008), Nelly Maes (interim-voorzitter van medio november tot medio december 2008) en opnieuw, als waarnemende, Geert Lambert (2008-2009).
 Tijdens Lamberts eerste voorzittersperiode werd duidelijk gekozen voor een links-liberaal profiel, wat de facto van bij de oprichting al zo was; eind november 2008 werd deze koers door de partijraad extra bekrachtigd hetgeen tot een scheuring in de partij leidde. De partij had net als voorgangers VU en vooral ID21, sterke banden met het Nederlandse D66.
 Geschiedenis
 Spirit
 De partij ontstond uit de Volksunie en de politieke beweging iD21. Toen de Volksunie na onenigheid over het al dan niet goedkeuren van het Lambermontakkoord uit elkaar viel, volgde een referendum onder de leden. De zogenaamde Toekomstgroep vormde hierna met iD21 de partij spirit.
 Het aangaan van een kartel met de sp.a, onder aanvoering van Bert Anciaux, leidde in november 2002 tot een uitstroom van kopstukken naar Open Vld en Groen!.
 De kartelformule met Steve Stevaert en Bert Anciaux als boegbeelden scoorde goed in 2003, en leverde tal van (nieuwe) parlementsleden op. Bij de volgende parlementsverkiezingen leek het vernieuwende effect van de samenwerking electoraal fel verminderd.
 De partij had sinds 2005 "de Vlaamse Links-Liberalen" als toevoegsel.
 Spirit kwam in 2005 in het nieuws doordat de partij, hoewel principieel voorstander van referenda, tegen een voorstel stemde om een volksraadpleging over het Verdrag tot vaststelling van een Grondwet voor Europa te houden. De partij verwees hierbij naar het voornemen van het Vlaams Belang om deze raadpleging te gebruiken voor het voeren van campagne tegen een mogelijke toetreding van Turkije tot de EU. Spirit vond dit een voldoende reden om in dit geval niet te kiezen voor het instrument van het referendum.
 Een ander markant feit uit 2005 was het opstappen van Geert Lambert uit de onderhandelingen over de splitsing van de kieskring Brussel-Halle-Vilvoorde. Hierdoor werd een communautair akkoord, waarvan Spirit vond dat het schadelijk was voor de Vlaamse belangen, onmogelijk gemaakt. Els Van Weert, federaal staatssecretaris van Sociale Economie en Duurzame Ontwikkeling, had aangekondigd uit de regering te stappen als Brussel-Halle-Vilvoorde niet of tegen een te hoge Vlaamse prijs gesplitst werd. Dit was dus niet nodig. Hiermee wilde spirit bewijzen dat de regionalistische reflex nog steeds een belangrijk item was voor de partij.
 Eind 2005 besloot spirit haar oppositiehouding tegenover het Vlaams Belang te benadrukken door een 70 puntenplan te schrijven over de interculturele maatschappij. Spirit wilde in dat plan een samenleving die het wij-zij-denken oversteeg. De georganiseerde multiculturaliteit, ieder in zijn of haar hokje, was voor spirit geen perspectief. Dat hokjesdenken kon je volgens hen alleen maar overstijgen wanneer mensen met een verschillende achtergrond elkaar effectief ontmoetten. Zo zou Vlaanderen een kleurrijke, hechte interculturele samenleving worden, aldus nog de partij.
 Bij de federale verkiezingen op 10 juni 2007 verloor de partij aanzienlijk. In de senaat bleef alleen voorzitter Geert Lambert over. Bert Anciaux werd met voorkeurstemmen tot senator gekozen, maar verkoos Vlaams minister te blijven - de opvolgersplaats was voor Myriam Vanlerberghe (sp.a). De partij moest zich beraden over haar toekomst nu zij geconfronteerd werd met dit catastrofaal verlies.
 Op 13 oktober 2007 werd Bettina Geysen de nieuwe voorzitster van spirit. Het gewezen nethoofd van Eén volgde Geert Lambert op, die niet langer kandidaat was om de links-liberale partij te leiden. Met de komst van Geysen wilde Spirit nieuwe namen lanceren en de partij meer durf en uitstraling geven. Meteen werd een manifest gepubliceerd, "Gemeenschap is leuk met twee", over de voorgestane confederalisering van België, te bereiken door aan de gemeenschappen en gewesten volledige machtsbevoegdheid over hun grondgebied te geven, en terreinen waarop men samen wil werken federaal te maken - kortom een omkering van de federale structuurswerking.
 VlaamsProgressieven
 Op 19 april 2008 maakte Spirit op een congres in Mortsel de nieuwe naam bekend: VlaamsProgressieven.
 Op 11 oktober 2008 beslist een Algemene Ledenvergadering om het kartel met sp.a voort te zetten.
 Op 19 november 2008 stapte Bettina Geysen als voorzitster op, na publicaties over vermeende onregelmatige declaraties bij de VRT, gedaan door haar en haar levenspartner en gewezen VRT-directeur Aimé Van Hecke. Nelly Maes volgde voorlopig als interim-voorzitster op. Op 13 december nam Geert Lambert de voorzittershamer over.
 Ondertussen kwam er druk op de kartelformule, en werd gepleit binnen sp.a en ook door Bert Anciaux voor een samengaan in één nieuwe partij. Op 25 november 2008 stemde echter 68 procent van de partijraad voor het voorstel van Geert Lambert om een zelfstandige koers te blijven varen, zelfs indien dit het einde van het kartel met sp.a zou betekenen. De partijraad wenste geen enkele onduidelijkheid te laten bestaan over het onafhankelijk verder bestaan, met eigen naam, van haar partij. Sp.a-voorzitter Caroline Gennez liet in een reactie hierop weten dat het kartel werd opgezegd. Alle Vlaamse parlementsleden van Vl.Pro gaven op 26 november 2008 te kennen dat wat hen betreft de fractie in het Vlaams Parlement, tussen hen en sp.a, bleef bestaan, om het aangegane regeerakkoord verder te steunen. Lambert stelde dat dit geen tegenstelling inhield met het voornemen om als partij zelfstandig door te gaan.
 Bert Anciauxs minderheidsvoorstel om een gezamenlijk progressief project van sp.a en VlaamsProgressieven te smeden, plaatste hem na de partijraadsvergadering in een onhoudbare positie. Anciaux, minister in functie, kreeg van Maes en Lambert te horen dat hij moest kiezen. Op 4 december 2008 besliste hij om als onafhankelijke "naar een nieuw sociaal project" te streven: een grote coalitie van progressieven en socialisten in de geest van enerzijds de samenwerkingsvorm van de Europese politieke fractie PES en anderzijds het manifest "Het Sienjaal" uit 1995 van Maurits Coppieters en Norbert De Batselier, resp. destijds Volksunie- en SP-kopstukken.
 Anciauxs medestanders en anderen die de aparte koers irrealistisch vonden (om ooit nog op eigen kracht parlementsmandaten te behalen), waren intussen al opgestapt bij de partij. De meesten van hen stapten met Anciaux medio januari 2009 over naar de sp.a (die daarop herdoopt werd tot "Socialisten en Progressieven Anders"); een enkeling bleef onafhankelijke of werd Open Vld'er.
 Sociaal-Liberale Partij
 Er werd geopteerd voor opnieuw een naamswijziging, vermits de partij zich duidelijk wilde profileren met een nieuwe start, los van de vertrokken bekende gezichten.
