text:
 |
 52011PC0841
 Ehdotus NEUVOSTON ASETUS välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten /* KOM/2011/0841 lopullinen - 2011/0414 (CNS) */
 PERUSTELUT
 1. EHDOTUKSEN TAUSTA
 Ydinturvallisuuden ja ydinmateriaalivalvonnan
 edistäminen kolmansissa maissa on jo 1990-luvun alusta lähtien ollut olennainen
 osa Keski-Euroopassa ja entisen Neuvostoliiton maissa TACIS- ja PHARE-ohjelmien
 ydinturvallisuusohjelmissa toteutettavia yhteisön toimia. Ydinturvallisuuteen
 liittyvän yhteistyön välineen mukaista yhteistyötä laajennettiin vuodesta 2007
 alkaen kolmansiin maihin, ja liittymistä valmistelevalla tukivälineellä (IPA) on tuettu ydinturvallisuuteen
 liittyvää yhteistyötä EU:hun liittymistä valmistelevien maiden kanssa.
 Vuonna 1986 tapahtunut Tšernobylin onnettomuus
 osoitti ydinturvallisuuden maailmanlaajuisen tärkeyden. Fukushima-Daiichin
 onnettomuus vuonna 2011 vahvisti, että ydinturvallisuuden parantamista on
 edelleen jatkettava, kunnes se on saatu mahdollisimman korkealle tasolle.
 Molemmat tapaukset osoittivat selvästi, että ydinonnettomuuksien
 terveydelliset, sosiaaliset, ympäristölliset ja taloudelliset vaikutukset
 voivat laajeta pitkälle yli kansallisten rajojen ja mahdollisesti koko
 maailmaan.
 Euroopan unionin neuvosto tunnusti
 ydinturvallisuuden merkityksen ydinturvallisuuden teknologisista ongelmista 18.
 kesäkuuta 1992 antamassaan päätöslauselmassa, jossa se korosti ”pitävänsä
 Euroopan ydinturvallisuutta erityisen tärkeänä ja näin ollen pyytää
 jäsenvaltioita ja komissiota vahvistamaan erityisesti muiden Euroopan maiden
 [...] kanssa tehtävän yhteisön ydinalan yhteistyön perimmäiseksi ja
 ensisijaiseksi tavoitteeksi sen, että kyseisten maiden ydinlaitosten
 turvallisuustasot saatetaan vastaamaan yhteisössä noudatettavaa käytäntöä”.
 Yhteisö päätti liittyä ydinturvallisuutta
 koskevaan yleissopimukseen vuonna 1999 ja käytetyn
 polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevaan
 yhteiseen yleissopimukseen vuonna 2005. Kummankin yleissopimuksen tavoitteena on
 parantaa kansallisia toimenpiteitä ja kansainvälistä yhteistyötä näillä
 aloilla.
 Euroopan unionin neuvosto hyväksyi
 ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta 25
 päivänä kesäkuuta 2009 annetun direktiivin 2009/71/Euratom, jonka tavoitteena
 on ylläpitää ja edistää ydinturvallisuuden ja sen valvomisen jatkuvaa
 parantamista. Lisäksi Euroopan unionin neuvosto antoi vuonna 2011 direktiivin
 yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen
 jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten. Nämä direktiivit ja
 Euroopan unionin ydinturvallisuudelle sekä radioaktiivisen jätteen ja käytetyn
 ydinpolttoaineen huollolle asettamat tiukat vaatimukset toimivat esimerkkeinä,
 joilla voidaan kannustaa kolmansia maita nostamaan vaatimustasoaan.
 Yhteisö tekee jo tiivistä yhteistyötä
 Euratomin perustamissopimuksen 10 luvun mukaisesti Kansainvälisen
 atomienergiajärjestön (IAEA) kanssa sekä ydinmateriaalivalvonnan osalta
 (Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston 7 luvun tavoitteiden
 saavuttamiseksi) että ydinturvallisuuden osalta.
 Eurooppa 2020 ‐strategian ulkoisiin
 toimintapoliittisiin tavoitteisiin kuuluvat lisäksi sääntely- ja muun
 yhteistyön edistäminen kehittyvien talouksien kanssa sekä unionin
 lähestymistapojen, sääntöjen, standardien ja käytäntöjen tukeminen.
 Jotta Euroopan unioni voisi täyttää tehtävänsä
 ihmisten turvallisuutta ja strategista turvallisuutta edistävänä
 maailmanlaajuisena toimijana, yhteisölle on erittäin tärkeää luoda riittävät
 valmiudet ja keinot vastata kolmansissa maissa ilmeneviin ydinturvallisuutta,
 säteilysuojelua ja ydinmateriaalivalvontaa koskeviin haasteisiin yhteisölle ja
 sen jäsenvaltioille näillä aloilla Euroopan unionissa karttuneen kokemuksen
 pohjalta. Nyt ehdotetulla ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineellä
 on tarkoitus jatkaa 1990-luvulla Keski-Euroopassa ja entisen Neuvostoliiton
 maissa aloitettuja toimia, joita on vuodesta 2007 lähtien laajennettu kolmansiin
 maihin.
 Yhteistyön käynnistämiseen kolmansien maiden
 kanssa johtaneiden perussyiden odotetaan pysyvän ajankohtaisina myös kaudella
 2014–2020. Koska suurin osa välineellä tuetuista laajoista hankkeista (etenkin
 Tšernobylin voimala-alueen kunnostamiseen ja ydinlaitosten käyttöturvallisuuden
 parantamiseen liittyvistä hankkeista) valmistuu vuoteen 2014 mennessä,
 ohjelmasta vapautuu lähiaikoina varoja muille ongelma-alueille. Ohjelman
 ensisijaisiksi aloiksi on määritelty entisten kaivosalueiden kunnostus
 (perinteiset uraanikaivokset, joissa ei ole noudatettu ympäristönsuojelun
 perusvaatimuksia), käytetyn ydinpolttoaineen
 loppusijoitus, ydinjätehuolto ja ydinlaitosten käytöstä poistaminen.
 Euroopan unionin toimenpiteiden painopistettä
 siirretään teknisestä avusta yhteistyöhön. Yhteistyössä keskitytään
 ydinturvallisuuskulttuurin, säteilysuojelun ja ydinmateriaalivalvonnan
 parantamiseen liittyviin keskeisiin toimintoihin.
 Euratomin puiteohjelmissa toteutettavat
 tutkimus- ja innovointitoimet voivat osaltaan kannustaa ehkäisemään vakavia
 onnettomuuksia ja lievittämään niiden vaikutuksia sekä parantamaan
 säteilysuojelua turvallisuuskulttuurin edistämiseksi. Toisena mahdollisena
 keinona edistää ydinturvallisuuden parantamista, säteilysuojelua ja
 radioaktiivisen jätteen turvallista huoltoa on nähtävä Euratomin
 ydinturvallisuutta koskevat kahdenväliset yhteistyösopimukset, jotka lisäävät
 tutkimus- ja innovointitoimintaa kolmansien maiden kanssa.
 Fukushima-Daiichin onnettomuudesta saaduilla
 kokemuksilla on tärkeä merkitys ydinturvallisuuden parantamisessa tulevina
 vuosina. EU:n jäsenvaltioissa laaditaan kattavia ja avoimia riski- ja
 turvallisuusarviointeja (”stressitestit”), joita on määrä laajentaa EU:n
 naapurimaihin ja mahdollisesti muihin kolmansiin maihin. Näiden arviointien
 tulosten odotetaan vaikuttavan merkittävästi ydinvoimalaitosten suunnitteluun,
 toimintaan, ylläpitoon ja valvontaan. EU:n hankkimasta kokemuksesta on paljon
 hyötyä kolmansille maille.
 Välineellä tuetun yhteistyön on täydennettävä
 Euroopan unionin muiden kehitysyhteistyön rahoitusvälineiden yhteydessä
 tehtävää yhteistyötä, ja toteutettavien toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia unionin asianomaiselle kumppanimaalle laatiman yleisen
 poliittisen strategiakehyksen kanssa. Kun otetaan huomioon
 ydinturvallisuuden parantamiseen liittyvät kansainväliset sitoumukset,
 yhteistyössä olisi pyrittävä hakemaan synergiaa Euratomin ydinalan tutkimuksen
 ja koulutuksen puiteohjelman kanssa.
 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA
 VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET
 Julkinen kuuleminen
 Komissio järjesti 26. marraskuuta 2010 ja 31.
 tammikuuta 2011 välisenä aikana julkisen kuulemisen EU:n ulkoisten toimien
 rahoituksesta tulevaisuudessa. Kuuleminen toteutettiin verkkokyselynä, jonka
 taustamateriaalina oli komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon virkamiesten
 laatima asiakirja EU:n ulkoisen toiminnan rahoituksesta vuoden 2013 jälkeen.
 Julkiseen kuulemiseen saatiin 220 vastausta, joiden erilaisuus kuvastaa
 yhteisön ulkoisille toimille ominaista rakenteiden, näkemysten ja perinteiden
 moninaisuutta.
 Vastauksissa ei yleensä nähty tarpeelliseksi
 muuttaa merkittävästi olemassa olevien välineiden nykyistä rakennetta. Niissä
 kuitenkin mainittiin useita ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen
 kannalta merkittäviä ongelmia, jotka on tarpeen mukaan otettu huomioon uuden
 asetuksen valmistelussa.
 Suurin osa vastaajista (noin 70 prosenttia)
 vahvisti EU:n tukitoimenpiteiden tuottavan merkittävää lisäarvoa EU:n
 ulkoisten toimien rahoitusvälineillä tuetuilla keskeisillä politiikan aloilla.
 Monet mainitsivat EU:n tuottaman lisäarvon tärkeimpänä tulevaa yhteistyötä
 kannustavana tekijänä: EU:n olisi hyödynnettävä kansainväliseen
 neuvotteluasemaansa, laajaan asiantuntemukseensa, monikansalliseen
 luonteeseensa, koordinointitehtäväänsä ja tuottamiinsa mittakaavaetuihin
 liittyviä suhteellisia etuja.
 Lähes kaikki vastaajat (92 prosenttia)
 toivoivat nykyistä eriytetympää lähestymistapaa, joka suunniteltaisiin
 kunkin vastaanottajamaan tilanteen mukaan. Tällaisen lähestymistavan olisi
 perustuttava päteviin kriteereihin ja tehokkaaseen tiedonkeruuseen, jota on
 käytettävä keinona tehostaa EU:n rahoitusvälineiden vaikutusta.
 Yli kaksi kolmasosaa vastaajista katsoi, että EU:n
 edut otetaan riittävästi huomioon sen ulkoisissa toimissa ja että ulkoisten
 toimien olisi perustuttava nykyistä selkeämmin EU:n arvoihin ja periaatteisiin
 samoin kuin kumppanimaiden kehitystavoitteisiin. Vastaajien vähemmistö toivoi,
 että EU:n ulkoisissa toimissa keskityttäisiin enemmän EU:n omien etujen
 ajamiseen maailmantaloudessa, etenkin suhteessa nopeasti kehittyviin
 talousalueisiin.
 Ylivoimaisesti suurin osa vastaajista katsoi,
 että tulevissa välineissä ja hankkeiden/ohjelmien täytäntöönpanossa olisi
 panostettava entistä enemmän seuranta- ja arviointijärjestelmiin.
 EU:n ulkoisen rahoituksen näkyvyyden parannuskeinojen joukosta suurin osa sidosryhmistä kannatti tiedotus-
 ja viestintätoimien tehostamista etenkin tuensaajamaissa. Vaikuttaa kuitenkin
 siltä, että toimiva politiikka, strategia ja toiminta kolmansissa maissa
 lisäisivät EU:n näkyvyyttä paljon tehokkaammin kuin viestintämenojen
 lisääminen.
 Myös ajatukset EU:n koordinointitehtävän
 vahvistamisesta muiden avunantajien keskuudessa ja täytäntöönpanokumppanien
 velvoittamisesta lisäämään EU:n rahoituksen näkyvyyttä saivat paljon kannatusta
 sidosryhmiltä.
 Vaikutusten arviointi
 Komissio laati vaikutusten arvioinnin, jossa
 tarkasteltiin seuraavia vaihtoehtoja:
 (a)
 EU:n toimia ei jatketa (luovutaan
 ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineestä). Joitakin
 ydinturvallisuuteen liittyvistä yhteistyötoimista voitaisiin sisällyttää
 maantieteellisiin yhteistyövälineisiin ja toteuttaa osana niitä. Tämä
 vaihtoehto voisi kuitenkin aiheuttaa hankaluuksia oikeusperustan kannalta ja
 johtaa epätyydyttävään täytäntöönpanoon hankkeiden monimutkaisen teknisen
 luonteen vuoksi.
 (b)
 Ei muutosta (yhteistyötä kolmansien maiden kanssa
 jatkettaisiin nykyisen asetuksen puitteissa). Tämä vaihtoehto ei mahdollistaisi
 tähän mennessä saatujen kokemusten hyödyntämistä, maantieteellisen
 soveltamisalan tarkistamista eikä yhteistyön edellytysten ja ensisijaisten
 alojen määrittämistä asetuksessa. Samalla menetettäisiin tilaisuus parantaa
 nykyisen asetuksen täytäntöönpanoa ja vaikuttavuutta.
