text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,7.10.2015
 COM(2015) 487 final
 2015/0236(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 teatavate kalapüügivõimaluste osas
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 on määratud 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Tavaliselt muudetakse kõnealuseid püügivõimalusi nende kehtivusaja jooksul mitu korda. Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta määrust (EL) 2015/104 järgmiselt.
 19. jaanuaril 2015 võttis nõukogu vastu määruse (EL) 2015/104, millega määrati kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Kõnealuses määruses on sätestatud, et kilu ja seotud kaaspüügi lubatud kogupüük (TAC) ICESi IIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes 2015. aastal on 227 000 tonni. Selle koguse kehtestamise aluseks olid kehtestamise ajal kättesaadavad Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuanded.
 30. juunil 2015 avaldas ICES nõuanded, milles käsitleti kilu püüki Põhjameres 2015. aasta juulist kuni 2016. aasta juunini ja mille kohaselt ei tohi soovitud kogupüük sel perioodil ületada 506 000 tonni. Need nõuanded olid varasemaga võrreldes positiivsed peamiselt seetõttu, et saadi andmed populatsiooni hea juurdekasvu kohta ja uued hinnangud kalastussuremuse osas ning mudeli jaoks ajakohastati sisendnäitajaid.
 Kuna Euroopa Liidus kehtestatakse kalapüügivõimalused aasta kaupa, siis tuleks kilu puhul lubatud kogupüügi osalise suurendamise eesmärgil 2015. aasta jaoks ettenähtud püügivõimalusi muuta. 2015. aasta püügivõimaluste osalist suurendamist võetakse arvesse 2016. aasta püügivõimaluste kavandamisel.
 ICESi uusimate nõuannete kohaselt on heeringavaru ICESi IIIa rajoonis vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 punktis 18 esitatud mõistele ja kooskõlas artikli 15 lõikega 8 bioloogiliselt ohututes piirides.
 VIIa rajoonis (lõunapool laiuskraadist 52° 30’ N) ning VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk rajoonis (Iiri meri, Keldi meri ja Iirimaa edelaosa rannikuveed) leiduva heeringavaru osas pandi 2015. aastal paika sihtnäitaja ja muudeti hindamismudelit. Sihtnäitaja alusel muudeti varude hinnangulist suurust ja nõuannete kohaselt võib 2016. aastal lubatavat kogupüüki oluliselt suurendada. Kuna tegemist on sügisel püütava kalaliigiga, on kalatööstuse huvides ja varude seisukohast ohutu suurendada püügivõimalusi vähesel määral juba 2015. aastal. 2015. aasta püügivõimaluste osalist suurendamist võetakse arvesse 2016. aasta püügivõimaluste kavandamisel.
 Norra tursiku lubatud kogupüük ICESi IIIa rajoonis ning IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes on praegu kindlaks määratud ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. oktoobrini 2015. Kuna ICESi nõuanded avaldatakse üksnes 2015. aasta viimases kvartalis, tuleks kõnealuse lubatud kogupüügi kohaldamisperioodi pikendada 2015. aasta lõpuni, vältimaks olukorda, kus kõnealuse kalavaru puhul 1. novembrist kuni 31. detsembrini 2015 mingit lubatud kogupüüki ei kohaldata.
 Norraga peetud konsultatsioonide tulemusena võib nüüd meriahvena lubatud kogupüügiks määrata 1500 tonni I ja II püügipiirkonna Norra vetes. Komisjoni ettepanekus võetakse seda kokkulepet arvesse ja määratakse ELi kvoot ja asjaomaste liikmesriikide kvoodid.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega
 Ettepanek on kooskõlas määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud ühise kalanduspoliitikaga.
 •Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega
 Ettepanek on kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikel 3.
 •Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)
 Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.
 •Proportsionaalsus
 Ettepanek on tehtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikega 3 antud volituste piires ega lähe kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud sätte eesmärgi saavutamiseks.
 •Vahendi valik
 Euroopa Liidu toimimise lepinguga on ette nähtud nõukogu määrus.
 3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJU HINNANGUD
 •Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll
 Ei kohaldata
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Ettepanek tehakse ICESi teaduslike nõuannete põhjal, sidusrühmadega ei ole vaja ametliult konsulteerida, sest ettepanekul on vaid piiratud mõju.
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Ettepanek tehakse ICESi teaduslike nõuannete põhjal.
 •Mõju hindamine
 Ettepanek tehakse ICESi teaduslike nõuannete põhjal ning vastab ühise kalanduspoliitika eesmärkidele.
 4.MÕJU EELARVELE
 Kavandatud meetmed ei mõjuta eelarvet.