 Stipt om middernacht op de jaarwisseling 2008 - 2009 maakte Geert Lambert de tweede naamswijziging van de partij naar Sociaal-Liberale Partij bekend. Het partijprogramma van de VlaamsProgressieven werd onverkort overgenomen, maar met meer radicalisme naar voren gebracht. Speerpunten vormden het terugdringen van de staatsschuld (zie ook "Een aanpak tegen de vergrijzing: SOS 2011"), manifest van de jongerenorganisatie L2 tegen het doorschuiven van de staatsschuld naar volgende generaties, het hervormen van de sociale verzekeringen en het bestrijden van armoede, de strikte scheiding der machten en de confederalisering van België, het ondersteunen van innovatief ondernemerschap, de interculturaliteit en het erkennen van 'sans-papiers' en een bestuurlijke hervorming van Europa.
 Verkiezingen van 2009
 Alle peilingen voor de verkiezingen van 7 juni 2009 (waarbij een nieuw Europees Parlement werd verkozen en een nieuw Vlaamse Parlement) gaven aan dat SLP de kiesdrempel van 5% niet zou halen, wat kiezers nog ontmoedigde. De SLP behaalde nationaal uiteindelijk 1,09% van de stemmen voor het Vlaamse Parlement en 0,65% voor het Europees Parlement. Hiermee had de partij geen enkele verkozene, en vielen de partijdotaties weg, waardoor het partijsecretariaat geen personeel meer kon houden.
 Fusie met Groen!
 Na de verkiezingsnederlagen in 2007 en 2009 besloot de partij te integreren in een groter geheel. Eind 2009 gingen SLP en Groen! een fusie aan onder de naam Groen!. In het Europees Parlement werkten Groen! en SLP met De Groenen/Vrije Europese Alliantie al in dezelfde fractie samen.
 Leden
 Voorzitters
 Parlementsleden tot strategiebreuk november 2002
 Vertrokken naar VLD:
 Fons Borginon
 Sven Gatz
 Margriet Hermans
 Annemie Van de Casteele
 Patrik Vankrunkelsven
 Vincent Van Quickenborne
 Vertrokken naar Agalev:
 Bart Staes
 Ferdy Willems
 Parlementsleden tot strategiebreuk december 2008
 Vertrokken naar sp.a:
 Bert Anciaux (minister)
 Fouad Ahidar
 Jos Bex
 Stijn Bex
 Marie-Paule Quix
 Jan Roegiers
 Annelies Storms
 Koen T'Sijen
 Joris Vandenbroucke
 Vertrokken naar Groen!:
 Bart Caron
 Overige
 Bekende (blijvende) leden van deze partij waren onder andere:
 Frans Baert (oud-VU-parlementslid)
 Stijn Coppejans (voorzitter L2 en directeur)
 Dirk De Cock (parlementslid)
 Herman Lauwers (parlementslid)
 Walter Muls (parlementslid)
 Annemie Roppe (parlementslid)
 Hugo Schiltz (oud-minister)
 Wouter Van Bellingen (schepen)
 Paul Van Grembergen (minister)
 Thomas Vanbiervliet (voorzitter L2)
 Lionel Vandenberghe (parlementslid)
 Externe links
 Sociaal-Liberale Partij
 Gemeenschap is leuk met twee, manifest voor confederalisering van België van de VlaamsProgressieven
 Voormalige Belgische politieke partij


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21984A0315(01)
 Accordo in forma di scambio di lettere che modifica l' accordo temporaneo di disciplina concertata tra la Comunità economica europea e la Repubblica d' Austria per gli scambi reciproci di formaggi
 Gazzetta ufficiale n. L 072 del 15/03/1984 pag. 0030
 *****ACCORDO in forma di scambio di lettere che modifica l'accordo temporaneo di disciplina concertata tra la Comunità economica europea e la Repubblica d'Austria per gli scambi reciproci di formaggi Lettera n. 1 Signor Ambasciatore, ho l'onore di riferirmi all'accordo temporaneo di disciplina concertata tra la Repubblica d'Austria e la Comunità economica europea per gli scambi reciproci di formaggi, firmato il 21 ottobre 1981 a Bruxelles è modificato da ultimo dallo scambio di lettere del 23 marzo 1983. I. In occasione delle ultime consultazioni a titolo dell'articolo 6 di detto accordo, è risultato opportuno modificare alcune sue disposizioni per meglio adattarli alle esigenze reali del mercato. In tale contesto, è apparso necessario prorogare l'accordo temporaneo per un anno oltre il periodo inizialmente previsto. Tuttavia, le due parti esprimono la speranza che questa modifica possa creare le condizioni per un'ulteriore proroga dell'accordo a tempo illimitato. II. Di comune intesa, l'accordo temporaneo di disciplina concertata tra la Repubblica d'Austria e la Comunità economica europea per gli scambi reciproci di formaggi è modificato come segue: 1) La data del « 31 dicembre 1984 » che figura nell'articolo II, paragrafo 1, è sostituita da quella del « 31 dicembre 1985 ». Qualora gli scambi di una o dell'atra parte non raggiungessero i livelli indicati nell'accordo, avranno luogo consultazioni immediate a richiesta di una delle due parti, allo scopo di trovare una soluzione mutualmente accettabile. Se nel corso di tali consultazioni non può essere trovata una soluzione accettabile, ciascuna parte ha il diritto di recedere dal presente accordo con un preavviso di tre mesi. 2) Il testo dell'articolo II, paragrafo 3, è sostituito dal testo seguente: « 3. Esse convengono, per il periodo dal 1o gennaio 1984 al 31 dicembre 1985, che per i formaggi sotto indicati i quantitativi annualmente scambiati e i dazi da riscuotere all'importazione non possono superare i limiti seguenti: a) All'importazione in Austria i) Formaggi, fabbricati con latte di vacca, della sottovoce 04.04 A della tariffa doganale austriaca, originari e provenienti dalla Comunità, accompagnati da un titolo di qualità e di origine riconosciuto: 1.2.3 // // Quantitativi // Dazi all'importazione // - Formaggi fusi // 2 000 t // 760 S/100 kg // - Formaggi a pasta erborinata // // 560 S/100 kg // - Danbo, Edam, Elbo, Fynbo, Fontal, Gouda, Havarti, Molbo, Maribo, Mimolette, Samsoe, Tybo // // 560 S/100 kg // - Tilsit // // 460 S/100 kg // - Emmental, Gruyère // 3 000 t // 460 S/100 kg // - Butterkaese, Esrom, Italico, Kernheim, Saint-Nectaire, Saint-Paulin, Taleggio, Cheddar, nonché gli altri formaggi non menzionati sopra, aventi tenore, in peso, di acqua della materia non grassa inferiore o uguale a 62 %, salvo quelli delle sottovoci 04.04 A I a), b) e c) della tariffa doganale austriaca // // 560 S/100 kg ii) I formaggi di cui al punto i), di origine comunitaria, non accompagnati dal titolo di cui al punto i), non possono essere importati in Austria. b) All'importazione nella Comunità Formaggi della voce 04.04 della tariffa doganale comune, originari e provenienti dall'Austria, accompagnati da un titolo riconosciuto: 1.2.3 // // Quantitativi // Dazi all'importazione // - Emmental, Gruyère, Sbrinz, Bergkaese, diversi da quelli grattugiati o in polvere, aventi un tenore minimo di materie grasse di 45 %, in peso, della sostanza secca, di una maturazione di almeno tre mesi, della sottovoce 04.04 A della tariffa doganale comune: // // // - in forme standard // 5 000 t (1) // 18,13 ECU/100 kg // - in pezzi condizionati sotto vuoto o gas inerte, con la crosta almeno da un lato, di peso uguale o superiore a 1 kg e inferiore a 5 kg // 3 000 t (1) // 18,13 ECU/100 kg // - Formaggi fusi, diversi da quelli grattugiati o in polvere, nella cui fabbricazione non sono stati impiegati altri formaggi che l'Emmental, Il Gruyère e l'Appenzell ed, eventualmente, a titolo aggiuntivo, il Glaris alle erbe (detto "Schabziger"), condizionati per la vendita al minuto, aventi un tenore di materie grasse, in peso, della sostanza secca inferiore o uguale a 56 %, della sottovoce 04.04 D della tariffa doganale comune // 3 750 t // 36,27 ECU/100 kg // - Formaggi fusi, affumicati, aventi tenore di materie grasse, in peso, della