 (c)
 Nykyisen asetuksen tarkistaminen. Tarkistuksella
 voitaisiin muuttaa asetuksen maantieteellistä soveltamisalaa sisällyttämällä
 siihen kaikki kolmannet maat (myös nykyiset liittymistä valmistelevan
 tukivälineen (IPA) tuensaajamaat) sekä täsmentää yhteistyön ensisijaiset alat
 ja edellytykset. Tämä johtaisi asetuksen nykyistä yksinkertaisempaan ja
 tehokkaampaan täytäntöönpanoon.
 (d)
 Uuden välineen perustaminen. Uuteen välineeseen
 sisältyisi nykyisen asetuksen soveltamisalan lisäksi osa nykyisen
 vakautusvälineen soveltamisalasta. Uudella välineellä voitaisiin varmistaa
 yhdenmukainen lähestymistapa ydinturvallisuuteen, ydinturvajärjestelyihin ja
 ydinmateriaalivalvontaan. Tämä edellyttäisi kuitenkin kaksinkertaista
 oikeusperustaa (Euratom-sopimus ja sopimus Euroopan unionin toiminnasta).
 Kaksinkertainen oikeusperusta kuitenkin todennäköisesti monimutkaistaisi
 täytäntöönpanoa ja vaatisi nykyistä tiiviimpää koordinointia muiden riskien
 (kemialliset ja biologiset) lieventämistoimien kanssa.
 Näistä parhaana vaihtoehtona pidettiin
 nykyisen asetuksen tarkistamista. Vaihtoehtoihin ”ei muutosta” ja ”uuden välineen
 perustaminen” verrattuna se mahdollistaisi jatkuvuuden ja jo toimivaksi
 osoittautuneesta järjestelmästä saatujen kokemusten hyödyntämisen sekä
 ratkaisisi monia toiminnassa havaittuja ongelmia, esimerkiksi auttaisi
 ymmärtämään selkeämmin toimenpiteiden rajat. Nämä tekijät ja vain yhden
 oikeusperustan käyttäminen (vaihtoehtoon ”uuden välineen perustaminen”
 verrattuna) yksinkertaistaisivat täytäntöönpanoa.
 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET
 NÄKÖKOHDAT
 Nykyisen asetuksen oikeusperusta on Euroopan
 atomienergiayhteisön perustamissopimus (jäljempänä ’Euratom-sopimus’) ja
 erityisesti sen 203 artikla. Kun otetaan huomioon EU:n nykyinen
 ydinturvallisuutta koskeva lainsäädäntökehys ja se, ettei asetuksen
 soveltamisalan tarkistaminen edellytä oikeusperustan muuttamista, tulevassa
 asetuksessa olisi käytettävä tätä samaa oikeusperustaa.
 Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate
 Vain EU, jossa on 27 yhteistä politiikkaa ja
 strategiaa noudattavaa jäsenvaltiota, kykenee saavuttamaan maailmanlaajuisiin
 haasteisiin vastaamiseksi tarvittavan kriittisen massan. Yksittäisten
 jäsenvaltioiden toiminta jää helposti rajalliseksi ja hajanaiseksi ja hankkeet
 ovat usein liian pieniä, jotta niillä voitaisiin saada aikaan kestäviä
 vaikutuksia. Samalla tämä kriittinen massa antaa EU:lle paremmat mahdollisuudet
 käydä toimintapolitiikkaa koskevaa vuoropuhelua kumppanimaiden hallitusten
 kanssa.
 Objektiivisen ja puolueettoman asemansa vuoksi
 EU:lla on ainutlaatuinen mahdollisuus toteuttaa ulkoisia toimia
 jäsenvaltioidensa kanssa ja puolesta ja lisätä näin uskottavuuttaan
 kumppanimaissa. EU:lla on siten parhaat edellytykset toimia maailman
 edelläkävijänä kansalaistensa puolesta.
 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Komissio ehdottaa, että ulkoisen toiminnan
 välineisiin osoitetaan 70 miljardia euroa kaudella 2014–2020[1]. Ydinturvallisuuteen liittyvän
 yhteistyön välineen osuus kaudeksi 2014–2020 on 631,1 miljoonaa euroa (560
 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina). Seuraavassa taulukossa esitetään
 välineen ohjeelliset vuotuiset talousarviositoumukset.
 Vuosi || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Välineen määrärahat (milj. euroa) || 84,9 || 86,6 || 88,3 || 90,1 || 91,9 || 93,7 || 95,6 || 631,1
 Ohjeelliset määrärahat kutakin
 erityistavoitetta kohti ilmenevät säädösehdotukseen liittyvästä
 rahoitusselvityksestä.
 5. LISÄTIETOJA
 Yksinkertaistaminen
 Horisontaaliset artiklat poistettiin, koska ne
 sisältyvät unionin ulkoisen toiminnan välineiden täytäntöönpanoa koskevista
 yhteisistä säännöistä ja menettelyistä annettuun asetukseen N:o .... /....
 Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön
 välineen ohjelmoinnin ja täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi yhteistyön
 edellytykset ja yhteistyöhankkeiden valinnassa sovellettavat aihekohtaiset ja
 maantieteelliset painopisteet määritellään asetuksen liitteessä.
 Artiklakohtaiset perustelut ja nykyiseen
 välineeseen tehdyt muutokset
 I OSASTO –
 Tavoitteet
 1 artikla – Kohde
 ja soveltamisala
 Ehdotuksen 1 artiklassa määritellään asetuksen
 tavoitteet ja soveltamisala. Asetusta sovelletaan kaikkiin kolmansiin maihin
 (kuten selitetään tarkemmin liitteessä).
 Ehdotuksessa määritellään kolme
 erityistavoitetta:
 a) toimivan ydinturvallisuuskulttuurin
 edistäminen sekä mahdollisimman tiukkojen
 ydinturvallisuusvaatimusten ja säteilysuojelun täytäntöön paneminen;
 b) käytetyn
 ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huolto, ydinlaitosten käytöstä
 poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden kunnostaminen vastuullisella ja
 turvallisella tavalla;
 c) kehysten ja menetelmien käyttöönotto
 tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi
 kolmansissa maissa.
 Säädösrakennetta on yksinkertaistettu
 nykyiseen asetukseen verrattuna. Nykyisen asetuksen 1 ja 2 artikla on
 yhdistetty yhdeksi artiklaksi. Uudessa artiklassa määritellään keskeiset
 yhteistyöalat, joihin liittyvät erityistoimenpiteet määritellään liitteessä.
 II OSASTO – Ohjelmointi
 ja varojen ohjeellinen jako
 2 artikla – Strategia-asiakirjat
 Artiklassa säädetään, että monivuotiset
 strategia-asiakirjat muodostavat yhteistyön yleisen perustan ja niissä
 esitetään unionin strategia tämän asetuksen mukaiselle yhteistyölle.
 3 artikla – Suuntaa antavat monivuotiset
 ohjelmat
 Artiklassa säädetään, että suuntaa antavissa monivuotisissa
 ohjelmissa esitetään rahoitettaviksi valitut ensisijaiset alat,
 erityistavoitteet ja odotetut tulokset, tulosindikaattorit sekä ohjeelliset
 määrärahat.
 III OSASTO –
 Täytäntöönpano
 Tätä osastoa on yksinkertaistettu
 merkittävästi. Sen 4 artiklassa ainoastaan säädetään, että asetus pannaan täytäntöön
 unionin ulkoisen toiminnan välineiden täytäntöönpanoa koskevista yhteisistä
 säännöistä ja menettelyistä annetun asetuksen N:o .... /.... mukaisesti.
 IV OSASTO –
 Loppusäännökset
 Tässä osastossa
 säädetään rahoitusohjeesta (7 artikla) ja asetuksen voimaantulosta (8 artikla).
 LIITE
 Tuettavia erityistoimenpiteitä ja
 ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön edellytyksiä koskeva
 liite lisättiin asetuksen rakenteen ja täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi.
 Liitteessä määritellään yhteistyötoimet, tekninen ja maantieteellinen
 soveltamisala sekä yhteistyön edellytykset ja ensisijaiset alat.
 Ehdotuksen mukaan liitteen tarkistamisessa
 voidaan noudattaa itse asetuksen tarkistamisessa edellytettyä kevyempää
 menettelyä (asetuksen 5 artikla).
 Liitteessä määritellään asetuksella tuettavat
 erityistoimenpiteet (nykyisen välineen tarkistettu versio, jossa määritellään
 uudelleen yhteistyötoimet), kolmansien maiden kanssa tehtävän
 ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön edellytykset, ensisijaiset
 yhteistyöalat ja koordinointijärjestelyt. Yhteistyön edellytyksissä on otettu
 huomioon neuvoston vuonna 2008 ehdottamat kriteerit, joita ne vastaavat
 olennaisin osin.
 2011/0414 (CNS)
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUS
 välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen
 liittyvää yhteistyötä varten
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön
 perustamissopimuksen ja erityisesti sen 203 artiklan,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[2],
 noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Tämä asetus kuuluu Euroopan unionin ulkoisia
 politiikkoja suoraan tukeviin välineisiin, ja sillä korvataan välineen
 perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten 19 päivänä
 helmikuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (Euratom) N:o
 300/2007[3],
 jonka voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.
 (2)
 Euroopan yhteisö on merkittävä taloudellisen,
 rahoituksellisen, teknisen, humanitaarisen ja makrotaloudellisen avun antaja
 kolmansille maille. Tämä asetus on osa yhteistyön suunnitteluun ja avun
 toimittamiseen laadittua kehystä, jonka tavoitteena on edistää
 ydinturvallisuuden, säteilysuojelun ja tehokkaan ja toimivan
 ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa.
 (3)
 Vuonna 1986 tapahtunut Tšernobylin onnettomuus
 osoitti ydinturvallisuuden maailmanlaajuisen tärkeyden. Fukushima-Daiichin
 onnettomuus vuonna 2011 vahvisti, että ydinturvallisuuden parantamista on
 edelleen jatkettava, kunnes se on saatu mahdollisimman korkealle tasolle. Jotta
 saataisiin aikaan sellaiset turvallisuusolosuhteet, että väestön elämää ja terveyttä
 vaarantavat tekijät poistuvat, Euroopan atomienergiayhteisön, jäljempänä
 ’yhteisö’, olisi voitava tukea ydinturvallisuutta kolmansissa maissa.
 (4)
 Ainoastaan Euroopan unioni kykenee saavuttamaan
 maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi tarvittavan kriittisen massan
 toimimalla yhteisten politiikkojen ja strategioiden mukaisesti yhdessä
 jäsenvaltioidensa kanssa, ja EU:lla on myös parhaat mahdollisuudet koordinoida
 kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä.
 (5)
 Yhteisö on komission päätöksellä 1999/819/Euratom[4] liittynyt vuonna 1994 tehtyyn
 ydinturvallisuutta koskevaan yleissopimukseen. Yhteisö on komission päätöksellä
 2005/510/Euratom[5]
 liittynyt myös käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon
 turvallisuutta koskevaan yhteiseen yleissopimukseen.
 (6)
 Neuvosto antoi ydinturvallisuuden ja sen valvonnan
 jatkuvan parantamisen ylläpitämiseksi ja edistämiseksi 25 päivänä kesäkuuta
 2009 direktiivin 2009/71/Euratom ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen
 perustamisesta[6].
 Lisäksi neuvosto antoi 19 päivänä heinäkuuta 2011 direktiivin 2011/70/Euratom
 yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen
 jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten[7]. Nämä direktiivit ja Euroopan
 unionin ydinturvallisuudelle sekä radioaktiivisen jätteen ja käytetyn
 ydinpolttoaineen huollolle asettamat tiukat vaatimukset toimivat esimerkkeinä,
 joilla voidaan kannustaa kolmansia maita nostamaan vaatimustasoaan.
 (7)
 Eurooppa 2020 ‐strategian ulkoisiin
 toimintapoliittisiin tavoitteisiin kuuluvat sääntely- ja muun yhteistyön
 edistäminen kehittyvien talousalueiden kanssa sekä unionin lähestymistapojen,
 sääntöjen, standardien ja käytäntöjen tukeminen.
 (8)
 Unionin jäsenvaltiot ovat ydinsulkusopimuksen ja
 sen lisäpöytäkirjan allekirjoittajaosapuolia.
 (9)
 Yhteisö tekee jo tiivistä yhteistyötä Euratomin
 perustamissopimuksen 10 luvun mukaisesti Kansainvälisen atomienergiajärjestön
 (IAEA) kanssa sekä ydinmateriaalivalvonnan osalta (Euratomin
 perustamissopimuksen toisen osaston 7 luvun tavoitteiden saavuttamiseksi) että
 ydinturvallisuuden osalta.
 (10)
 Yhteisön on erityisesti tarpeen jatkaa
 pyrkimyksiään tukea toimivan ydinmateriaalivalvonnan toteuttamista kolmansissa
 maissa, hyödyntäen sen omia ydinmateriaalivalvontatoimia Euroopan unionissa.