 2015/0236 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 teatavate kalapüügivõimaluste osas
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)ICESi uusimate nõuannete kohaselt on heeringavaru ICESi IIIa rajoonis määruse (EL) nr 1380/2013
 1
 artikli 4 punktis 18 esitatud mõistele vastavalt bioloogiliselt ohututes piirides. Määruse (EL) 2015/104 I lisas tuleks heeringavaru puhul seega märkida, et selle varu suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 sätestatud erandit.
 (2)Teaduslikest nõuannetest järeldub, et heeringa lubatud kogupüüki võib 2015. aastal ICESi VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk rajoonides teataval määral suurendada ning et see on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärkidega.
 (3)30. juunil 2015 avaldas Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuanded, milles käsitleti kilu püüki ICESi IIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes 2015. aasta juulist kuni 2016. aasta juunini ja mille kohaselt lubatakse soovitud kogupüügina püüda 506 000 tonni. Nõuannete aluseks olid andmed populatsiooni hea juurdekasvu kohta, uued hinnangud kalastussuremuse osas ning mudeli jaoks ajakohastatud sisendnäitajad.
 (4)Nõukogu määrusega (EL) 2015/104
 2
 on kilu puhul lubatud kogupüük ICESi IIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes 2015. aastal 227 000 tonni. Seda tuleks ICESi 30. juunil 2015 esitatud nõuannete põhjal suurendada, et võimaldada kõnealuse kalavaru optimaalset püüki.
 (5)Kuna ICESi nõuanded hõlmavad ajavahemikku 2015. aasta juulist kuni 2016. aasta juunini, tuleks ICESi soovitatud maksimaalsest püügikogusest 2015. aasta püügivõimaluste suurendamisel võtta arvesse vaid teatavat osa.
 (6)Norra tursiku lubatud kogupüük ICESi IIIa rajoonis ning IIa rajoonis ja IV alapiirkonna liidu vetes on praegu kindlaks määratud ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. oktoobrini 2015. Kuna ICESi nõuanded avaldatakse üksnes 2015. aasta viimases kvartalis, tuleks neis piirkondades norra tursiku puhul kehtiva lubatud kogupüügi kohaldamisperioodi pikendada 2015. aasta lõpuni.
 (7)Norra püügimahu ülekandmise tulemusena lubatakse ELi laevadel püüda ICESi I ja II püügipiirkonna Norra vetes meriahvenat 1500 tonni.
 (8)Määrust (EL) 2015/104 tuleks seega vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määrust (EL) 2015/104 muudetakse järgmiselt.
 1.IA lisa muudetakse järgmiselt.
 (a)Püügivõimaluste tabeli kanne heeringa (Clupea harengus) kohta IIIa püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:
 Liik:
 Heeringas (1)
 Püügipiirkond:
 IIIa
 Clupea harengus
 (HER/03A.)
 Taani
 18 034
 (2)
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 289
 (2)
 Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.
 Rootsi
 18 865
 (2)
 Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.
 Liit
 37 188
 (2)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.
 Norra
 5 816
 Fääri saared
 600
 (3)
 Lubatud kogupüük (TAC)
 43 604
 (1)
 Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.
 (2)
 Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.).
 (3)
 Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.).
 (b)Püügivõimaluste tabeli kanne heeringa (Clupea harengus) kohta püügipiirkondades VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk asendatakse järgmisega:
 Liik:
 Heeringas
 Püügipiirkond:
 VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) ja VIIk(1)
 Clupea harengus
 (HER/7G-K.)
 Saksamaa
 213
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 1 185
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.
 Iirimaa
 16 591
 Madalmaad
 1 185
 Ühendkuningriik
 24
 Liit
 19 198
 Lubatud kogupüük (TAC)
 19 198
 (1)
 Seda püügipiirkonda on suurendatud alaga, mille piirid on järgmised:
 - põhjas laiuskraad 52o 30' N,
 - lõunas laiuskraad 52o 00' N,
 - läänes Iirimaa rannik,
 - idas Ühendkuningriigi rannik.
 (c)Püügivõimaluste tabeli kanne kilu (Sprattus sprattus) ja seotud kaaspüügi kohta IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes asendatakse järgmisega:
 Liik:
 Kilu ja seotud kaaspüük
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Sprattus sprattus
 (SPR/2AC4-C)
 Belgia
 3 929
 (1)
 Analüütiline TAC
 Taani
 310 987
 (1)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.