sostanza secca uguale o superiore a 40 % e inferiore o uguale a 48 %, della sottovoce 04.04 D I a) della tariffa doganale comune (2) // 350 t // Prelievo intero // - Tilsit, a pasta non pressata, di una maturazione di almeno un mese, e Butterkaese, della sottovoce 04.04 E I b) 2 della tariffa doganale comune // // // - Formaggi a pasta erborinata della voce 04.04 C della tariffa doganale comune // // // - Edam, avente un tenore di materie grasse, in peso, della sostanza secca uguale o superiore a 40 % e inferiore a 48 %, presentato in forma di peso netto, inferiore o uguale a 350 g (detto "Geheimratskaese"), della sottovoce 04.04 E I b) 2 della tariffa doganale comune // 2 400 t // 55 ECU/100 kg // - Formaggi tipo Feta e Kefalo-Tyri, fabbricati con latte di vacca, aventi un tenore di materie grasse, in peso, della sostanza secca inferiore a 48 %, della sottovoce 04.04 E I b) 2 della tariffa doganale comune // // // - Altri formaggi (2) // 200 t // Prelievo intero (1) I quantitativi di queste categorie di formaggi sono intercambiabili nei limiti del 25 % dei quantitativi indicati. (2) Questi formaggi non devono essere accompagnati da un titolo riconosciuto. ». 3) Il testo dell'articolo II, paragrafo 4, è sostituito dal testo seguente: « 4. L'Austria si impegna a prendere le misure necessarie per garantire che: - da un lato, i quantitativi concordati, sia all'importazione in Austria in provenienza dalla Comunità [paragrafo 3, lettera a)], sia all'esportazione dall'Austria verso la Comunità [paragrafo 3, lettera b)], non vengano superati; - dall'altro, le licenze per l'importazione in Austria vengano concesse regolarmente e in modo che possa essere realizzata l'importazione in Austria dei quantitativi concordati in provenienza dalla Comunità. Le disposizioni in materia, in particolare le modalità di distribuzione delle licenze, saranno portate a conoscenza delle competenti autorità comunitarie, nonché degli esportatori e/o degli importatori. La Comunità e l'Austria faranno in modo che i vantaggi mutualmente concessi non vengano compromessi da altre misure all'importazione. ». 4) Il periodo « primo semestre del 1984 » che figura all'articolo II, paragrafo 9, è sostituito dal periodo « secondo trimestre del 1985 ». III. Tutte le altre disposizioni dell'accordo rimangono immutate. Le sarei grato se volesse confermarmi il Suo accordo sul contenuto della presente lettera. Voglia gradire, Signor Ambasciatore, i sensi della mia alta considerazione. A nome del Consiglio delle Comunità europee Lettera n. 2 Signor Direttore Generale, mi pregio accusare ricevuta della Sua lettera in data odierna in merito alla modifica dell'accordo temporaneo di disciplina concertata tra la Comunità economica europea e la Repubblica d'Austria per gli scambi reciproci di formaggi. Posso confermarle l'accordo del mio governo sul contenuto della Sua lettera. Voglia gradire, Signor Direttore Generale, i sensi della mia alta considerazione. Per il governo della Repubblica d'Austria


type: caselaw

text:
 27.1.2007
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 20/36
 Recurso interpuesto el 18 de diciembre de 2006 — Makhteshim Agan Holding y otros/Comisión
 (Asunto T-393/06)
 (2007/C 20/56)
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Demandantes: Makhteshim Agan Holding BV (Ámsterdam, Países Bajos), Makhteshim Agan Italia Srl (Bérgamo, Italia) y Magan Italia Srl (Bérgamo, Italia) (representantes: C. Mereu y K. Van Maldegem, abogados)
 Demandada: Comisión de las Comunidades Europeas
 Pretensiones de las partes demandantes
 —
 Que se anule la Decisión de la Comisión D/531125, de 12 de octubre de 2006.
 —
 Que se condene a la demandada a cumplir las obligaciones que le incumben en virtud del Derecho comunitario y a revisar y utilizar todos los datos disponibles, incluidos los datos sobre los efectos en las personas, para asegurar la inclusión del azinfos-metil en el anexo I de la DPF.
 —
 Que se condene a la demandada a cargar con todas las costas y gastos en los que se incurra en el procedimiento.
 Motivos y principales alegaciones
 Mediante su recurso, las demandantes solicitan que se anule la Decisión de la Comisión D/531125, incluida en un escrito con fecha de 12 de octubre de 2006 dirigida a la autoridad competente para examinar la sustancia activa azinfos-metil en el Estado miembro que ha de realizar el procedimiento de información en el marco de la Directiva 91/414/CEE, relativa a la comercialización de productos fitosanitarios (en lo sucesivo, «DPF») (1), mediante la cual la demandada declara que no adoptará ninguna decisión sobre la aprobación e inclusión de la sustancia activa en cuestión en el anexo I de la mencionada Directiva e indica además que, a falta de aprobación a nivel comunitario en la fecha establecida en el artículo 8, apartado 2, de la DPF, ya no existirá ninguna base legal para mantener la sustancia en el mercado.
 Las demandantes alegan que la Decisión controvertida equivale a una prohibición de facto y de iure del azinfos-metil, al afirmar de manera inequívoca que no se adoptará ninguna decisión sobre la inclusión de la sustancia en el anexo I de la DPF y al pretender conseguir la prohibición de comercialización del azinfos-metil a través de la inactividad de la demandada hasta la expiración del plazo establecido para la aprobación.
 Las demandantes alegan que la Decisión controvertida obstaculiza sus derechos al examen objetivo de la sustancia en cuestión a la luz de los estudios científicos recientes que han aportado. Además, al privar a las demandantes de su derecho a volver a registrarse y a continuar vendiendo sus productos en los Estados miembros, la demandada violó presuntamente el principio de proporcionalidad y el derecho fundamental de las demandantes a desarrollar su actividad económica, menoscabando así su derecho de propiedad.
 Asimismo, las demandantes afirman que la Decisión controvertida adolece de vicios sustanciales de procedimiento. Más concretamente, la falta de iniciativa por parte de la demandada para realizar una propuesta sobre la inclusión del azinfos-metil en el anexo 1 de la DPF y la prohibición de comercialización que pretende mediante su inactividad suponen una violación del artículo 5, apartado 2, de la Decisión del Consejo 1999/468/CE (2) y del artículo 8, apartado 2, de la DPF.
 Finalmente, aun cuando el Tribunal de Primera Instancia declarase que la Decisión controvertida no es un acto impugnable con arreglo al artículo 230, apartado 4, CE, las demandantes solicitan que se declare en todo caso la admisibilidad de su recurso con arreglo al artículo 232 CE, en la medida en la que la inactividad de la demandada constituye una omisión ilegal.
 (1) DO L 230, p. 1
 (2) Decisión 1999/468/CE del Consejo, por la que se establecen los procedimientos para el ejercicio de las competencias de ejecución atribuidas a la Comisión, DO L 184, p. 23


type: other

text:
Številka 23, letnik VI
 Ponovno dobrodošli, spoštovani bralci TFL Glasnika!
 Nova, že deseta sezona TFL Glasnika bo potekala v starem tempu, vendar z nekaterimi novostmi. Intervjuji bodo ostali, pravni strokovni članki tudi, tema tedna bo nekoliko prenovljena, dodali pa bomo nekaj praktičnih vsebin. Potrudili se bomo, da boste zadovoljni, tudi v anketi, ki smo jo izvedli, ste dejali, da ste zadovoljni, tako da bo naša ključna skrb še naprej predvsem vaše zadovoljstvo.