 (11)
 Vastuun laitoksen turvallisuudesta on oltava
 toiminnanharjoittajalla ja valtiolla, jonka lainkäyttövaltaan laitos kuuluu.
 (12)
 Vaikka ulkoisen avun rahoitustarpeet kasvavat
 jatkuvasti, unionin talous- ja budjettitilanne asettaa omat rajoituksensa
 varojen myöntämiselle tällaiseen apuun. Sen vuoksi komission on pyrittävä
 käyttämään saatavilla olevia varoja mahdollisimman tehokkaasti etenkin
 suosimalla sellaisia rahoitusvälineitä, joilla on kannustinvaikutus. Tämä
 kannustinvaikutus kasvaa, jos rahoitusvälineistä investoituja ja niiden
 tuottamia varoja on mahdollista käyttää uudelleen.
 (13)
 Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen
 yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä
 täytäntöönpanovaltaa.
 (14)
 Tämän asetuksen perusteella tuettavien toimien
 suunnitteluun ja rahoitukseen liittyvää toimivaltaa olisi käytettävä yleisistä
 säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission
 täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan
 parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[8] mukaisesti. Täytäntöönpanosäädösten
 etenkin politiikkaa ohjaava luonne tai niiden rahoitusvaikutukset huomioon
 ottaen niitä annettaessa olisi pääsääntöisesti noudatettava
 tarkastelumenettelyä lukuun ottamatta teknistä täytäntöönpanoa koskevia
 toimenpiteitä, joilla on vähäinen rahoitusvaikutus. Komissio hyväksyy
 välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, kun tämä on tarpeen
 asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka
 vaativat unionilta nopeita toimia.
 (15)
 Unionin ulkoisen toiminnan välineiden
 täytäntöönpanoa koskevat yhteiset säännöt ja menettelyt vahvistetaan
 asetuksessa (EU) N:o ../..., jäljempänä ’yhteinen täytäntöönpanoasetus’.
 (16)
 Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja
 toiminnasta säädetään neuvoston päätöksessä 2010/427/EU,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
 I
 OSASTO
 TAVOITTEET
 1 artikla
 Kohde ja soveltamisala
 Euroopan unioni rahoittaa toimenpiteitä,
 joilla on tarkoitus edistää ydinturvallisuuden, säteilysuojelun ja tehokkaan ja
 toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa
 tämän asetuksen säännösten mukaisesti.
 1.
 Toimissa pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin:
 (a)
 toimivan ydinturvallisuuskulttuurin edistäminen
 sekä mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuusvaatimusten
 ja säteilysuojelun täytäntöön paneminen;
 (b)
 käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen
 jätteen huolto, ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten
 ydinvoimala-alueiden kunnostaminen vastuullisella ja turvallisella tavalla;
 (c)
 kehysten ja menetelmien käyttöönotto tehokkaan ja
 toimivan ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi kolmansissa maissa.
 2.
 Edellä mainittujen erityistavoitteiden edistymistä
 arvioidaan seuraavien suoritusindikaattorien perusteella:
 (a)
 Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA)
 vertaisarvioinneissa todettujen ongelmien määrä ja merkittävyys;
 (b)
 käytettyä polttoainetta, ydinjätettä ja
 käytöstäpoistoa koskevien strategioiden, niitä koskevien lainsäädäntö- ja
 sääntelykehysten sekä hankkeiden täytäntöönpanon kehitys;
 (c)
 IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa koskevissa
 raporteissa osoitettujen ongelmien määrä ja merkittävyys.
 3.
 Komissio varmistaa, että toteutettavat toimenpiteet
 ovat yhdenmukaisia unionin kumppanimaalle laatiman yleisen poliittisen
 strategiakehyksen ja etenkin kehitysyhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä
 koskevien unionin politiikkojen ja ohjelmien tavoitteiden kanssa.
 4.
 Tällä asetuksella tuettavat erityistoimenpiteet ja
 ydinturvallisuuteen liittyvään yhteistyöhön sovellettavat vaatimukset
 määritellään tämän asetuksen liitteessä.
 5.
 Tämän asetuksen nojalla tehtävän rahoituksellisen,
 taloudellisen ja teknisen yhteistyön on täydennettävä unionin muilla
 kehitysyhteistyön rahoitusvälineillä tukemaa yhteistyötä.
 II
 OSASTO
 OHJELMOINTI
 JA VAROJEN ALUSTAVA KOHDENTAMINEN
 2 artikla
 Strategia-asiakirjat
 1.
 Tämän asetuksen mukainen unionin yhteistyö
 toteutetaan monivuotisten strategia-asiakirjojen perusteella.
 2.
 Monivuotiset strategia-asiakirjat muodostavat
 yhteistyön yleisen perustan, ja ne laaditaan enintään seitsemäksi vuodeksi.
 Niissä esitetään unionin strategia tämän asetuksen mukaiselle yhteistyölle
 ottaen huomioon kyseessä olevien maiden tarpeet, unionin ensisijaiset
 tavoitteet, kansainvälinen tilanne ja tärkeimpien kumppanien toiminta.
 3.
 Strategia-asiakirjojen tavoitteena on tarjota
 yhdenmukainen kehys unionin ja asianomaisen kumppanimaan tai -alueen
 keskinäiselle yhteistyölle tämän asetuksen yleisen tarkoituksen ja
 soveltamisalan sekä unionin tavoitteiden, periaatteiden ja politiikan
 mukaisesti.
 4.
 Strategia-asiakirjojen laatimisessa sovelletaan
 avun tuloksellisuutta koskevia periaatteita, jotka ovat kansallinen omistajuus,
 kumppanuus, yhteensovittaminen, yhdenmukaistaminen, vastaanottajamaan tai
 alueellisiin järjestelmiin mukautuminen, keskinäinen tilintekovelvollisuus ja
 tuloshakuisuus.
 5.
 Komissio hyväksyy strategia-asiakirjat yhteisen
 täytäntöönpanoasetuksen 15 artiklan 3 kohdassa
 tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. Strategia-asiakirjoja voidaan
 tarkistaa puolivälissä tai milloin tahansa samaa menettelyä noudattaen.
 Tarkastelumenettelyä ei kuitenkaan tarvitse noudattaa, jos strategiaan tehtävät
 tarkistukset eivät vaikuta asiakirjassa alun perin määriteltyihin ensisijaisiin
 aloihin ja tavoitteisiin.
 3 artikla
 Suuntaa antavat monivuotiset ohjelmat
 1.
 Suuntaa antavat monivuotiset ohjelmat laaditaan 2
 artiklassa mainittujen strategia-asiakirjojen perusteella. Ohjelmat käsittävät
 tavallisesti 2–4 vuoden jakson.
 2.
 Suuntaa antavissa monivuotisissa ohjelmissa esitetään
 rahoitettavaksi valitut ensisijaiset alat, erityistavoitteet, odotetut
 tulokset, tulosindikaattorit sekä alustavat määrärahat, jotka esitetään
 kokonaisuutena ja ensisijaisen alan mukaan jaoteltuina ja joihin varataan
 kohtuullinen määrä kohdentamattomia varoja; määrärahat voidaan tarvittaessa
 esittää vaihteluvälinä tai vähimmäismäärinä.
 3.
 Suuntaa antavien monivuotisten ohjelmien on
 pääsääntöisesti perustuttava kumppanimaan tai ‐alueen kanssa käytävään
 vuoropuheluun, johon sidosryhmät osallistuvat, jotta voidaan varmistua kyseisen
 maan tai alueen riittävästä omistajuudesta ja edistää kansallisille
 kehitysstrategioille annettavaa tukea.
 4.
 Suuntaa antavat monivuotiset
 ohjelmat hyväksytään yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 15
 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä
 noudattaen.
 5.
 Suuntaa antavia monivuotisia ohjelmia tarkistetaan
 tarpeen mukaan niitä koskeviin strategia-asiakirjoihin tehtyjen tarkistusten
 huomioon ottamiseksi. Suuntaa antavia monivuotisia
 ohjelmia koskevat muutokset, kuten tekniset mukautukset, varojen
 uudelleenkohdentaminen ensisijaisen alan alustavan määrärahan sisällä tai
 alkuperäisen alustavan määrärahan kasvattaminen tai supistaminen alle 20
 prosentilla, voidaan kuitenkin tehdä tarkastelumenettelyä noudattamatta,
 jos muutokset eivät vaikuta strategia-asiakirjassa alun perin määriteltyihin
 ensisijaisiin aloihin ja tavoitteisiin. Tällaisista teknisistä mukautuksista on
 ilmoitettava kuukauden kuluessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
 III
 OSASTO
 TÄYTÄNTÖÖNPANO
 4 artikla
 Täytäntöönpano
 Tämä asetus pannaan täytäntöön unionin
 ulkoisen toiminnan välineiden täytäntöönpanoa koskevista yhteisistä säännöistä
 ja menettelyistä annetun asetuksen N:o .... /.... mukaisesti.
 IV
 OSASTO
 LOPPUSÄÄNNÖKSET
 5 artikla
 Liitteen muuttaminen
 Tämän asetuksen liitettä voidaan muuttaa
 yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 15 artiklan 3
 kohdassa säädettyä tarkastelumenettelyä noudattaen.
 6 artikla
 Komitea
 Komissiota avustaa ydinturvallisuusalan
 yhteistyökomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu
 komitea.
 7 artikla
 Euroopan ulkosuhdehallinto
 Tätä asetusta sovellettaessa noudatetaan
 Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta annettua neuvoston
 päätöstä 2010/427/EU.
 8 artikla
 Rahoitusohje
 1.
 Rahoitusohje tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi
 kaudella 2014–2020 on 631 100 000 euroa.
 2.
 Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset
 määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.
 9 artikla
 Voimaantulo
 Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä
 sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava,
 ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
 Tehty Brysselissä,
 Neuvoston
 puolesta
 Puheenjohtaja
 LIITE
 Tuettavat
 toimenpiteet ja ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön edellytykset
 Tämän asetuksen tavoitteena on edistää
 maailmanlaajuisesti ydinturvallisuuden, säteilysuojelun ja tehokkaan ja
 toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa,
 jotka haluavat tehdä yhteistyötä näillä aloilla. Tässä liitteessä määritellään
 asetuksella tuettavat erityistoimenpiteet ja yhteistyön edellytykset, mukaan
 luettuina ensisijaiset yhteistyöalat.
 Tuettavat toimenpiteet
 Tämän asetuksen 1 artiklassa määriteltyjen
 tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan tukea seuraavia toimenpiteitä.
 (a)
 toimivan ydinturvallisuuskulttuurin edistäminen
 sekä mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuusvaatimusten
 ja säteilysuojelun täytäntöön paneminen kaikilla tasoilla,
 erityisesti seuraavasti:
 –
 jatkuva tuki sääntelyelimille ja teknisen tuen
 organisaatioille sekä sääntelykehyksen vahvistaminen erityisesti lupien
 myöntämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta, mukaan luettuina tehokkaiden ja
 kattavien riski- ja turvallisuusarviointien (”stressitestien”) tarkastelu ja
 seuranta;
 –
 toimivien sääntelykehysten, ‐menettelyjen ja ‐järjestelmien
 edistäminen, jotta voidaan varmistaa riittävä suoja radioaktiivisista
 materiaaleista ja erityisesti korkea-aktiivisista radioaktiivisista lähteistä
 johtuvaa ionisoivaa säteilyä vastaan sekä kyseisten aineiden turvallinen
 loppusijoitus;
 –
 tehokkaiden järjestelyjen käyttöönotto
 säteilyonnettomuuksien ehkäisemistä ja niihin liittyvien vaikutusten
 lieventämistä varten (esimerkiksi ympäristön tilan seuranta radioaktiivisten
 päästöjen tapauksessa, vaikutuksia lieventävien toimien ja kunnostustoimien
 suunnittelu ja toteuttaminen) sekä valmiussuunnittelu-, torjuntavalmius- ja
 torjunta-, pelastuspalvelu- ja kunnostustoimenpiteitä varten;
 –
 poikkeuksellisesti ja ainoastaan perustelluissa erityistapauksissa
 tarjottava tuki ydinlaitosten toiminnanharjoittajille
 osana kattavien turvallisuus- ja riskinarviointien (stressitestien)
 jatkotoimia;
 (b)
 käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen
 jätteen huolto, ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten
 ydinvoimala-alueiden kunnostaminen vastuullisella ja turvallisella tavalla, erityisesti seuraavasti:
 –
 käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen
 jätteen huoltoon (kuljetukseen, esikäsittelyyn, käsittelyyn,
 jälleenkäsittelyyn, varastointiin ja loppusijoitukseen) liittyvä yhteistyö
 kolmansien maiden kanssa, mukaan luettuna erityisten strategioiden ja kehysten
 laatiminen käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen
 jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten;
 –
 strategioiden ja kehysten kehittäminen ja
 täytäntöönpano olemassa olevien laitosten käytöstä poistamista ja entisten
 ydinvoimala-alueiden ja perinteisten uraanikaivosalueiden kunnostamista sekä
 mereen upotettujen radioaktiivisten esineiden ja materiaalien talteenottoa ja
 huoltoa varten;
 –
 tarvittavien sääntelykehysten ja ‐menetelmien
 (myös rikosoikeudellisen ydinmateriaalitutkimuksen menetelmien) käyttöönotto
 ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi, mukaan luettuina
 halkeamiskelpoisten materiaalien asianmukainen kirjanpito ja valvonta valtion
 ja toiminnanharjoittajien tasolla;
 –
 toimenpiteet, joilla edistetään kansainvälistä
 yhteistyötä (myös asiaan liittyvissä kansainvälisissä organisaatioissa,
 erityisesti IAEA:ssa) edellä mainituilla aloilla, mukaan luettuina
 kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten täytäntöönpano ja seuranta,
 tietojenvaihto, valmiuksien kehittäminen ja koulutus ydinturvallisuuden ja
 -tutkimuksen alalla.