 Saksamaa
 3 929
 (1)
 Prantsusmaa
 3 929
 (1)
 Madalmaad
 3 929
 (1)
 Rootsi
 1 330
 (1) (2)
 Ühendkuningriik
 12 967
 (1)
 Liit
 341 000
 Norra
 9 000
 Lubatud kogupüük (TAC)
 350 000
 (1)
 Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hariliku soomuslesta ja merlangi püügi arvestada maha kuni 2 %st kvoodist (OTH/*2AC4C), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest kilu ja seotud kaaspüügi kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.
 (2)
 Kaasa arvatud tobiad.
 (d)Kustutatakse püügivõimaluste tabelis norra tursiku (Trisopterus esmarki) ja seotud kaaspüügi kohta IIIa püügipiirkonnas ning IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes esitatud kande joonealune märkus 4.
 2.Lisas IB esitatud püügivõimaluste tabelis asendatakse kanne meriahvenate (Sebastes spp.) kohta I ja II püügipiirkonna Norra vetes järgmisega:
 Liik:
 Meriahvenad
 Püügipiirkond:
 I ja II püügipiirkonna Norra veed
 Sebastes spp.
 (RED/1N2AB.)
 Saksamaa
 766
 Analüütiline TAC
 Hispaania
 95
 Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.
 Prantsusmaa
 84
 Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.
 Portugal
 405
 Ühendkuningriik
 150
 Liit
 1 500
 Lubatud kogupüük (TAC)
 Ei kohaldata
 Artikkel 2
 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).
 (2)
 Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.12.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 448/15
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2014. gada 20. oktobrī iesniedza Högsta domstolen (Zviedrija) – Canadian Oil Company Sweden AB, Anders Rantén/Riksåklagaren
 (Lieta C-472/14)
 (2014/C 448/19)
 Tiesvedības valoda – zviedru
 Iesniedzējtiesa
 Högsta domstolen
 Pamatlietas puses
 Prasītāji: Canadian Oil Company Sweden AB, Anders Rantén
 Atbildētāja: Riksåklagaren
 Prejudiciālie jautājumi
 1)
 Vai ar REACH (1) ir saderīgi tas, ka personai, kura saistībā ar ražošanu Zviedrijā ieved reģistrējamas ķimikālijas, tās ir jāpiesaka Ķimikāliju uzraudzības inspekcijā reģistrēšanai Zviedrijas Ķimikāliju sarakstā?
 2)
 Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir noraidoša: vai Zviedrijā noteiktais pieteikšanas pienākums, ņemot vērā LESD 36. pantā minēto izņēmumu, ir pretrunā LESD 34. pantam?
 (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 1. lpp.)


type: legislation

text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,12.10.2021
 COM(2021) 643 final
 2021/0333(NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais Eorpaigh i gComhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh i dtaca le Stiúrthóir Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh a cheapadh
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.Ábhar an togra
 Baineann an togra seo leis an gcinneadh lena mbunaítear an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais sa 19ú cruinniú de Chomhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh an 25 Samhain 2021 i mBéalgrád na Seirbia i ndáil le glacadh beartaithe Ghníomh Nós Imeachta Chomhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh maidir leis an gcéad Stiúrthóir eile ar Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh (EnCS) a cheapadh.
 2.Comhthéacs an togra
 2.1.Conradh an Chomhphobail Fuinnimh
 Is é is aidhm don Chonradh lena mbunaítear an Comhphobal Fuinnimh (‘CCF’) creat cobhsaí rialála agus margaidh chomh maith le spás aonair rialála le haghaidh trádáil i bhfuinneamh eangach‐cheangailte a chruthú trí chodanna comhaontaithe d’acquis an Aontais maidir le fuinneamh a chur chun feidhme sna Páirtithe neamh‐AE. Tháinig an Comhaontú i bhfeidhm an 1 Iúil 2006. Is Páirtí i gConradh an Chomhphobail Fuinnimh é an tAontas Eorpach
 1
 . Tagraítear do na Páirtithe neamh‐AE mar ‘Pháirtithe Conarthacha’ i gConradh an Chomhphobail Fuinnimh.
 2.2.Comhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh
 Déanann Comhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh a áirithiú go mbaintear amach na cuspóirí a leagtar amach i gConradh an Chomhphobail Fuinnimh. Soláthraíonn sí treoirlínte ginearálta beartais, déanann sí Bearta agus glacann sí Gníomhartha Nós Imeachta. Vóta amháin atá ag gach Páirtí agus, de réir an ábhair, gníomhaíonn an Chomhairle Aireachta de réir rialacha vótála éagsúla. Tá an tAontas Eorpach ar cheann de na deich bPáirtí agus tá vóta amháin aige, de réir an ábhair lena mbaineann freisin.