 V današnjem pravnem članku nam dr. Primož Gorkič predstavlja prispevek z naslovom "Pravica do izjave in dostop do ustavnega sodišča v postopkih izvršitve evropskega naloga za prijetje in predajo". Zaslišanje zahtevane osebe v postopku izvršitve evropskega naloga za prijetje in predajo ne zadostuje vedno merilom, ki izhajajo iz 22. člena Ustave RS.
 Za današnjo temo tedna pa nam mag. Ivan Simič piše na temo davkov z naslovom "Pomisli, davek!". In kot pravi: "Davki so sestavni del našega življenja in zaradi tega smo z njimi povezani bodisi prostovoljno, kar je veliko lažje, bodisi prisilno, kar pa povzroča odpor do njih. Vsak davčni zavezanec sam izbira, kakšen odnos bo imel do davkov."
 Zlata Tavčar: Obveščanje za prihodnost
 Ponovno dobrodošli, spoštovani bralci TFL Glasnika! Nova, že deseta sezona bo potekala v starem tempu, vendar z nekaterimi novostmi. Intervjuji bodo ostali, pravni strokovni članki tudi, tema tedna bo nekoliko prenovljena, dodali pa bomo nekaj praktičnih vsebin. Potrudili se bomo, da boste zadovoljni, tudi v anketi, ki smo jo izvedli, ste dejali, da ste zadovoljni, tako da bo naša ključna skrb še naprej predvsem vaše zadovoljstvo.
 S tem ciljem smo prenovili tudi portal Tax-Fin-Lex, kar ste zelo pozitivno sprejeli, in veseli nas, da je portal za vas enostaven in intuitiven. Prepoznali ste pametne novosti, predvsem vašo personalizirano uporabo, poleg seveda vseh preverjenih in bogatih davčnih, finančnih in pravnih vsebin.
 Zdaj ne gre več samo za TFL Vsebine, kot smo po novem poimenovali vse podatkovne baze, ki predstavljajo temelj portala in česar ste bili vajeni pri večini portalov do zdaj. Zdaj gre za TFL Obveščanja in predvsem za TFL Medije. Za kaj gre? Vaš čas je dragocen, mi pa s sodobnimi metodami delamo za vas: pošljemo vam natančno tisto informacijo, ki jo potrebujete (izberete storitev obveščanja), tako da vam ni treba vsak dan pregledovati in iskati, kaj je novega. V TFL Medijih pa vas vsak dan razvajamo z brezplačnimi novicami. Seveda lahko še vedno dostopate do vseh informacij na portalu, a ključno postaja obveščanje.
 Ob konceptu prenove smo se veliko spraševali, kako dolgo bo zdržala. Kako vizionarski smo bili pri tem? Sodobni trendi interneta gredo v smer enostavnosti, predvsem pa v smer intuitivnosti uporabnika, ki mora z lahkoto, brez večjega razmišljanja in branja priročnikov, vedeti, kaj je njegov naslednji korak pri uporabi. Priznati moram, da obožujem to empatijo Steva Jobsa, ki je z razumevanjem potreb uporabnikov le-te na tako enostaven način implementiral v vsako potezo iphona in vseh drugih svojih izdelkov. S tem je spremenil ves svet. Tudi mi si želimo, da bi bilo za vas, spoštovani uporabniki storitev portala TFL, podobno, da boste takoj našli informacijo, ki jo potrebujete, naj bo na vašem računalniku ali mobilnem telefonu. Tehnika in orodja niso več vprašanje. Ključna je izčrpna in prava informacija in to imamo. Kmalu tudi tehnika ne bo več ovira, prepustili se bomo samo svojim željam, kot vizionarsko ugotavlja Ivan Simič v današnji temi tedna.
 Ne vem, kdaj bo tako deloval tudi portal TFL, vem pa, da ga delamo s tako strastjo in energijo, da bo zagotovo vedno v koraku s časom in bo predstavljal sodobno vrhunsko storitev. Seveda je ključna tista prava vsebina, ki jo potrebujete. Naša prizadevanja v prihodnje bodo šla predvsem v to smer in novosti, ki jih pripravljamo, vas bodo prijetno presenetile.
 Letošnje leto je zelo posebno za nas še iz enega razloga. Praznujemo našo prvo desetko – to je deseto obletnico portala Tax-Fin-Lex in deseto obletnico izbora najuglednejšega davčnega, finančnega in pravnega strokovnjaka. Oba dogodka bomo posebej počastili.
 S temi mislimi, naravnanimi predvsem naprej, v nove dosežke, se od vas poslavljam. Želim vam, da bo tudi za vas letošnja sezona uspešna, da se bomo lahko pohvalili z novostmi in uspehi ter nazdravili za optimizem v nas, za zadovoljstvo in srečo, za katera smo se potrudili, da ju imamo in da ju znamo opaziti in živeti.
 Pravica do izjave in dostop do ustavnega sodišča v postopkih izvršitve evropskega naloga za prijetje in predajo
 piše: dr. Primož Gorkič, član Katedre za kazensko pravo na Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani
 Zaslišanje zahtevane osebe v postopku izvršitve evropskega naloga za prijetje in predajo ne zadostuje vedno merilom, ki izhajajo iz 22. člena Ustave RS.
 Ustavno sodišče RS je poleti izdalo sklep in odločbo v zadevi Up-500/15. S sklepom z dne 17. julija 2015 je zadržalo sklepe rednih sodišč, s katerimi so ta dovolila predajo pritožnika Litvi, 20. julija 2015 pa je z odločbo ista sklepa tudi razveljavilo in vrnilo v ponovno odločanje. S tem je Ustavno sodišče nakazalo, kako rešiti zadrege pri dostopu do ustavnosodnega varstva pri vprašanjih sodelovanja med državami članicami EU v kazenskih zadevah.
 Začetki?
 Po pristopu k EU so se vprašanja s področja kazenskega sodelovanja med državami članicami razmeroma hitro preselila tudi na slovensko Ustavno sodišče. O tem, ali naj presojajo skladnost takrat veljavnega Zakona o evropskem nalogu za prijetje in predajo, je Ustavno sodišče odločalo že leta 2006. Vendar pa je pobudo za presojo ustavnosti zavrglo z utemeljitvijo, da pobudnik - ki je bil med tem že predan Italiji - ne uživa več pravnega interesa. Zaradi predaje drugi državi članici namreč ni mogel več pričakovati izboljšanja svojega pravnega položaja.
 Takšna odločitev je presenetila in odmevala tudi v strokovni javnosti. Postopki izvršitve ENPP so hitri in grozilo je, da prav zaradi tega ne bo mogoče utemeljevati ne pravnega interesa za pobudo presoje ustavnosti, ne pravnega interesa za odločanje o ustavni pritožbi. To pa bi hkrati pomenilo, da se izmikamo ustavnosodni presoji razmerja med pravom EU in slovensko ustavo.
 Res je enak pristop Ustavno sodišče ubiralo tudi pri presoji pravnega interesa odločanja o ustavnih pritožbah zoper sklepe sodišč, s katerimi so ta dovoljevala predajo (npr. v zadevi U-I-5/11-4, Up-5/11-7, Up-26/11-4, sklep z dne 15. 9. 2011). Ustavno sodišče ni zaznalo podobnosti med položaji, ko je z ugotovitvenimi odločbami odločalo o ustavnih pritožbah zoper akte o trajajočem odvzemu prostosti (običajno priporu, ki je že prenehal), in položaji, ko zaradi predaje odvzem prostosti dejansko še traja, vendar pa se zaradi prehoda v jurisdikcijo druge države spremeni pravna podlaga (in je torej z vidika slovenskega pravnega reda odvzem prostosti prenehal v pravnem smislu).