 Näihin toimenpiteisiin on kuuluttava
 keskeisenä osana taitotiedon siirto saavutettujen tulosten kestävyyden
 varmistamiseksi. Ne on pantava täytäntöön kolmansien maiden viranomaisten,
 ydinalan sääntelyviranomaisten ja niiden teknisen tuen organisaatioiden sekä
 erityistapauksissa ydinalan toiminnanharjoittajien kanssa tehtävällä
 yhteistyöllä. Toimenpiteitä olisi tuettava hakemalla synergiaa Euratomin ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan
 sisältyvien suorien ja epäsuorien toimien kanssa.
 Yhteistyön edellytykset[9]
 Yhteistyön
 on perustuttava seuraaviin edellytyksiin ja vaatimuksiin, jotka kolmansien
 maiden on täytettävä.
 1. Yleiset edellytykset
 –
 Yhteistyöhön voivat osallistua kaikki ”kolmannet
 maat” (maat, jotka eivät ole EU:n jäsenvaltioita).
 –
 Etusijalla ovat liittymisneuvotteluja käyvät
 valtiot ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat. Alueellisia
 lähestymistapoja suositaan.
 –
 Korkean tulotason maita olisi hyväksyttävä
 ohjelmiin ainoastaan poikkeustoimien mahdollistamiseksi esimerkiksi suuren
 ydinonnettomuuden jälkeen, jos se on tarpeen ja asianmukaista.
 –
 Kolmannen maan ja Euroopan unionin välinen
 yhteisymmärrys ja vastavuoroinen sopimus olisi vahvistettava komissiolle
 osoitettavalla virallisella pyynnöllä, joka on kyseisen maan hallitusta sitova.
 –
 Kolmansien maiden, jotka haluavat tehdä yhteistyötä
 Euroopan unionin kanssa, on noudatettava tiukasti ydinsulkuperiaatetta. Niiden
 on myös oltava asiaan liittyvien ydinturvallisuutta ja ydinturvajärjestelyjä
 koskevien Euroopan atomienergiajärjestön (IAEA) yleissopimusten sopimuspuolia
 tai osoitettava toteuttaneensa toimenpiteet, jotka ilmaisevat niiden vakaan
 aikomuksen liittyä näihin yleissopimuksiin. Yleissopimuksiin liittyminen tai
 niihin liittymisen edellyttämien valmistelujen toteuttaminen voidaan asettaa
 Euroopan unionin kanssa tehtävän yhteistyön edellytykseksi. Hätätapauksissa
 tästä periaatteesta olisi poikkeuksellisesti voitava joustaa.
 –
 Yhteistyötavoitteiden noudattamisen varmistamiseksi
 ja valvomiseksi edunsaajana olevan kolmannen maan on hyväksyttävä periaate
 siitä, että niiden toteuttamat toimet arvioidaan. Arvioinnin perusteella on
 mahdollista valvoa sovittujen tavoitteiden noudattamista ja todentaa niiden
 saavuttaminen, ja se saatetaan myös asettaa yhteisön rahoituksen jatkamisen
 edellytykseksi.
 –
 Tässä asetuksessa tarkoitetun ydinturvallisuutta ja
 ydinmateriaalivalvontaa koskevan yhteistyön tarkoituksena ei ole edistää
 ydinenergian käyttöä.
 2. Maat, joilla on ydinvoiman
 tuotantokapasiteettia
 Yhteistyö yhteisön rahoitusta jo saaneiden maiden kanssa riippuu
 yhteisön talousarviosta rahoitettujen toimien arvioinnista ja siitä, ovatko
 uudet tarpeet asianmukaisesti perusteltuja. Arvioinnin perusteella on voitava
 määrittää tarkemmin tulevan yhteistyön luonne ja kyseisille maille
 tulevaisuudessa myönnettävät tuet.
 Kiireellistä yhteistyötä tarvitsevien maiden
 tapauksessa olisi otettava huomioon seuraavat seikat:
 (a)
 kyseisessä maassa toteutettavan toimenpiteen
 kiireellisyys ydinturvallisuuden ja ydinturvajärjestelyjen tilanteen kannalta;
 ja
 (b)
 tiettyjen laajaa ydinvoiman tuotantokapasiteetin
 kehittämisohjelmaa suunnittelevien maiden tapauksessa se, kuinka olennaista
 yhteisön toimien toteuttaminen asianmukaisessa vaiheessa on sen
 varmistamiseksi, että kyseisen ohjelman kehittämisen ohella edistetään
 ydinturvallisuus- ja turvajärjestelykulttuuria etenkin sääntelyviranomaisten ja
 teknisen tuen organisaatioiden valmiuksien tai lujittamisen sekä käytetyn
 ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa
 koskevien strategioiden ja kehysten laatimisen ja täytäntöönpanon osalta.
 Viranomaistoiminnan vertaisarviointien (IRRS) ja IAEA:n
 käyttöturvallisuuden arviointiryhmän (OSART) käyttöä pidetään suotavana,
 vaikkei tämä kuulukaan EU:n yhteistyön muodollisiin edellytyksiin.
 3. Maat, joilla ei ole ydinvoiman
 tuotantokapasiteettia
 Yhteistyö niiden maiden kanssa, joilla on tutkimusreaktoreita mutta
 jotka eivät halua kehittää ydinvoiman tuotantokapasiteettia, riippuu tilanteen
 kiireellisyydestä ydinturvallisuuden ja ydinturvajärjestelyjen kannalta.
 Yhteistyössä sellaisten maiden kanssa, jotka
 haluavat kehittää ydinvoiman tuotantokapasiteettia riippumatta siitä, onko
 niillä tutkimusreaktoreita, ja joiden tilanteessa toimien toteuttaminen
 asianmukaisessa vaiheessa voi olla olennaista sen varmistamiseksi, että
 ydinvoimatuotantoa koskevan ohjelman ohella edistetään ydinturvallisuus- ja
 turvajärjestelykulttuuria etenkin sääntelyviranomaisten ja teknisen tuen
 organisaatioiden vahvistamisen osalta, otetaan huomioon ydinvoiman
 kehittämisohjelman vakuuttavuus, ydinenergian käytöstä tehdyn hallituksen
 päätöksen olemassaolo sekä alustavan etenemissuunnitelman laatiminen[10].
 Tähän ryhmään kuuluvien maiden kanssa tehtävän yhteistyön ensisijaisena
 tavoitteena on oltava tarvittavan sääntelyinfrastruktuurin ja ydinalan
 sääntelyviranomaisen ja teknisen tuen organisaatioiden teknisten valmiuksien
 kehittäminen. Käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista
 ja turvallista huoltoa koskevien strategioiden ja kehysten laatimista olisi
 harkittava ja tarpeen mukaan tuettava myös maissa, jotka eivät harkitse
 kehittävänsä tai jotka ovat päättäneet olla kehittämättä ydinvoiman
 tuotantokapasiteettia.
 Niille maille, jotka eivät kuulu mihinkään
 edellä mainituista ryhmistä, voidaan hätätilanteissa tarjota
 ydinturvallisuuteen ja ydinturvajärjestelyihin liittyvää yhteistyötä. Näiden
 maiden osalta on säilytettävä tietty joustomahdollisuus yleisten edellytysten
 soveltamisessa.
 Ensisijaiset alat
 Jotta saadaan aikaan sellaiset turvallisuusolosuhteet,
 että väestön elämää ja terveyttä vaarantavat tekijät poistuvat, ja sen
 varmistamiseksi, että ydinaineita ei siirretä käytettäväksi muuhun kuin siihen
 käyttöön, johon ne on tarkoitettu, yhteistyön on suuntauduttava ensisijaisesti
 ydinalan sääntelyviranomaisiin (ja niiden teknisen tuen organisaatioihin). Tavoitteena on varmistaa niiden tekninen
 pätevyys ja riippumattomuus sekä vahvistaa sääntelykehystä
 erityisesti lupien myöntämiseen liittyvien toimenpiteiden
 osalta, tehokkaiden ja kattavien riski- ja turvallisuusarviointien
 (”stressitestien”) tarkastelu ja jatkotoimet mukaan luettuina.
 Muut
 tämän asetuksen perusteella toteutettavien yhteistyöohjelmien ensisijaiset alat
 ovat seuraavat:
 –
 käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen
 jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa koskevien strategioiden ja kehysten
 laatiminen ja täytäntöönpano;
 –
 nykyisten laitosten käytöstä poistaminen ja
 entisten ydinvoimala-alueiden ja perinteisten uraanikaivosalueiden
 kunnostaminen sekä mereen upotettujen radioaktiivisten esineiden ja
 materiaalien talteenotto ja huolto, jos niistä on vaaraa ihmisille.
 Yhteistyötä kolmansien maiden ydinlaitosten
 toiminnanharjoittajien kanssa olisi harkittava vain erityistilanteissa
 ”stressitestien” jatkotoimien yhteydessä. Tällaiseen yhteistyöhön ei sisälly
 laitteiden toimittamista.
 Koordinointi
 Komissio koordinoi kolmansien maiden kanssa
 tehtävää yhteistyötä yhdessä samoja tavoitteita edistävien organisaatioiden,
 erityisesti kansainvälisten organisaatioiden, kuten Kansainvälisen atomienergiajärjestön
 (IAEA) kanssa. Koordinoinnin tarkoituksena on auttaa Euroopan unionia ja
 asianomaisia organisaatioita välttämään toimien ja rahoituksen päällekkäisyyttä
 suhteessa kolmansiin maihin. Komission olisi saatava myös jäsenvaltioiden
 toimivaltaiset viranomaiset ja EU:n toiminnanharjoittajat osallistumaan näiden
 tehtävien hoitamiseen ja siten valjastettava ydinturvallisuutta ja
 ydinturvajärjestelyjä koskeva laadukas eurooppalainen asiantuntemus ohjelman
 käyttöön.
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
 RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen
 luonne
 1.4. Tavoitteet
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 1.6. Toiminnan
 ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 1.7. Hallinnointitapa
 (hallinnointitavat)
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta-
 ja raportointisäännöt
 2.2. Hallinnointi-
 ja valvontajärjestelmä
 2.3. Toimenpiteet
 petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
 RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen
 tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 3.2. Arvioidut
 vaikutukset menoihin
 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 3.2.2. Arvioidut
 vaikutukset toimintamäärärahoihin
 3.2.3. Arvioidut
 vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.4. Yhteensopivuus
 nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 3.2.5. Ulkopuolisten
 tahojen osallistuminen rahoitukseen
 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi
 Ydinturvallisuuteen
 liittyvän yhteistyön väline
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[11]
 Ulkosuhteet,
 ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne
 ̈ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.
 ̈ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu
 pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[12].
 x Ehdotus/aloite
 liittyy käynnissä
 olevan toimen jatkamiseen.
 ̈ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu
 uudelleen.
 1.4. Tavoitteet
 Euroopan unionilla on pitkä
 ydinturvallisuuskulttuuri ja ydinturvallisuusalan asiantuntemus, jota on
 vuosien mittaan kehitetty Euroopassa ja muissa ydinvoimaa käyttävissä maailman
 osissa. Näin oli jo vuonna 1992, jolloin käynnistettiin yhteisöohjelma
 Itsenäisten valtioiden yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden auttamiseksi
 ydinvoimalaitosten parantamisessa.
 Neuvostolle ja Euroopan parlamentille 22.
 toukokuuta 2008 annetussa komission tiedonannossa ”Ydinturvallisuutta ja
 ydinturvajärjestelyjä koskevaan kansainväliseen haasteeseen vastaaminen”
 (KOM(2008) 312) korkeimpien mahdollisten vaatimusten edistäminen ydinturvallisuuden
 ja ydinturvajärjestelyjen alalla mainitaan yhtenä ydinalalla tehtävän yhteisön
 yhteistyön perustavanlaatuisista ja ensisijaisista tavoitteista.