 Pomisli, davek!
 piše: mag. Ivan Simič
 Davki so sestavni del našega življenja in zaradi tega smo z njimi povezani bodisi prostovoljno, kar je veliko lažje, bodisi prisilno, kar pa povzroča odpor do njih. Vsak davčni zavezanec sam izbira, kakšen odnos bo imel do davkov. Dejstvo je, da brez davkov ne bi bilo normalnega delovanja države, ne bi bilo šolstva, zdravstva, sociale in vseh ostalih pozitivnih, državljanom potrebnih zadev. V svetu imamo različne načine oziroma pristope sprejemanja davčnih predpisov, odmerjanja davkov in njih plačilo. Zmeraj sem bil in sem še zmeraj zagovornik enostavnega, prijaznega in pravičnega načina pobiranja davkov. Žal pa zmeraj nisem pravilno razumljen.
 Davkom sem se zaobljubil davnega leta 1988 in od takrat so stalnica mojega življenja. Sem zagovornik enotnih in nižjih davčnih stopenj. Zato ne razumem, zakaj bi moral tisti, ki zasluži več, plačati davek po višji stopnji, kot tisti, ki zasluži manj. Davek je prisila in ne donacija. Zaradi tega progresivnim metodam ni mesto pri odmerjanju in pobiranju davkov.
 Samostojno državo imamo več kot 25 let, enotno davčno, sedaj finančno upravo, skoraj 20 let. V vseh teh letih smo doživeli, na področju poenostavitev, le dve veliki spremembi. To je bilo v začetku leta 2008, ko je zaživel informativni izračun dohodnine, in sredi leta 2009, ko je vzpostavljena obvezna elektronska komunikacija med davčno upravo in davčnimi zavezanci. Obe spremembi sta bili uzakonjeni konec leta 2006, to je pred devetimi leti. Pred tem in po tem je bilo le nekaj manjših izboljšav, toda nič revolucionarnega.
 V teh dneh je vlada sprejela spremembe nekaterih davčnih predpisov, ki naj bi pomenile poenostavitve in olajšale poslovanje davčnih zavezancev. Priznam, da gredo v pozitivni smeri, toda to ni tisto, kar bi me navdušilo. Ni revolucionarno. Z znanjem in izkušnjami, ki jih imamo v Sloveniji, bi samo s spremembo, ki jo bom opisal v nadaljevanju, postali številka ena na svetu, v načinu napovedovanja in plačevanja davkov.
 Ne razumem, zakaj na področju davkov ni takšnih revolucionarnih sprememb, kot so v avtomobilski industriji, ko je vprašanje časa, kdaj bo voznik postal nepotreben. Ali pa na primer spremembe na področju mobilne telefonije. Kdo si je pred več kot dvajsetim leti predstavljal, kaj vse bo zmožno početi s mobilnimi telefoni danes. Takrat smo jih nosili kot dodatno, več kilogramov težko in več tisoč nemških mark vredno torbo in smo jih uporabljali zgolj za telefoniranje. Danes je mobilni telefon, poleg telefona, postal računalnik, video kamera, vir vseh naših informacij in seveda informacij o nas. Družbena omrežja se množijo in širijo z neverjetno hitrostjo, le na področju davkom stojimo skoraj na mestu.
 Zato upravičeno pričakujem in upam, da se bodo davki pobirali še bolj enostavno in da bo za njihovo pobiranje dovolj le to, da stojim ob elektronski napravi in si želim napovedati in plačati davek. To bi bilo vse, ostalo bi opravila tehnologija. Tako, kot me leta 2006 mnogi niso razumeli, kaj mislim z informativnim izračunom dohodnine, ki jim je takrat izgledal neizvedljiv, tako bodo danes mnogi ali pa skoraj vsi menili, da je moj predlog utopija.
 Slovenija je majhna država, z vzpostavljenimi mnogimi elektronskimi evidencami in z razvitim elektronskim bančništvom. Torej, je idealna za izvedbo novega načina napovedovanja in plačevanja davkov, katerega imenujem Pomisli, davek oziroma Think tax.
 To pomeni, da bi bilo za napoved in plačilo davkov dovolj, da le pomislim, da želim napovedati in plačati davek, vse ostalo pa bi opravila tehnologija. Dovolj bi bilo, da sem v bližini elektronske naprave, ki preko mojih misli ali posebnega čipa, ki je pri meni, brez dotika, zabeleži mojo prisotnost, kot to danes počnemo preko digitalnega certifikata. Elektronska naprava bi me takoj povezala s sistemom e-davki na davčni upravi, ki bi bil sposoben sprejeti moje misli oziroma željo po napovedi davkov. Na ta način bi davčni upravi posredoval davčno napoved z vsemi potrebnimi podatki. S tem bi bila davčna napoved izpolnjena in vložena v sistem e-davki, ki bi v trenutku, to pomeni takoj, seveda na podlagi moje miselne davčne napovedi, izdal davčno odločbo. Odločba bi bila posredovana v moje možgane ali čip, kjer bi se registrirala in že naslednji trenutek bi s svojimi mislimi sprožil postopek plačila preko e-banke. V banko bi posredoval miselno naročilo, elektronski bančni sistem bi prepoznal moje miselne kode in bi me preusmeril na moj bančni račun, kjer bi se takoj izvršilo plačilo davka. V istem trenutku bi se moje plačilo evidentiralo v sistemu e-davki, davčni organ bi mi takoj poslal obvestilo, da je plačilo prispelo ter, da so moje davčne obveznosti poravnane. Vse navedeno bi se moralo zgoditi v največ treh minutah. Enostavno, hitro, praktično. Revolucionarno.
 To bi bila sprememba, katera bi me navdušila in s katero bi Slovenija prišla v sam vrh držav po poenostavitvi, kot je to bilo leta 2008 ob uvedbi informativnega izračuna dohodnine.
 Toda ne glede na moj, nekoliko futurističen predlog, pa ne vidim razloga zakaj se že danes ne izdajajo elektronske odločbe na podlagi davčnih napovedi, ki so vložene elektronsko. Vzemimo na primer vložitev napovedi od prejetih dividend v ali iz tujine. Davčni zavezanec v obrazec preko e-davkov vpiše vse potrebne podatke, to je bruto znesek dividend, plačan znesek davka v tujini in državo izplačevalca. V obstoječi napovedi bi bilo potrebno dodati le še rubriko o odstotku lastništva. Ta podatek bi vnesel davčni zavezanec. Na drugi strani bi finančna uprava morala imeti vzpostavljene povezave z vsemi mednarodnimi sporazumi o izogibanju dvojnega obdavčenja dohodkov, katere ima Slovenija podpisane z različnimi državami. To pomeni, da bi se lahko v trenutku izračunal odstotek in znesek v tujini priznanega in plačanega davka od prejetih dividend. Takoj za tem bi se lahko izdala odločba. Vse to bi se zgodilo v trenutku in brez udeležbe zaposlenih v finančni upravi. Ta rešitev je seveda predvidena v primeru, da država zaupa davčnemu zavezancu, da je vpisal pravilne podatke. Toda, če je zavezanec že prijavil dividende prejete iz tujine, ni razloga, da se mu ne verjame. To pomeni, zavezanec bi že nekaj trenutkov po vloženi davčni napovedi od prejetih dividend iz tujine prejel odločbo ki bi bila elektronsko posredovana v sistem e-davkov, davčni zavezanec pa bi že naslednji trenutek lahko plačal obveznost po elektronsko izdani odločbi. Res je, da je rok plačila 30 dni, toda za korenček v obliki 5 odstotnega popusta za plačilo na dan izdaje odločbe, bi se velika večina odločila za takojšnje plačilo. Davek bi bil takoj plačan, ne bi bilo stroškov prisilne izterjave plačila tega davka in ne bi bilo stroškov dela zaposlenih v finančni upravi, ki danes izdajajo tovrstne odločbe. Torej, nekatere poenostavitve so možne že danes oziroma že od uvedbe novega davčno informacijskega sistema, toda v praksi jih žal še ne opazimo.
 Za zaključek pa v nadaljevanju podajam še dva predloga sprememb davčne zakonodaje, ki sta mogoče nenavadna, toda pomenila bi povečanje davčni prihodkov, Sloveniji pa bi dala poseben položaj v svetu davkov.
 Prvi predlog je, da bi za vse tiste, ki bi imeli davčno osnovo za odmero dohodnine višjo od enega milijona evrov, za znesek nad enim milijonom evrov uvedli desetodstotno davčno stopnjo. Menim, da nimamo veliko tovrstnih davčnih zavezancev, prav gotovo pa bi jih lahko pridobili veliko več, če bi to storili.
 Drugi predlog je, da bi v Sloveniji oprostili plačila dohodnine vse davčne zavezance, ki so starejši od 90 let. Ne me spraševati zakaj sem se odločil ravno za 90 let. To sem storil zato, ker čutim, da je v sedanjem času to prava meja. Vpliv te spremembe pa ne bi bil zgolj davčen, temveč večplasten.
 Menim, da se na davčnem področju vse dogaja prepočasi in da ne znamo ali si ne upamo izkoristiti znanja in tehnologije, ki ju imamo na razpolago, pa bi ju morali. Tako malo je potrebno, da bi v svetu postali davčno prepoznavni.
 Darilo hčerki, obdavčitev očeta
 Bralec Franc piše:
 Sem uspešen moški. V preteklosti, takoj po osamosvojitvi Slovenije, sem veliko delal v tujini, predvsem v Rusiji in tako ustvaril cel kup poslovnih in prijateljskih povezav. Na podlagi teh povezav sem posredoval za marsikateri posel v Rusiji za slovensko podjetje ali obratno in zaslužil provizijo. Ko sem se leta 2009 upokojil, sem v Rusiji zaprl bančni račun in ves denar, ki je bil na računu, transferiral v Švico, kjer sem odprl varčevalni račun oz. moja sredstva v večji meri vložil v varčevalni sklad v Švici.
 V teh letih sem prejel na ta račun tudi obresti (okoli 15.000 evrov letno) in dividende (okrog 50.000 evrov letno), ki pa jih v Sloveniji nisem prijavil, saj ni bilo nič izplačano, švicarska banka je vse vložila naprej v sklad. Po obvestilu švicarske banke, da bo poročala o izplačanih dohodkih v letu 2014, sem jaz dal nalog, da mi vse premoženje vnovčijo v denar in izplačajo na račun, ki sem ga odprl v Dubaju. Tako sem v letu 2014 v Švici prejel le za 900 evrov obresti, kar pa je manj, kot so v Sloveniji obdavčene obresti na depozite in tega nisem prijavil. Zdaj bi rad del denarja podaril hčerki za poročno darilo, ne želim pa, da bi hčerka imela probleme z davčnim organom.
 Verjamem vam, ko pišete, da bi radi zaščitili hčerko pred slovensko davčno upravo, za kar je čisto dovolj, da skleneta darilno pogodbo, vi ji nakažete denar na njen bančni račun. Hčerka bo darilo napovedala davčnemu organu.
 Na podlagi 9. člena Zakona o davku na dediščine in darila (Ur.l. RS, št. 117/06, v nadaljevanju: ZDDD) je darilo med očetom in hčerko oproščeno plačilo davka.
 Davka je oproščeno darilo ali dediščina, ki jo prejme:
 1. dedič ali dedinja (v nadaljnjem besedilu: dedič) prvega dednega reda oziroma obdarjenec ali obdarjenka (v nadaljnjem besedilu: obdarjenec), ki je izenačen z dedičem prvega dednega reda: zet, snaha, pastorek in dedič ali obdarjenec, ki je živel z zapustnikom ali darovalcem v registrirani istospolni partnerski skupnosti.
 Vendar pa, čeprav darilo v prvem redu ni obdavčeno, ne pozabite, da mora hčerka to darilo napovedati davčnemu organu.
 Vir: revija Denar - Petra Mlakar
 Davčne zlorabe in dvomi o diskriminaciji
 Uvodoma poudarimo, da OECD nasprotuje dobropisom za neplačani davek. To stališče zagovarja, ker se pri takšnih dobropisih omogoča izogibanje plačila davkov. Da bi poudarili in ilustrirali vrsto zlorab, na katere so lahko zakonske določbe o takšnih »davčnih kreditih« ranljive, OECD ponazarja z nekaterimi primeri in nekaterimi prikazi v poročilu OECD prikazanih shem podrobnosti izogibanja plačila davkov v zvezi z dobropisi za neplačani davek v davčnih sporazumih med razvitimi ekonomijami in razvijajočimi se in nastajajočimi ekonomijami.
 Posebni problemi nastajajo tudi pri obdavčenju skritih rezerv. V davčni zakonodaji nerealizirane rezerve pogosto niso predmet obdavčitve. Ta način odloga plačila davkov pa se kasneje nadomesti, ko pride do realizacije omenjenih rezerv. V čezmejnih situacijah lahko pride do težav, saj so lahko skrite rezerve realizirane oziroma uporabljene v drugi državi in ne v državi njihovega izvora. V skladu z nacionalno davčno zakonodajo oziroma davčno pogodbo pa do obdavčitve prej omenjenega načina realizacije rezerv ne pride, saj država nima pravice do obdavčitve, ali pa je ta omejena.
 V takšnem primeru je povezava med odlogom plačila in kasnejšo nadomestitvijo oziroma naknadno obdavčitvijo izgubljena. Prav zaradi omenjene težave mnoge države vključno z Nemčijo predpišejo izstopno obdavčenje, ko so sredstva prenesena v tujino, ali pa ko za podjetja ne velja neomejena davčna obveznost zaradi prenosa sedeža in/ali kraja poslovanja.
 Takojšnja obdavčitev nerealiziranih rezerv pa je v nasprotju s pravom Evropske unije. V skladu s primerom Lasteyrie (Zadeva C-9/02) nekateri avtorji zahtevajo neomejen odlog obdavčevanja skritih rezerv, ki se prenašajo v tujino. Takšen odlog plačila pa pomeni veliko administrativno breme in lahko v končni fazi pripelje do neomejenega prenosa rezerv na račun držav, ki imajo visoko stopnjo obdavčitve. Sodišče EU je pripoznalo zaskrbljenost držav članic in pričelo z bolj obrambno naravnanostjo na področju temeljnih svoboščin v primeru M & S in bolj nedavno v primeru Oy AA (Zadeva C-231/05), kjer še ni znano, ali je takšna vrsta davčnega odloga dejansko v skladu z zahtevami zakonodaje EU.
 Vir: revija Denar - doc. dr. Boris KOSTANJEVEC
 Kaj imate raje, 1.000 EUR danes ali čez eno leto? Odgovor je preprost: DANES. Kaj imate raje, 1.000 EUR danes ali 1.200 EUR čez leto dni? Odgovor ni preprost. Odvisen je od številnih dejavnikov, ki jih obravnavamo v sestavku. Spoznali boste izračunavanje prihodnjih in sedanjih vrednosti za eno ali več obdobij.
 Pri obravnavanju vira financiranja je pomembno poznavanje vsebine denarja v času. Kaj imamo raje: denar danes ali denar jutri? Odgovor je preprost. Danes!