 Kaikkien maiden, jotka aikovat käyttää ydinvoimaa
 siviilitarkoituksiin, on noudatettava tarkoin kansainvälisesti tunnustettuja
 ydinturvallisuuteen ja ydinturvajärjestelyihin liittyviä vaatimuksia. Nämä maat
 kohtaavat haasteita, jotka liittyvät valmiuksien kehittämiseen
 (henkilöresurssit ja infrastruktuuri) sekä kansainvälisten velvoitteiden
 noudattamisen edellyttämien lainsäädännöllisten kehysten ja elinten
 perustamiseen. Laajan kokemuksensa turvin EU voi tarjota niille merkittävästi
 apua ydinturvallisuuden, säteilysuojelun ja ydinmateriaalivalvonnan
 parantamisessa ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineellä, jonka
 maantieteellistä soveltamisalaa on sittemmin laajennettu kaikkiin ”kolmansiin
 maihin”.
 Komission tuen painopiste on nyt siirtymässä
 teknisestä avusta yhteistyöhön. Ohjelmassa keskitytään toimiin, joiden
 tarkoituksena on parantaa ydinturvallisuutta, säteilysuojelua ja
 ydinturvajärjestelyjä. Näihin kuuluvat tutkimukset, lainsäädännön kehittäminen,
 rakenteiden perustaminen, menettelyjen ja menetelmien parantaminen, myös
 radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen turvallisen huollon alalla.
 Erityishuomiota kiinnitetään kumppanimaissa annettavaan koulutukseen. Tässä
 yhteydessä EU:n toimien lisäarvo perustuu korkeimpiin mahdollisiin
 ydinturvallisuusvaatimuksiin nojautuvan EU:n kokemuksen asettamiseen kolmansien
 maiden käyttöön tiiviissä yhteistyössä Kansainvälisen atomienergiajärjestön
 (IAEA) kanssa.
 Tšernobylin onnettomuus vuonna 1986 todisti
 ydinturvallisuuden maailmanlaajuisen tärkeyden ja osoitti selvästi, että
 ydinonnettomuuksien maailmanlaajuisista, valtioiden rajat ylittävistä vaikutuksista
 selviytymiseksi on tarpeen kehittää maailmanlaajuinen lähestymistapa. Tarve
 noudattaa koko maailmassa korkeimpia mahdollisia ydinturvallisuusvaatimuksia
 kävi entistä ilmeisemmäksi hiljattain Fukushima-Daiichissa tapahtuneessa
 ydinonnettomuudessa, joka herätti vakavaa huolta toiminnassa olevien
 ydinlaitosten kestokyvystä suurissa luonnonkatastrofeissa, kuten
 maanjäristyksissä ja tulvissa.
 Vastatoimena Fukushima-Daiichin onnettomuuteen
 Euroopan komissio ja kansalliset viranomaiset pyysivät laatimaan kattavat ja
 avoimet riski- ja turvallisuusarvioinnit (”stressitestit”) EU:n jäsenvaltioiden
 ydinvoimalaitoksista. Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmä (ENSREG) on
 jo sopinut tämän ennen näkemättömän arvioinnin yksityiskohdista ja
 aikataulusta, ja arviointeja on myöhemmin tarkoitus laajentaa kolmansiin maihin
 (etenkin EU:n naapurimaihin).
 Kokemukset vahvistavat, että ydinonnettomuuksien
 terveydelliset, ympäristö-, sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset
 kolmansissa maissa ja EU:ssa voivat olla erittäin mittavat. Maailmassa
 tunnustetaan yhä laajemmin tarve tehokkaaseen yhteistyöhön, jolla pyritään
 ehkäisemään ydinonnettomuuksia panemalla täytäntöön tiukat
 ydinturvallisuusvaatimukset. Jotkin maat ovat tehneet poliittisen päätöksen
 luopua kokonaan ydinvoimasta, ja muutamat maat päättivät olla käynnistämättä
 suunnittelemiaan ohjelmia. Suuri määrä valtioita kuitenkin jatkaa
 ydinvoimalaitosten käyttöä, ja jotkin maat suunnittelevat rakentavansa vielä
 uusia laitoksia. EU tunnustaa, että ydinvoiman käyttö on kunkin valtion
 suvereeni päätös. On kuitenkin EU:n edun mukaista varmistaa, että ydinlaitosten
 käyttö etenkin sen naapurimaissa on turvallista ja että ydinmateriaaleja
 valvotaan asianmukaisesti. EU tekee yhteistyötä kolmansien maiden ja
 organisaatioiden kanssa näillä aloilla.
 1.4.1. Komission monivuotinen
 strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
 saavuttamista ehdotus/aloite tukee
 Euroopan
 unioni rahoittaa toimenpiteitä, joiden tavoitteena on edistää
 ydinturvallisuuden, säteilysuojelun ja tehokkaan ja toimivan
 ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa.
 1.4.2. Erityistavoite
 (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
 ja budjetointijärjestelmässä
 Erityistavoite 1
 Toimivan
 ydinturvallisuuskulttuurin edistäminen ja mahdollisimman tiukkojen
 ydinturvallisuusvaatimusten ja säteilysuojelun täytäntöönpano.
 Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
 budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 Erityistavoite 2
 Käytetyn
 ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullinen ja turvallinen huolto,
 ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden
 kunnostaminen.
 Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
 budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 Erityistavoite 3
 Kehysten
 ja menetelmien käyttöönotto tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan
 täytäntöön panemiseksi kolmansissa maissa.
 Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
 budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset
 ja vaikutukset
 –
 Toimivan ydinturvallisuuskulttuurin luominen ja mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuus- ja säteilysuojeluvaatimusten
 täytäntöön paneminen kolmansien maiden
 ydinvoimalaitoksissa ja radiologisissa käytännöissä;
 –
 Toimivien ydinturvallisuutta koskevien
 sääntelykehysten perustaminen, mukaan luettuina asianmukaiset menettelyt ja
 järjestelmät, joilla varmistetaan riittävä suoja radioaktiivisista
 materiaaleista johtuvalta ionisoivalta säteilyltä;
 –
 Tehokkaiden järjestelyjen käyttöönotto
 säteilyonnettomuuksien ehkäisemistä ja niihin liittyvien vaikutusten
 lieventämistä varten sekä valmiussuunnittelu-, torjuntavalmius- ja torjunta-,
 pelastuspalvelu- ja kunnostustoimenpiteitä varten;
 –
 Ydinturvallisuuteen liittyvä kansainvälinen
 yhteistyö ja tuki sen varmistamiseksi, että käytössä ovat mahdollisimman tiukat
 ja vankat ydinturvallisuusvaatimukset, jotka myös pannaan täytäntöön;
 –
 Käytetyn ydinpolttoaineen käsittelyä,
 ydinjätehuoltoa, ydinlaitosten käytöstäpoistoa, entisten ydinvoimala-alueiden kunnostusta
 sekä mereen tai maahan upotettujen tai levitettyjen radioaktiivisten esineiden
 ja materiaalien talteenottoa ja huoltoa koskevien vastuullisten strategioiden
 laatiminen ja käyttöönotto;
 –
 Tehokkaiden kehysten ja menetelmien käyttöönotto
 ydinmateriaalivalvonnan parantamiseksi maailmanlaajuisesti.
 1.4.4. Tulos- ja
 vaikutusindikaattorit
 –
 Vuotuisissa toimintaohjelmissa esitetään EU:n
 toteuttamien toimien yksityiskohdat, kuten toimien tavoitteet ja odotettavissa
 olevat tulokset. Ennen täytäntöönpanon aloittamista hankkeille määritellään
 erityiset indikaattorit kunkin toimen erityispiirteiden perusteella. Asetuksen
 1 artiklassa osoitetaan kullekin toimelle indikaattori täytäntöönpanon
 edistymisen yleistä arviointia varten.
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut
 Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön
 välineen oikeusperusta on Euratom-sopimus, erityisesti sen 203 artikla.
 1.5.1. Tarpeet, joihin
 ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
 Lainsäädäntöehdotuksella
 vastataan vaatimukseen ydinturvallisuuden, säteilysuojelun ja tehokkaan ja
 toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkean tason edistämisestä ja
 toteuttamisesta kolmansissa maissa.
 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava
 lisäarvo
 EU:ssa
 toimii suuri määrä kaupallisia ydinvoimalaitoksia (146, kun määrä koko
 maailmassa on 436), ja ydinvoiman osuus on noin 30 prosenttia EU:n
 sähköntuotannosta. EU:lla on pitkä kokemus ydinturvallisuudesta, myös
 ydinlaitosten käytöstäpoistosta ja radioaktiivisen jätteen huollosta. EU:n jäsenvaltioissa
 on siten saatavilla laajalti asiantuntemusta kaikilla ydinturvallisuuden
 osa-alueilla. Tämä teknologioiden monipuolisuus, joka edellyttää erilaisten
 lähestymistapojen hallintaa, mahdollistaa tarvittavan jouston pyrittäessä
 vastaamaan kolmansien maiden tarpeisiin.
 EU
 on hyväksynyt ydinturvallisuutta sekä radioaktiivisen jätteen ja käytetyn
 polttoaineen huoltoa koskevat yhteiset lainsäädäntökehykset. Näin EU on
 näyttänyt muille esimerkkiä ja pyrkii saamaan muutkin nostamaan
 vaatimustasoaan.
 Ydinalaan
 liittyvien haasteiden monimutkaistuessa jatkuvasti ainuttakaan turvallisuuteen,
 kasvuun ja työllisyyteen, ilmastonmuutokseen, energiansaantiin, terveyteen ja
 pandemioihin sekä muuttoliikkeeseen liittyvistä EU:n sisäisistä tavoitteista ei
 saavuteta erillään muusta maailmasta. Talouskriisien aikana EU:n ja sen
 jäsenvaltioiden on noudatettava entistä koordinoidumpaa ja yhdennetympää,
 yhteisohjelmointiin perustuvaa lähestymistapaa, joka tuottaa enemmän lisäarvoa,
 antaa toimille lisää pontta ja oikeutusta sekä parantaa niiden vaikutusta ja
 tuloksellisuutta.
 Objektiivisen
 ja puolueettoman asemansa vuoksi EU:lla on ainutlaatuinen mahdollisuus
 toteuttaa ulkoisia toimia jäsenvaltioidensa kanssa ja puolesta ja lisätä näin
 uskottavuuttaan kumppanimaissa. EU:lla on siten parhaat edellytykset toimia
 maailman edelläkävijänä kansalaistensa puolesta.
 Vain
 EU, jossa on 27 yhteistä politiikkaa ja strategiaa noudattavaa jäsenvaltiota,
 kykenee saavuttamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi tarvittavan
 kriittisen massan. Yksittäisten jäsenvaltioiden toiminta jää helposti
 rajalliseksi ja hajanaiseksi, ja hankkeet ovat usein liian pieniä, jotta niillä
 voitaisiin saada aikaan kestäviä vaikutuksia. Samalla tämä kriittinen massa
 antaa EU:lle paremmat mahdollisuudet käydä poliittista vuoropuhelua
 kumppanimaiden hallitusten kanssa.
 Yhteistyön
 ohjelmoinnissa EU kiinnittää erityistä huomiota kumppanimaiden rakenteellisiin
 ja taloudellisiin valmiuksiin. Nykyisessä asetuksessa on otettu huomioon tarve
 vastata ennakoimattomiin tarpeisiin, ja tähän varattuja määrärahoja tarjottiin
 esimerkiksi Japanille Fukushiman onnettomuuden jälkeen.
 EU:lla
 on kaikkialle maailmaan ulottuva kansainvälisten sopimusten verkosto, jolle ei
 löydy vertaa yksittäisistä jäsenvaltioista. Nämä sopimukset antavat
 jäsenvaltioille vaikutusmahdollisuuksia lähes kaikilla kansainvälisten
 suhteiden osa-alueilla, myös ydinturvallisuuden alalla. EU:lla on tällä alalla
 merkittävä asema, mutta sen on edelleen parannettava näkyvyyttään.
 EU:n
 toimintamahdollisuudet ovat paljon laajemmat kuin muiden kansainvälisten
 organisaatioiden, koska se noudattaa kehitysyhteistyössä ja ulkosuhteissa
 kokonaisvaltaista lähestymistapaa. EU:n sisäinen työnjako on ratkaiseva
 lisäarvoa tuottava tekijä. Koordinoijana toimiminen on EU:lle luontaista, koska
 sillä on kansainvälisiä sopimuksia monien yhteistyökumppanien ja
 organisaatioiden kanssa ympäri maailmaa ja se voi näin käyttää
 vaikutusvaltaansa lähes kaikilla kansainvälisten suhteiden osa-alueilla, mihin
 sen yhteistä politiikkaa ja strategiaa noudattavat jäsenvaltiot eivät yksinään
 pysty.
 Lisäksi
 monet jäsenvaltiot joutuvat nykyisinä budjettirajoitteiden aikoina luopumaan
 yhteistyöstä kokonaisilla aloilla ja kokonaisissa maissa, mutta EU pystyy
 edelleen jatkamaan aktiivista toimintaa.