 Kaj pa v primeru, če dobimo za čas, ko z denarjem ne razpolagamo, neko nadomestilo (obresti, dividendo)?
 Odgovor ni več preprost. Odvisen je od našega pričakovanja po nekem donosu. To pa je odvisno od tveganja, ki ga sprejmemo. Tako pri bolj tveganih naložbah pričakujemo večjo nagrado in obratno. Izračun, s katerim primerjamo prihodnje vrednosti s sedanjo vrednostjo, je zapleten. Preden ga spoznamo, pa še nekaj splošnega o denarju v času.
 Vir: portal Tax-Fin-Lex - dr. Branko Mayr
 Ob sklenitvi gradbenega posla, ki se nanaša ali na gradnjo novega objekta ali na obnovo nepremičnine,naročnik pogosto zahteva izdajo garancije za odpravo pomanjkljivosti v garancijskem roku. Takšna garancija je običajno izdana v nekem znesku, ki izraža neki odstotek gradbenih del, predvidenih v osnovni gradbeni pogodbi. Če izvajalec del ne odpravi ugotovljenih napak in pomanjkljivosti v dogovorjenem roku in tudi prizna napake, lahko naročnik unovči bančno garancijo.
 Ob tem nastane vprašanje, kako obravnavati unovčeno garancijo? Unovčena bančna garancija po eni strani pomeni priliv denarja na račun naročnika in po drugi strani po vsebini kratkoročno vnaprej vračunane stroške, ki bodo nastali s sanacijo odprave pomanjkljivosti (110/290). Naročnik nato poišče izvajalca, ki odpravi pomanjkljivost in prejme od njega račun. Evidentiranje stroška gre v breme prej oblikovanih vnaprej vračunanih stroškov (290/220). Račun dobavitelju plača iz sredstev, ki jih je prejel ob unovčitvi bančne garancije (220/110). Z odpravo pomanjkljivosti upravičimo tudi priznano vrednost na osnovnih sredstvih.
 Kaj pa bi se zgodilo, če napake naročnik v celoti ne bi odpravil, prejel pa bi sredstva za odpravo pomanjkljivosti? To se večinoma zgodi, če je pomanjkljivost take narave, da pomeni njena odprava še dodatne stroške, zato da bo osnovno sredstvo - največkrat nepremičnina - potem brezhibno delovalo. Vendar pa lahko osnovno sredstvo tudi brez odprave pomanjkljivosti deluje in naročnik se zaradi dodatnih sredstev ne odloči za odpravo pomanjkljivosti. Če pomanjkljivosti ne odpravi, je verjetno vrednost našega osnovnega sredstva manjša in bi bilo pravilno, da zmanjšamo vrednost OS in odpravimo 290. V praksi smo OS pogosto aktivirali ob usposobitvi za uporabo po vrednosti iz gradbene pogodbe in obenem za unovčeno garancijo oblikovali vnaprej vračunane stroške. Amortizacijo obračunavamo od priznane nabavne vrednosti. Čez čas pa potem podjetje presodi, da napake ne bo odpravljalo iz že opisanih razlogov. Če od unovčitve garancije in do odločitve, da pomanjkljivosti ne bomo odpravljali, mine že nekaj časa, je osnovno vprašanje, ali gre za popravek napake ali za spremembo računovodske ocene.
 Obravnava zakona o sistemskih preiskavah preložena zaradi obilice pripomb zakonodajne službe
 Predsednik odbora za pravosodje Matjaž Nemec je na predlog pravosodnega ministra Gorana Klemenčiča odpovedal za sredo sklicano sejo, na kateri bi morali obravnavati predlog zakona o sistemskih preiskavah projektov državnega pomena. Klemenčič je za prestavitev seje zaprosil zaradi obilice pripomb parlamentarne zakonodajno-pravne službe.
 V sredo bi moral odbor opraviti drugo obravnavo predloga zakona, s katerim želi vlada oblikovati podlago za ustanovitev posebnih preiskovalnih komisij, ki bi preiskale velike državne projekte, pri katerih se pojavljajo sumi nepravilnosti. V tovrstnem pregledu naj bi pristala tudi šesti blok Termoelektrarne Šoštanj (Teš 6) in nastanek bančne luknje.
 Vendar pa je bil predlog deležen precej kritik parlamentarne zakonodajno-pravne službe, ki je pripombe podala k skoraj vsem členom. Brez pripomb je ostal le zadnji, 25. člen predloga zakona, ki določa, da zakon stopi v veljavo 15. dan po objavi v uradnem listu. Zaradi preučitve gradiva je Klemenčič zaprosil za preložitev seje na kasnejši datum.
 Služba v svojem mnenju ugotavlja, da predlagana ureditev ne zadosti standardoma jasnosti in določnosti, ki sta temeljni prvini načela pravne države. Preiskovalne komisije bi imele po njihovem preširoke pristojnosti in neomejena pooblastila, vprašljiva pa je tudi sestava komisije in njen položaj. Posebej so izpostavili, da so postopki, ki bi ji izvajala preiskovalna komisija, podnormirani. Med posameznimi določbami o pristojnostih in pooblastilih ter nalogah komisije pa po mnenju zakonodajno-pravne službe ni mogoče razbrati smiselne povezave.
 "Prav tako sistemske preiskave, ki je sicer vezana na opredelitev projekta državnega pomena, ni mogoče časovno opredeliti in iz zakona ni mogoče razbrati, ali se bo nanašala tudi na projekte, ki so bili zaključeni pred uveljavitvijo predloga zakona," so poudarili v zakonodajno-pravni službi. Po njihovem mnenju se sicer namen sistemske preiskave po predlaganem zakonu podvaja z namenom parlamentarne preiskave, razmerje preiskovalne komisije po predlaganem zakonu do parlamentarne preiskovalne komisije pa je nejasno.
 Zakonodajno-pravna služba je ob tem še izpostavila nenatančnosti pri izražanju in uporabo opisnega jezika, ki ni primeren za zakon, kot recimo osredotočena sistemska preiskava, hitro in celovito ugotavljanje stanja, odkritje in prikaz zadostnih in verodostojnih podatkov.
 Predlog je sicer že prestal prvo obravnavo, v kateri so ga podprli v koaliciji in ZL, do zakona pa so bili kritični predvsem v opoziciji. Vladi so očitali, da gre za nedodelan predlog ter da predvidene preiskave ne bodo imele nobenih posledic oziroma podlag za kazenske ovadbe.
 Načrtovana ukinitev registrskih računov razburila del javnosti
 Predlog zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih, ki je v parlamentarnem postopku, predvideva ukinitev registrskih računov pri KDD. Lastniki vrednostnih papirjev, med njimi tudi tisti, ki so jih pridobili z lastninskimi certifikati, bi po njem morali odpreti trgovalne račune, kar pa je povezano z nezanemarljivimi stroški.
 Predlog zakona predvideva, da bo Centralna klirinško depotna družba (KDD), ki opravlja posle zbirne hrambe vrednostnih papirjev in ugotavlja izpolnjevanje obveznosti iz njihovih poslov, do konca septembra prihodnje leto ukinila brezplačne registrske račune. Teh je bilo sredi avgusta 280.000, od tega jih je približno 21.000 odpadlo na umrle osebe, so podatke KDD povzeli na ministrstvu za finance. Na teh računih se je vodilo 16 odstotkov vrednosti vpisanih nematerializiranih vrednostnih papirjev, pri čemer se jih je 85 odstotkov vodilo na računih pravnih oseb in samostojnih podjetnikov, so dodali.
 Kot so opozorili v ZL in Vseslovenskem združenju malih delničarjev (VZMD), kjer sprejemu takšne ureditve nasprotujejo, so bili registrski računi vzpostavljeni po procesu lastninjenja v začetku 90. let prejšnjega stoletja, večina imetnikov pa ima danes na njih premoženje iz tega naslova in z njim praviloma ne trguje. Po novi ureditvi se mu bo sedaj morala ali odreči in ga prodati ali odpreti plačljive trgovalne račune.