 1.5.3. Vastaavista toimista saadut
 kokemukset
 Suurten
 ydinonnettomuuksien perussyyt ovat liittyneet pääasiallisesti
 ydinturvallisuuskulttuurin, turvasuunnittelun (ydinlaitosten turvallisuuteen
 liittyvät näkökohdat) ja käyttöturvallisuuden puutteeseen. Sen vuoksi Euroopan
 unionin ydinturvallisuutta koskevissa yhteistyöohjelmissa katsottiin
 aiheelliseksi keskittyä ydinalan toiminnanharjoittajiin, jotta parannettaisiin
 tilannetta kentällä, sekä ydinalan sääntelyviranomaisiin, jotta niillä olisi
 riittävät tekniset valmiudet ja riippumattomuus asiaa koskevien
 ydinturvallisuusvaatimusten noudattamisen valvomiseksi.
 Toisinaan
 kumppanimaille on hätätapauksissa toimitettu turvallisuuteen liittyviä
 laitteita tilanteen ratkaisemiseksi mahdollisimman ripeästi. Koska nämä
 tapaukset on sittemmin saatu hallintaan ja koska ohjelmien johtavana
 periaatteena on resurssien mahdollisimman tehokas käyttö sekä kauppaa ja
 kilpailua haittaavien käytäntöjen välttäminen, laitteiden toimitus näille
 maille on yleensä lopetettu.
 Ydinturvallisuuteen
 liittyvällä yhteistyön välineellä käynnistettiin yhteistyö sellaisten
 kolmansien maiden kanssa, jotka aikovat sisällyttää ydinvoiman
 energialähdevalikoimaansa (ns. kasvavat taloudet). Yhteistyössä keskityttiin
 enimmäkseen sääntelyviranomaisten valmiuksien, sääntelyinfrastruktuurin ja
 jätehuoltostrategioiden kehittämiseen sen varmistamiseksi, että kumppanimaassa
 laaditaan riittävän varhaisessa vaiheessa ydinturvallisuuskulttuuria ja
 ydinturvallisuutta koskeva toimintakehys. Kumppanimaat valittiin neuvoston
 ehdottamien kriteerien perusteella.
 Ydinonnettomuuksien
 vaikutuksia voidaan jossakin määrin lievittää varautumalla niihin
 hätävalmiustoimilla. Hätävalmiuksien parantamisen on siten oltava
 tulevaisuudessakin tärkeä osa ohjelmaa.
 Suurissa
 säteilyonnettomuuksissa on tarvittu kansainvälisen yhteisön apua väestön
 auttamiseksi ja alueen saattamiseksi ympäristön kannalta turvalliseksi. Näin
 oli esimerkiksi Tšernobylissa, jossa toteutetut mittavat rakennushankkeet ovat
 nyt edenneet loppuvaiheeseen. Tulevissakin ohjelmissa olisi varattava
 mahdollisuus tämänkaltaiseen yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa silloin, kun
 se on tarpeen ja asianmukaista.
 Aiemmin
 ydinpolttoainekiertoon, ydinkäyttöisten alusten ja ydinsukellusveneiden
 käyttöön ja radioaktiivisten isotooppien hyödyntämiseen liittyvissä
 toiminnoissa ei aina noudatettu väestön ja ympäristön suojelun edellyttämiä
 standardeja. Saastuneiden alueiden kunnostaminen ympäristön kannalta
 turvallisiksi sekä käytetyn ydinpolttoaineen ja ydinjätteen huolto ovat usein
 jääneet hallitusten ja paikallisviranomaisten työlääksi tehtäväksi, ja näihin
 tehtäviin saatetaan tarvita kansainvälistä yhteistyötä. Tämänkin
 ydinturvallisuusohjelman osan olisi tulevaisuudessa kuuluttava rahoitusvälineen
 ensisijaisiin aloihin.
 Jotta
 käytetyn ydinpolttoaineen ja ydinjätteen huolto tapahtuisi asianmukaisesti ja
 turvallisesti, ydinturvallisuusohjelmissa on tarkoitus tehdä kolmansien maiden
 kanssa yhteistyötä käytettyyn polttoaineeseen ja ydinjätteeseen liittyvien
 kansallisten strategioiden ja kehysten laatimiseksi. Euroopan unionissa on
 äskettäin annettu radioaktiivisen jätteen ja käytetyn polttoaineen huoltoa
 koskeva direktiivi, joten kolmansia maita olisi kannustettava nostamaan
 vaatimuksensa yhtä korkealle tasolle kuin EU:ssa. Myös tämän alan yhteistyötä
 olisi jatkettava yhtenä ohjelman ensisijaisista tavoitteista.
 Kansainvälisen
 yhteistyön edistäminen on jatkossakin erittäin tärkeää eri toimijoiden
 toteuttamien hankkeiden koordinoinnin ja resurssien mahdollisimman tehokkaan
 käytön varmistamiseksi. Kansainvälisellä atomienergiajärjestöllä (IAEA) on
 edelleen ratkaiseva tehtävä tällä alalla, etenkin maailmanlaajuisen
 ydinturvallisuusjärjestelmän (Global Nuclear Safety Regime, toimintakehys
 ydinlaitosten korkean turvallisuustason saavuttamiseksi maailmanlaajuisesti)
 edistämisessä. IAEA:n toiminnan, erityisesti maailmanlaajuisten tai
 alueellisten toimien tukemista olisi edelleen voitava harkita edellyttäen, että
 EU:n toimille / rahoitukselle annetaan riittävästi näkyvyyttä.
 Fukushima-Daiichin
 onnettomuuden seurauksena toiminnassa olevien ydinlaitosten kattaviin riski- ja
 turvallisuusarviointeihin (”stressitestit”) liittyvät kysymykset tulevat
 todennäköisesti entistä ajankohtaisemmiksi, ja arviointeja laajennetaan myös
 muihin ydinlaitoksiin, kuten tutkimusreaktoreihin, käytetyn polttoaineen
 välivarastoihin sekä radioaktiivisen jätteen varasto- ja
 loppusijoituspaikkoihin.
 Ydinturvallisuutta
 koskevassa yhteistyössä olisi myös vastaisuudessa keskityttävä yhteistyöhön
 ydinalan sääntelyviranomaisten (ja niiden teknisen tuen organisaatioiden)
 kanssa, mutta yhteistyötä ydinlaitosten toiminnanharjoittajien kanssa olisi
 harkittava tapauskohtaisesti kunkin laitoksen suorituskyvyn, stressitestien
 tulosten ja erityisolosuhteiden perusteella.
 Käytetyn
 polttoaineen loppusijoitukseen, ydinjätehuoltoon, ydinlaitosten
 käytöstäpoistoon ja voimala-alueiden kunnostamiseen on vuosien mittaan alettu
 kiinnittää yhä enemmän huomiota. Tulevaa yhteistyötä näillä aloilla olisi
 pidettävä yhtenä ohjelman ensisijaisista tavoitteista.
 Yhteistyössä
 olisi edelleen keskityttävä ensisijaisesti EU:ta maantieteellisesti lähellä
 oleviin maihin (myös liittymistä valmisteleviin maihin ja EU:n naapurimaihin),
 mutta tulevaan välineeseen liittyvien yhteistyöohjelmien valinnassa ei suljeta
 pois muitakaan maita.
 Kansainvälisen
 tilanteen kehitys edellyttää pikemminkin yhteistyön kohteen ja painopisteiden,
 ei niinkään ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön laajemman soveltamisalan
 muuttamista.
 1.5.4. Yhteensopivuus muiden
 kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
 Ohjelmissa
 on varmistettava yhteensopivuus vakautusvälineen puitteissa toteutettavien
 kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinriskien vaikutusten lievittämistä
 koskevien toimenpiteiden kanssa. Tämä koskee erityisesti
 ydinmateriaalivalvontaan (myös ydinaineiden ja radiologisten aineiden
 laittomaan kauppaan ja rajavalvontaan) sekä hätävalmiuksiin liittyviä
 toimenpiteitä.
 1.6. Toiminnan ja sen
 rahoitusvaikutusten kesto
 x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
 kesto on rajattu.
 –
 x Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa vuonna 2014 ja päättyy
 vuonna 2020.
 –
 ̈ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna YYYY ja päättyvät vuonna YYYY.
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
 kestoa ei ole rajattu.
 Käynnistysvaihe alkaa vuonna YYYY ja päättyy
 vuonna YYYY,
 minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
 1.7. Hallinnointitapa
 (hallinnointitavat)[13]
 x komissio hallinnoi suoraan keskitetysti
 x välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
 ̈ toimeenpanovirastoille
 ̈ yhteisöjen perustamille elimille[14]
 x kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen
 palvelun tehtäviä hoitaville elimille
 –
 ̈ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
 unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään
 varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
 x hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
 x hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
 x hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen (IAEA) kanssa
 Jos käytetään useampaa
 kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
 lisätietoja.
 Huomautukset:
 Komissio
 hallinnoi suoraan keskitetysti suurinta osaa rahoitusvälineellä tuetuista hankkeista
 ja ohjelmista. Välillistä hallinnointia tai hallinnointia yhteistyössä
 jäsenvaltioiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa voidaan harkita tarpeen
 mukaan, jos sen avulla voidaan parantaa toimenpiteiden tehokkuutta logistisista
 ja poliittisista syistä. Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen
 kanssa voi tulla kyseeseen erityisesti silloin, kun jäsenvaltiot ja/tai niiden
 virastot tai Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) ovat jo käynnistäneet
 tai valmistelevat samanlaisia toimia.
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta- ja
 raportointisäännöt
 Ilmoitetaan
 sovellettavat aikavälit ja edellytykset.
 Euroopan
 komission seuranta- ja arviointijärjestelmissä keskitytään entistä enemmän
 tuloksiin, ja seurantaan ja arviointiin osallistuu komission henkilöstöä ja
 ulkopuolisia asiantuntijoita.
 Edustustojen
 ja päätoimipaikan vastuuhenkilöt seuraavat jatkuvasti hankkeiden ja ohjelmien
 täytäntöönpanoa eri tavoin, mahdollisuuksien mukaan myös menemällä paikan
 päälle. Seurannan avulla saadaan arvokasta tietoa edistymisestä, ja
 vastuuhenkilöt voivat havaita todelliset ja potentiaaliset pullonkaulat ja
 tehdä tarvittavia korjauksia.
 Riippumattomille
 ulkopuolisille asiantuntijoille annetaan tehtäväksi arvioida EU:n ulkoisia
 toimia kolmella eri tavalla. Arviointien avulla voidaan lisätä
 vastuuvelvollisuutta ja parantaa käynnissä olevia toimia. Niissä otetaan myös
 huomioon aiemmat kokemukset, joiden pohjalta tulevia politiikkoja ja toimia
 voidaan kehittää. Kaikissa välineissä käytetään kansainvälisesti tunnustettuja
 OECD:n kehitysapukomitean arviointikriteerejä, mukaan lukien (mahdolliset)
 vaikutukset.
 Hanketasolla
 päätoimipaikan hallinnoima tulospainotteinen seurantajärjestelmä (ROM) tuottaa
 lyhyen laatukatsauksen otoksesta toimia. Riippumattomat ROM-asiantuntijat
 arvioivat jäsenneltyä ja vakiomuotoista menettelyä käyttäen hankkeen vahvuuksia
 ja heikkouksia ja antavat suosituksia siitä, miten tuloksellisuutta voidaan
 lisätä.
 Hankkeesta
 vastaava EU:n edustusto hallinnoi hanketason arviointeja, joissa laaditaan yksityiskohtaisempi
 analyysi ja joiden pohjalta vastuuhenkilöt voivat kehittää käynnissä olevia
 toimia ja valmistella uusia. Riippumattomille ulkopuolisille asiantuntijoille,
 joilla on temaattista ja maantieteellistä asiantuntemusta, annetaan tehtäväksi
 laatia kyseinen analyysi sekä kerätä palautetta ja näyttöä kaikilta
 sidosryhmiltä, luonnollisestikin myös lopullisilta edunsaajilta.
 Myös
 komissio laatii strategisia arviointeja politiikoistaan alkaen ohjelmoinnista
 ja strategiasta ja päätyen toimien täytäntöönpanoon tietyllä sektorilla (esim.
 terveys tai koulutus), tietyssä maassa tai tietyllä alueella taikka tietyn
 välineen osalta. Näistä arvioinneista on suurta apua muotoiltaessa politiikkoja
 ja suunniteltaessa välineitä ja hankkeita. Arvioinnit julkaistaan komission
 verkkosivuilla, ja neuvostolle ja Euroopan parlamentille esitettävään
 vuosikertomukseen sisällytetään tiivistelmät niiden päätelmistä.
 2.2. Hallinnointi- ja
 valvontajärjestelmä
 Tämän
 asetuksen perusteella rahoitettavat toimenpiteet on pantava täytäntöön
 varainhoitoasetuksen mukaisesti.
 Komissio
 voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa päättää asetuksen (EY, Euratom)
 N:o 1605/2002 54 artiklan mukaisesti siirtää julkisen vallan tehtäviä ja
 erityisesti talousarvion täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä asetuksen (EY,
 Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille
 elimille, jos niillä on kansainvälisesti tunnustettu asema, ne noudattavat
 kansainvälisesti tunnustettuja hallinto- ja valvontajärjestelmiä ja ne ovat
 julkisen viranomaisen valvonnassa.
 Varainhoitoasetuksen
 mukaan tämän asetuksen perusteella rahoitettavat toimenpiteet voidaan toteuttaa
 keskitetysti suoraan komission toimesta tai yhteistyössä jäsenvaltioiden
 kanssa, tai toimien toteuttamisesta voivat vastata välillisesti
 varainhoitoasetuksen 55 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut yhteisöt
 tai henkilöt, joille komissio siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyviä
 tehtäviä. Nämä yhteisöt tai henkilöt voidaan varainhoitoasetuksen 57 artiklassa
 säädetyin edellytyksin valtuuttaa soveltamaan kyseisten tehtävien hoitamisessa
 omia julkisiin hankintoihin ja avustusten myöntämiseen liittyviä sääntöjään ja
 menettelyjään.
 2.2.1. Todetut riskit
 Riskiympäristö
 Tämän
 rahoitusvälineen toimintaympäristölle ovat ominaisia seuraavat riskit, jotka
 voivat johtaa tukivälineen tavoitteiden saavuttamatta jäämiseen, optimaalista
 heikompaan varainhoitoon ja/tai asiaa koskevien sääntöjen noudattamatta
 jättämiseen (laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvät virheet):
 –
 taloudellinen/poliittinen epävarmuus ja/tai
 luonnonkatastrofit voivat aiheuttaa vaikeuksia ja viivästyksiä toimenpiteiden
 suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, erityisesti epävakaissa valtioissa;
 –
 kumppanimaiden puutteelliset institutionaaliset ja
 hallinnolliset valmiudet voivat aiheuttaa vaikeuksia ja viivästyksiä
 toimenpiteiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa;
 –
 maantieteellisesti hajallaan olevat hankkeet ja
 ohjelmat (joihin osallistuu monia valtioita/alueita) voivat asettaa
 logistiikka-/resurssihaasteita seurannalle, erityisesti mahdollisille paikan
 päällä toteutettaville seurantatoimille;
 –
 mahdollisten kumppanien / edunsaajien moninaisuus
 sekä niiden vaihtelevat sisäisen valvonnan rakenteet ja valmiudet voivat
 hajottaa komission käytettävissä olevia, täytäntöönpanon tukemiseen ja
 seurantaan tarkoitettuja resursseja ja siten heikentää niiden tehokkuutta ja
 vaikuttavuutta;
 –
 liian vähäiset tai puutteelliset tiedot ulkoisen
 avun / kansallisen kehitysohjelman täytäntöönpanon tuloksista ja vaikutuksista
 kumppanimaissa voivat heikentää komission kykyä raportoida tuloksista ja
 vastata niistä.
 Odotettavissa oleva sääntöjen noudattamatta jättämisestä aiheutuva
 riski
 Tämän
 rahoitusvälineen sääntöjenmukaisuutta koskevana tavoitteena on, että kehitys-
 ja yhteistyöpääosaston (DEVCO) talousarviolle sääntöjen noudattamatta
 jättämisestä aiheutuva riski (virhetaso) pysyisi alle 2 prosentin
 jäännösvirhetasolla (monivuotisella perusteella kaikkien päättyneille
 sopimuksille suunniteltujen tarkastusten ja oikaisujen toimittamisen jälkeen
 määritetty virhetaso). Arvioitu virhetaso on siis perinteisesti ollut 2–5
 prosenttia vuosittaisesta satunnaistetusta tapahtumaotoksesta, jonka Euroopan
 tilintarkastustuomioistuin valitsee vuotuista tarkastuslausumaansa varten.
 DEVCO pitää tätä pienimpänä mahdollisena sääntöjen noudattamatta jättämisestä
 aiheutuvana riskinä, joka rahoitusvälineen suuririskisessä ympäristössä on
 mahdollista saavuttaa, kun otetaan huomioon sääntöjenmukaisuuden tarkastuksista
 aiheutuva hallinnollinen rasite ja niiltä vaadittava kustannustehokkuus.
 2.2.2. Valvontamenetelmät
 Kehitys- ja yhteistyöpääosaston (DEVCO) sisäisen valvonnan rakenne
 DEVCOn
 sisäisten valvonta- / hallinnointimenettelyjen tarkoituksena on antaa
 kohtuullinen varmuus siitä, että sille asetetut toimenpiteiden vaikuttavuutta
 ja tehokkuutta, taloudellisen raportoinnin luotettavuutta ja asiaa koskevan
 lainsäädäntö- ja menettelykehyksen noudattamista koskevat tavoitteet
 saavutetaan.
 Vaikuttavuus ja tehokkuus
 Toimiensa
 vaikuttavuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi (ja ulkoisen avun ympäristöön
 liittyvän vakavan riskin vähentämiseksi) DEVCO aikoo jatkossakin käyttää
 kaikkien ulkoisen avun välineiden kautta myönnettävän tuen hallinnoinnissa
 mukautettua kehystä, johon sisältyvät – komission laajuiseen strategiseen politiikkaa
 ja suunnittelua koskevaan prosessiin kuuluvien tehtävien sekä sisäiseen
 tarkastusympäristöön ja muihin komission sisäisen valvonnan standardeihin
 liittyvien vaatimusten lisäksi – seuraavat toimenpiteet:
 –
 ulkoisen avun hallinnointivastuun siirtäminen
 suurimmaksi osaksi EU:n edustustoille kentällä;
 –
 selkeä ja muodollinen taloudellisen vastuun ketju
 valtuutetulta tulojen ja menojen hyväksyjältä (pääjohtaja) päätoimipaikan
 edelleenvaltuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle (johtaja) ja tältä
 edelleen edustuston päällikölle;
 –
 EU:n edustustojen säännöllinen raportointi
 päätoimipaikalle (ulkoisen avun hallinnointiraportit), edustuston päällikön
 vuosittainen tarkastuslausuma mukaan luettuna;
 –
 perusteellisen koulutusohjelman tarjoaminen
 henkilöstölle sekä päätoimipaikassa että edustustoissa;
 –
 merkittävä tuki ja ohjaus päätoimipaikalta
 edustustoille (myös internetin välityksellä);
 –
 säännölliset tarkastuskäynnit edustustoihin 3–6
 vuoden välein;
 hanke-
 ja ohjelmasyklin hallintajärjestelmä, johon sisältyvät
 –
 laatua tukevia välineitä muun muassa toimen
 suunnittelua, sen toteutustavan, rahoitusmekanismin ja hallinnointijärjestelmän
 määrittelyä sekä mahdollisten täytäntöönpanokumppaneiden arviointia ja valintaa
 varten;
 –
 tehokkaan täytäntöönpanon mahdollistavat välineet ohjelman/hankkeen
 hallinnointiin, seurantaan ja raportointiin, mukaan lukien hankkeiden
 säännöllinen ulkopuolinen seuranta paikalla;
 –
 järkevät arviointi- ja tarkastusosiot.
 Taloudellinen raportointi ja kirjanpito
 DEVCO
 pyrkii edelleen noudattamaan tiukkoja kirjanpito- ja tilinpäätösmenettelyjä ja
 taloudellista raportointia koskevia vaatimuksia käyttämällä komission
 suoriteperusteista kirjanpitojärjestelmää (ABAC) sekä ulkoisen avun
 erityisvälineitä, kuten yhteistä hallintotietojärjestelmää (Common Relex Information
 System, CRIS).
 Asiaa
 koskevan lainsäädäntö- ja menettelykehyksen noudattamiseen liittyvät
 valvontamenetelmät kuvaillaan kohdassa 2.3 (Toimenpiteet petosten ja
 sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi).
 2.3. Toimenpiteet
 petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 Koska
 EuropeAid toimii suuririskisessä ympäristössä, sen järjestelmissä on
 varauduttava siihen, että tapahtumissa voi olla merkittävä määrä
 sääntöjenmukaisuuteen liittyviä virheitä (sääntöjenvastaisuuksia). Sen vuoksi
 järjestelmiin on sisällytettävä paljon ennalta ehkäiseviä ja havaitsemiseen ja
 korjaamiseen tähtääviä tarkastuksia, jotka tehdään mahdollisimman varhaisessa
 vaiheessa maksumenettelyä. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että EuropeAidin
 sääntöjenmukaisuuden tarkastuksissa painotetaan enimmäkseen monivuotisia
 ennakkotarkastuksia, joita sekä ulkoiset tarkastajat että komission
 edustustojen henkilöstö tekevät vuosittain ennen hankkeiden loppumaksujen
 suorittamista. Näiden lisäksi tehdään vielä joitakin jälkitarkastuksia ja todentamisia.
 EuropeAidin tarkastukset menevät siis selvästi varainhoitoasetuksessa
 edellytettyä rahoitukseen liittyvää suojaa pidemmälle. EuropeAidin
 sääntöjenmukaisuuden valvontakehys muodostuu muun muassa seuraavista
 merkittävistä osatekijöistä:
 Ennalta
 ehkäisevät toimenpiteet
 –
 tuen hallinnoinnista vastaavalle henkilöstölle ja
 tarkastajille suunnattu pakollinen peruskoulutus, jossa käydään läpi
 petostentorjuntaan liittyviä asioita;
 –
 neuvonnan tarjoaminen (myös internetin kautta),
 johon sisältyvät sopimusasioita käsittelevä käytännön opas, EuropeAidin
 sopimus- ja rahoitusmenettelyjen opas sekä varainhoidon työkalu
 (täytäntöönpanokumppaneille);
 –
 ennakkoarviointi, jolla varmistetaan, että kyseisiä
 varoja yhteisesti ja hajautetusti hallinnoivilla viranomaisilla on käytössä
 asianmukaiset petostentorjuntajärjestelmät väärinkäytösten ehkäisemiseksi ja
 havaitsemiseksi EU:n varojen hallinnoinnissa;
 –
 kumppanimaassa käytettävissä olevien
 petostentorjuntamekanismien ennakkokatselmus osana budjettituen
 myöntämisedellytyksiin kuuluvan, julkista varainhoitoa koskevan kelpoisuusehdon
 (aktiivinen sitoutuminen petosten ja korruption torjuntaan, asianmukaiset
 valvontaviranomaiset, oikeuslaitoksen riittävä toimintakyky sekä tehokkaat
 vastatoimi- ja seuraamusmekanismit) arviointia.
 –
 Komissio allekirjoitti Accran huippukokouksessa
 vuonna 2008 kansainvälisen avun avoimuutta koskevan aloitteen (IATI), jossa
 sovittiin kehitysavun avoimuutta koskevista standardista. Standardilla
 varmistetaan ajankohtainen, tarkka ja säännöllinen tiedottaminen
 kehitysapuvirroista ja kehitysapuun liittyvistä asiakirjoista.
 –
 Komissio käynnisti 14. lokakuuta 2011 kehitysapua
 koskevien tietojen avointa julkaisemista edistävän IATI-standardin käyttöönoton
 ensimmäisen vaiheen ennen kehitysavun tuloksellisuutta käsittelevän korkean
 tason foorumin seuraavaa kokousta, joka pidetään Busanissa marraskuussa 2011.
 Lisäksi komissio työstää yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden kanssa yhteistä
 verkkopohjaista TR-AID-sovellusta, jonka avulla IATI-aloitteen kautta
 toimitetut EU:n kehitysapua koskevat tiedot voidaan muuntaa helposti
 ymmärrettävään muotoon.
 Havaitsemiseen
 ja korjaamiseen tähtäävät toimenpiteet
 –
 ulkoiset (sekä pakolliset että riskiperusteiset)
 tarkastukset ja todentamiset, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset
 mukaan luettuina;
 –
 jälkikäteen tehtävät (riskiperusteiset)
 tarkastukset ja takaisinperintä;
 –
 vakavissa petoksissa, kuten laajamittaisissa
 korruptiotapauksissa EU:n rahoituksen keskeyttäminen siihen asti, kunnes
 viranomaiset ovat toteuttaneet asianmukaiset toimet tilanteen korjaamiseksi ja
 vastaavien petosten estämiseksi tulevaisuudessa.
 EuropeAid
 kehittää edelleen petostentorjuntastrategiaansa 24. kesäkuuta 2011 hyväksytyn
 komission uuden petostentorjuntastrategian (CAFS) toimintalinjojen mukaisesti
 sen varmistamiseksi, että
 –
 EuropeAidin sisäiset petostentorjuntatarkastukset
 ovat kaikilta osin komission uuden strategian mukaisia;
 –
 EuropeAidin lähestymistapa petosriskien hallintaan
 on kohdennettu petosriskien tunnistamiseen ja riittäviin vastatoimiin;
 –
 EU:n varojen käytössä kolmansissa maissa
 sovellettavat järjestelmät mahdollistavat asianmukaisten tietojen haun ja
 niiden syöttämisen petosriskien hallintajärjestelmään (esim. kaksinkertainen
 rahoitus);
 –
 voidaan tarpeen mukaan perustaa verkottumisryhmiä
 ja ottaa käyttöön asianmukaiset tietotekniset välineet ulkoiseen apuun
 liittyvien petostapausten analysointia varten.