 "Minimalni strošek za posameznika, ki bi vrednostne papirje prodal, da bi se izognil dolgoročni stroškom vodenja, je okrog 35 evrov," so izračunali v ZL. Če bi odprl trgovalni račun, bi pri bankah, kot sta NLB ali NKBM, moral plačati v povprečju nekaj več kot 13 evrov. Na leto bi moral plačati še približno 6,50 evra za stroške vodenja računa in še najmanj 7,20 evra za nadomestilo za vzdrževanje stanja.
 V ZL so ocenili, da gre pri imetnikih teh računov za pretežno upokojence, v VZMD pa so izpostavili, da bo tak ukrep "silovito zmanjšal število malih delničarjev v državi". Ob tem so opozorili še, da bo tistega, ki vrednostnih papirjev ne bo prenesel na trgovalni račun, avtomatično doletel sodni depozit. "Pri tem ga bodo bremenili vsaj stroški sodnih taks v zvezi s sodno položitvijo vrednostnih papirjev," so pojasnili.
 Po mnenju VZMD bi bila ena od možnih rešitev ta, da se sodna taksa v tovrstnih primerih sodnih položitev ne bi plačevala. A na ministrstvu to zavračajo in posameznikom priporočajo uporabo možnosti po zakonu o sodnih taksah, to je, naj se za morebitno oprostitev plačila sodnih taks prosilca uporabijo kriteriji, ki upoštevajo njegovo premoženjsko stanje. V stranki in stanovskem združenju malih delničarjev so prepričani, da se bodo z novo ureditvijo okoristile finančne institucije, ki ponujajo vodenje trgovalnih računov. Te ne bodo zaslužile le z nadomestili za prenos, odpiranje, vodenje, zapiranje računa in s provizijami pri prodaji, temveč tudi s provizijami pri posredovanju izplačil dividend, so našteli v ZL.
 Odbor za finance in monetarno politiko, ki je materijo ta teden že obravnaval, predlaganih rešitev ministrstva za finance ni spremenil. So pa člani z vrst koalicije obljubili, da si bodo prizadevali za oblikovanje kompromisne rešitve in predlog zakona v nekaterih delih s pomočjo dopolnil pustili "odprt" do njegove obravnave na seji DZ.
 Vlada je predlog zakona sprejela konec junija. Njegov namen je uskladitev slovenskega pravnega reda z zahtevami evropskega plačilnega sistema Target 2 v delu, ki se nanaša na ureditev področja vrednostnih papirjev. Te predvidevajo vzpostavitev enotne tehnične rešitve za poravnavo poslov z vrednostnimi papirji, na katero bodo KDD prenesle poravnavo poslov z vrednostnimi papirji, centralne banke pa poravnavo denarnega dela poslov z vrednostnimi papirji.
 Pravilnik o načinu obrestovanja, rokih obračuna in plačila obresti ter določanju obrestnih mer za posle sistema enotnega zakladniškega računa, objavljeno v Uradnem listu RS št. 64/2015 z dne 4.9.2015, velja od 5.9.2015
 Pravilnik o varovanju zdravja pri delu otrok, mladostnikov in mladih oseb, objavljeno v Uradnem listu RS št. 62/2015 z dne 28.8.2015, velja od 29.8.2015
 Pravilnik o varovanju zdravja pri delu nosečih delavk, delavk, ki so pred kratkim rodile ter doječih delavk, objavljeno v Uradnem listu RS št. 62/2015 z dne 28.8.2015, velja od 29.8.2015
 Pravilnik o načinu izdaje dovoljenja za prebivanje, načinu zajemanja prstnih odtisov in načinu označitve prenehanja dovoljenja za prebivanje, objavljeno v Uradnem listu RS št. 62/2015 z dne 28.8.2015, velja od 1.9.2015
 Pravilnik o določitvi minimalnih standardov za nastanitev tujcev, ki so zaposleni ali delajo v Republiki Sloveniji, objavljeno v Uradnem listu RS št. 62/2015 z dne 28.8.2015, velja od 1.9.2015
 Pravilnik o izvajanju Zakona o davčnem potrjevanju računov, objavljeno v Uradnem listu RS št. 60/2015 z dne 14.8.2015, velja od 15.8.2015
 Splošni akt o varnosti omrežij in storitev ter delovanje v izjemnih stanjih, sprememba objavljena v Uradnem listu RS št. 64/2015 z dne 4.9.2015, velja od 5.9.2015
 Uredba o določitvi zneska trošarine za energente, sprememba objavljena v Uradnem listu RS št. 63/2015 z dne 31.8.2015, velja od 1.9.2015
 Uredba o izvedbi ukrepov kmetijske politike za leto 2015, sprememba objavljena v Uradnem listu RS št. 62/2015 z dne 28.8.2015, velja od 29.8.2015
 Pravilnik o določanju cen subvencioniranega prevoza, sprememba objavljena v Uradnem listu RS št. 61/2015 z dne 21.8.2015, velja od 22.8.2015
 Pravilnik o izvajanju ukrepov aktivne politike zaposlovanja, sprememba objavljena v Uradnem listu RS št. 60/2015 z dne 14.8.2015, velja od 29.8.2015
 Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o knjižničarstvu (ZKnj-1A), redni postopek, EPA 727-VII
 Poročilo Odbora za finance in monetrano politiko k Predlogu zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih - Dopolnjen predlog zakona (ZNVP-1), EPA 616-VII
 Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o zavarovanju in financiranju mednarodnih gospodarskih poslov (ZZFMGP-A), skrajšani postopek, EPA 723-VII
 Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o avdiovizualnih medijskih storitvah (ZAvMS-A), skrajšani postopek, EPA 722-VII
 Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku (ZDavP-2I), redni postopek, EPA 712-VII
 EKO-LEX, od 2.9.2015 - 8.9.2015 PRAVNI VIRI
 EKO-LEX 2 novosti 4 novosti 6 novosti 6 novosti
 Uprava RS za jedrsko varnost je za parlamentarno proceduro pripravial novelo D Zakona o varstvu pred ionizirajočimi sevanji in jedrski varnosti (ZVISJV)
 Ministrstvo za okolje in prostor je za javno obravnavo objavilo Osnutek Uredbe o Načrtu upravljanja Naravnega rezervata Škocjanski zatok za obdobje 2015–2024. Pripombe in predloge sprejemajo do četrtka, 1.10.2015.
 Lex-kliping, od 2.9.2015 - 8.9.2015 PRAVNI VIRI
 A 1. DRŽAVNA UREDITEV RS in EU 22 novosti 3 novosti 1 novost 16 novosti 1 novost
 3. CIVILNO PRAVO IN KAZENSKO PRAVO 1 novost 1 novost 1 novost 2 novosti 1 novost
 4. GOSPODARSKOPRAVNA UREDITEV 2 novosti 7 novosti 4 novosti 8 novosti 1 novost
 5. JAVNE FINANCE 2 novosti 5 novosti 2 novosti 1 novost 1 novost
 6. GOSPODARSKE DEJAVNOSTI 1 novost 40 novosti 1 novost 8 novosti 11 novosti 1 novost
 7. NEGOSPODARSKE DEJAVNOSTI 7 novosti 7 novosti 2 novosti 7 novosti 30 novosti
 8. DELOVNOPRAVNA UREDITEV, SOCIALA 1 novost 1 novost 3 novosti 1 novost
 9. ZDRAVSTVENI SISTEM 5 novosti 1 novost
 10. MEDNARODNI ODNOSI 5 novosti 1 novost 5 novosti