 2.4 Arvio valvonnan
 kustannuksista ja hyödyistä
 Vuosien
 2014–2020 talousarviosuunnittelussa sisäisen valvonnan / hallinnoinnin
 kustannukset ovat koko EuropeAidin osalta vuositasolla keskimäärin 658
 miljoonaa euroa maksusitoumuksina. Määrään sisältyy EKR:n hallinnointikulut.
 EKR toimii EuropeAidin hallinnointirakenteen puitteissa. Nämä
 ”ei-operatiiviset” kustannukset ovat noin 6,4 prosenttia arviolta 10,2
 miljardin euron vuotuisesta keskimäärästä, joka on varattu EuropeAidin kaikkiin
 (operatiivisiin ja hallinnollisiin) sitoumuksiin, jotka rahoitetaan EU:n
 yleisestä talousarviosta ja Euroopan kehitysrahastosta vuosina 2014–2020.
 Näissä
 hallinnointikuluissa on huomioitu EuropeAidin koko henkilöstöstä
 (päätoimipaikka ja edustustot), infrastruktuurista, matkoista, koulutuksesta,
 seurannasta, arvioinnista ja (myös edunsaajien tekemistä) tarkastussopimuksista
 aiheutuvat menot.
 EuropeAid
 aikoo ajan mittaan vähentää hallinnoinnin ja operatiivisen toiminnan osuutta
 uusien välineiden mukaisten parempien ja yksinkertaisempien järjestelyjen
 ansiosta hyödyntäen muutoksia, joita on odotettavissa varainhoitoasetuksen
 tarkistuksen myötä. Nämä hallinnointikulut mahdollistavat toimintapoliittisten
 tavoitteiden saavuttamisen, resurssien tehokkaan ja tuloksellisen käytön sekä
 selkeiden ja kustannustehokkaiden ehkäisevien toimenpiteiden ja tarkastusten
 käytön varainkäytön laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden varmistamiseksi.
 Vaikka
 hallinnoinnin luonnetta ja kohdentamista sekä noudattamisen valvontaa on
 tarkoitus kehittää edelleen, nämä kustannukset ovat kokonaisuudessaan
 välttämättömiä välineen tavoitteiden saavuttamiseksi tuloksellisesti ja
 tehokkaasti niin, että noudattamatta jättämisen riski jää mahdollisimman
 pieneksi (alle 2 prosentin jäännösvirheaste). Kustannukset ovat huomattavasti
 alhaisemmat kuin riskit, joita sisältyy sisäisen valvonnan lopettamiseen tai
 vähentämiseen tällä riskialttiilla osa-alueella.
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
 RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen
 tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
 Monivuotisen
 rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 Numero 19 06 04 Ydinalalla myönnettävät avustukset || JM/EI-JM ([15]) || EFTA-mailta[16] || ehdokas-mailta[17] || kolman-silta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 || Numero 19 06 04 01 || JM || EI || EI || EI ||
 · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat EI SOVELLETA
 Monivuotisen
 rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi............................................] || JM/EI-JM || EFTA- mailta || ehdokas-mailta || kolman-silta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 || [XX.YY.YY.YY] || || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/ EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI
 3.2. Arvioidut vaikutukset
 menoihin
 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || || Ydinturvallisuusalalla myönnettävät avustukset
 PO: <.......> || || || vuosi n[18] 2014 || vuosi n+1 2015 || vuosi n+2 2016 || vuosi n+3 2017 || vuosi n+4 2018 || vuosi n+5 2019 || vuosi n+6 2020 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat || || || || || || || ||
 Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön väline (19.06.04) || Sitoumukset || (1) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661
 Maksut || (2) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 411,232
 Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1a) || || || || || || || ||
 Maksut || (2a) || || || || || || || ||
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[19] || || || || || || || ||
 Budjettikohdan numero 19.0104 06 || || (3) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 PO:n <.......> määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100
 Maksut || =2+2a +3 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661
 Maksut || (5) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 621,661
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN <4> kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100
 Maksut || =5+ 6 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671
 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan
 otsakkeeseen: EI
 SOVELLETA
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || || || || || || || ||
 Maksut || (5) || || || || || || || ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 || || || || || || || ||
 Maksut || =5+ 6 || || || || || || || ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || || || vuosi n 2014 || vuosi n+1 2015 || vuosi n+2 2016 || vuosi n+3 2017 || vuosi n+4 2018 || vuosi n+5 2019 || vuosi n+6 2020 || YHTEENSÄ
 PO: <.......> ||
  Henkilöresurssit || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716
  Muut hallintomenot || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383
 PO <.......> YHTEENSÄ || Määrärahat || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || || || vuosi n 2014 || vuosi n+1 2015 || vuosi n+2 2016 || vuosi n+3 2017 || vuosi n+4 2018 || vuosi n+5 2019 || vuosi n+6 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 87,708 || 89,356 || 91,026 || 92,802 || 94,602 || 96,402 || 98,302 || 650,199
 Maksut || 4,705 || 42,671 || 63,658 || 73,663 || 80,672 || 88,690 || 85,710 || 439,770
 3.2.2. Arvioidut vaikutukset
 toimintamäärärahoihin
 ̈ Ehdotus/aloite
 ei edellytä toimintamäärärahoja.
 x Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
 Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tyyppi[20] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustan-nus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustan-nukset yhteensä
 ERITYISTAVOITE 1[21] Toimivan ydinturvallisuuskulttuurin edistäminen ja mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuusvaatimusten ja säteilysuojelun täytäntöönpano || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Välisumma – erityistavoite 1 || || 25,08 || || 25,58 || || 26,09 || || 26,63 || || 27,14 || || 27,70 || || 28,27 || || 186,50
 ERITYISTAVOITE 2 Käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullinen ja turvallinen huolto, ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinvoimala-alueiden kunnostaminen || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || - Output ||
 - tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Välisumma – erityistavoite 2 || || 54,33 || || 55,43 || || 56,53 || || 57,70 || || 58,81 || || 60,03 || || 61,26 || || 404,08
 ERITYISTAVOITE 3 Kehysten ja menetelmien käyttöönotto tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi kolmansissa maissa || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Välisumma – erityistavoite 3 || || 4,18 || || 4,26 || || 4,35 || || 4,44 || || 4,52 || || 4,62 || || 4,71 || || 31,08
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 83,58 || || 85,28 || || 86,97 || || 88,76 || || 90,48 || || 92,35 || || 94,24 || || 621,66
 Huom. Erityistavoitteiden ja niihin
 osoitettujen määrärahojen jaottelu tuotoksittain on tässä vaiheessa vasta
 viitteellistä ja edellä esitetyt tuotokset perustuvat alustaviin arvioihin
 ehdotuksen havainnollistamiseksi.
 3.2.3. Arvioidut vaikutukset
 hallintomäärärahoihin
 3.2.3.1. Yhteenveto
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
 x Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 || 2014[22] || 2015 || 2016 || 2107 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || ||
 Henkilöresurssit || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716
 Muut hallintomenot || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[23] || || || || || || || ||
 Henkilöresurssit || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 6,778
 Muut hallintomenot || 0,348 || 0,355 || 0,362 || 0,369 || 0,453 || 0,384 || 0,391 || 2,661
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 YHTEENSÄ || 4,124 || 4,079 || 4,056 || 4,039 || 4,124 || 4,054 || 4,062 || 28,538
 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu
 tarve
 ̈ Ehdotus/ aloite ei edellytä henkilöresursseja.
 x Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
 arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden
 desimaalin tarkkuudella)
 || vuosi n 2014 || vuosi n+1 2015 || vuosi n+2 2016 || vuosi n+3 2017 || vuosi n+4 2018 || vuosi n+5 2019 || vuosi n+6 2020
 Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 Ydinalalla myönnettävät avustukset 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 18,5 || 18,4 || 18,2 || 18,0 || 18,0 || 18,0 || 18,0
 Ydinalalla myönnettävät avustukset 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || || || || || || ||
 Ydinalalla myönnettävät avustukset 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || ||
 Ydinalalla myönnettävät avustukset 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 1,3 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2
 Ydinalalla myönnettävät avustukset 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || ||
 Ydinalalla myönnettävät avustukset 01 04 yy [24] || - päätoimipaikassa[25] || 17,3 || 16,9 || 16,6 || 16,3 || 15,9 || 15,6 || 15,3
 - EU:n ulkop. edustustoissa || || || || || || ||
 Ydinalalla myönnettävät avustukset 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || ||
 Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || ||
 YHTEENSÄ || 37,0 || 36,5 || 36,0 || 35,5 || 35,1 || 34,8 || 34,5
 Henkilöresurssien
 tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä
 ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
 saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
 toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
 jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 Kuvaus henkilöstön
 tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt ||
 Ulkopuolinen henkilöstö ||
 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen
 monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 x Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen
 mukainen.
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen
 asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.
 Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
 muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät.
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön
 ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[26].
 Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
 kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen
 osallistuminen rahoitukseen EI SOVELLETA
 Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei
 osallistu ulkopuolisia tahoja.
 Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
 ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
 Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
 tarkkuudella)
 || vuosi n || vuosi n+1 || vuosi n+2 || vuosi n+3 || ... ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho || || || || || || || ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || || || || || || || ||
 3.3. Arvioidut vaikutukset
 tuloihin (EI SOVELLETA)
 ̈ Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
 ̈ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
 ̈ vaikutukset omiin varoihin
 ̈ vaikutukset sekalaisiin tuloihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta: || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[27]
 vuosi N || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || ...ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Momentti ............. || || || || || || || ||
 Vastaava(t) menopuolen
 budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
 tulojen tapauksessa.
 Selvitys tuloihin
 kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä.
 [1] Tämän lisäksi tulevat Euroopan kehitysrahasto, Maailman
 ilmasto- ja biodiversiteettirahasto ja hätäapuvaraus, jotka jäävät EU:n
 talousarvion ulkopuolelle.
 [2] EUVL C , , s. .
 [3] EUVL L 81,
 22.3.2007, s. 1–10.
 [4] EYVL L
 318, 11.12.1999, s. 20.
 [5] EUVL L
 185, 16.7.2005, s. 33.
 [6] EUVL L 172,
 2.7.2009, s. 18.
 [7] EUVL L 199, 2.8.2011, s. 48.
 [8] EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [9] Näissä edellytyksissä on otettu huomioon neuvoston
 päätelmät kolmansille maille ydinturvallisuuden ja ydinturvajärjestelyjen
 alalla annettavasta avusta (neuvoston (liikenne, televiestintä ja energia) 2913.
 istunto, Bryssel, 9. joulukuuta 2008).
 [10] Tässä olisi huomioitava kansallisen
 ydinvoimainfrastruktuurin kehittämisen keskeiset vaiheet, jotka esitetään
 julkaisussa ”Milestones in the Development of a National Infrastructure for
 Nuclear Power” (IAEA Nuclear Energy Series Document NG-G-3.1)
 [11] ABM: toimintoperusteinen johtamisjärjestelmä – ABB:
 toimintoperusteinen budjetointijärjestelmä.
 [12] Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a tai b alakohta.
 [13] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja
 viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston
 verkkosivuilla osoitteessa: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [14] Sellaisina kuin nämä on määritelty
 varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
 [15] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM =
 jaksottamattomat määrärahat.
 [16] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
 [17] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin
 Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
 [18] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen
 toteutuksen aloitusvuosi.
 [19] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu
 sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset
 BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
 [20] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita
 (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 [21] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2
 ”Erityistavoitteet”.
 [22] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen
 toteutuksen aloitusvuosi.
 [23] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu
 sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset
 BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
 [24] Toimintamäärärahoista katettavan
 ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
 [25] Etenkin rakennerahastot, Euroopan
 maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan
 kalatalousrahasto.
 [26] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
 [27] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on
 ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja
 vastaava 25 prosentin osuus.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 19.3.2009
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 73/47
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 12/2009,
 5. veebruar 2009,
 millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (Transport)
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 5. detsembri 2008. aasta otsusega nr 129/2008. (1)
 (2)
 Lepingusse tuleb lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (2),
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu XIII lisa punkti 42f (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 881/2004) järele lisatakse järgmine punkt:
 „42g.
 32007 L 0059: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/59/EÜ, 23. oktoober 2007, ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).
 Käesolevas lepingus loetakse seda direktiivi järgmises kohanduses:
 a)
 Artikli 22 lõiget 6 ei kohaldata.
 b)
 I lisa punkti 2 alapunkti c tekst asendatakse järgmise tekstiga:
 „litsentsi välja andnud EFTA riigi tunnusmärk mustas kirjas, mida ümbritseb must ellips. Tunnusmärgid on järgmised:
 IS
 :
 Island
 FL
 :
 Liechtenstein
 N
 :
 Norra.”
 c)
 I lisa punkti 2 alapunktis e asendatakse sõnad „Euroopa ühenduste mudel” sõnadega „EMP vorm”.”
 Artikkel 2
 Direktiivi 2007/59/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 6. veebruaril 2009 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. (3)
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 5. veebruar 2009
 EMP Ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Alan SEATTER
 (1) ELT L 25, 29.1.2009, lk 36.
 (2) ELT L 315, 3.12.2007, lk 51.
 (3) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.