 Ar thogra ón gCoimisiún Eorpach, is í Comhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh a cheapann Stiúrthóir Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh go ceann téarma seasta trí bliana atá in‐athnuaite. Glactar an Gníomh Nós Imeachta trí thromlach simplí. Tá sé de cheart eisiach ag an gCoimisiún iarrthóir a mholadh do phost an Stiúrthóra agus cuirfidh sé an moladh sin in iúl do Pháirtithe Conarthacha an Chomhphobail Fuinnimh.
 2.3.An Gníomh Nós Imeachta atá beartaithe ag an gComhairle Aireachta
 In 2012 a ceapadh den chéad uair an tUasal Janez Kopac, Stiúrthóir reatha Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh. Rinneadh a théarma oifige a athnuachan in 2015 agus in 2018. Tá an téarma oifige le dul in éag an 30 Samhain 2021.
 An 23 Feabhra 2021, sheol an Coimisiún nós imeachta roghnúcháin oscailte chun an chéad Stiúrthóir eile ar Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh a cheapadh ón 1 Nollaig 2021 (COM/2021/20055). Fuarthas 92 iarratas ar an bpost sin. Rinneadh an chéim roghnúcháin i gcomhréir leis na rialacha atá ann cheana agus leis na treoirlínte cur chun feidhme.
 Scrúdaigh painéal réamhroghnúcháin an Choimisiúin na hiarratais le taobh na gcritéar incháilitheachta agus roghnúcháin mar a leagtar amach san fhógra folúntais go ndearna siad iarrthóirí a chur ar ghearrliosta le haghaidh na chéad chéim eile den nós imeachta. Tar éis don Choiste Comhairleach um Cheapacháin (CCA) measúnú comparáideach a dhéanamh ar na hiarrthóirí agus tar éis agallaimh leis an gCoimisinéir Kadri Simson, measann an Coimisiún gur léiríodh go bhfuil an meascán is fearr scileanna bainistíochta, ceannaireachta, cumarsáide, ionadaíochta agus teanga, le cois inniúlacht theicniúil, taithí idirnáisiúnta agus eolas ar an Aontas Eorpach ag Artur Lorkowski chun feidhmeanna stiúrthóir Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh a chomhlíonadh.
 Dá bhrí sin, chinn an Coimisiún ar Artur Lorkowski a mholadh mar an chéad Stiúrthóir eile ar Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh, mar a léirítear sa Chinneadh ón gCoimisiún an 24 Meán Fómhair 2021 maidir le togra a bhunú le haghaidh Ghníomh Nós Imeachta na Comhairle Aireachta i dtaca le Stiúrthóir Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh a cheapadh, C(2021) 7021 final, togra a bheidh le cur faoi bhráid Chomhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh ag an gCoimisiún. Chuir an Coimisiún an togra sin faoi bhráid Pháirtithe Conarthacha an Chomhphobail Fuinnimh an 24 Meán Fómhair 2021.
 3.An seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais
 I bhfianaise an nós imeachta roghnúcháin oscailte iomaíoch a rinne an Coimisiún, is é an seasamh ba cheart a ghlacadh thar ceann an Aontais i gComhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh, Dréachtghníomh Nós Imeachta na Comhairle Aireachta lena gceaptar Artur Lorkowski ina Stiúrthóir ar Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh amhail ón 1 Nollaig 2021 a fhormheas, i gcomhréir leis an gCinneadh ón gCoimisiún an 24 Meán Fómhair 2021 maidir le togra a bhunú le haghaidh Ghníomh Nós Imeachta na Comhairle Aireachta i dtaca le Stiúrthóir Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh a cheapadh, C(2021) 7021 final, togra a bheidh le cur faoi bhráid Chomhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh ag an gCoimisiún.
 4.Bunús dlí
 4.1.Bunús dlí nós imeachta
 4.1.1.Prionsabail
 In Airteagal 218(9) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE) déantar foráil maidir le cinntí lena leagtar síos ‘na seasaimh a ghlacfar thar ceann an Aontais i gcomhlacht arna chur ar bun le comhaontú nuair a iarrtar ar an gcomhlacht sin gníomhartha a ghlacadh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo, seachas gníomhartha lena bhforlíonfar nó lena leasófar creat institiúideach an chomhaontaithe.’
 Áirítear leis an gcoincheap ‘gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo’ gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo de bhua rialacha an dlí idirnáisiúnta lena rialaítear an comhlacht atá i gceist. Folaítear ann freisin ionstraimí nach bhfuil éifeacht cheangailteach leo faoin dlí idirnáisiúnta, ach ‘a bhféadfadh tionchar cinntitheach a bheith acu ar ábhar na reachtaíochta a ghlacfaidh reachtas an Aontais Eorpaigh’
 2
 .
 4.1.2.Feidhm maidir leis an gcás seo
 Is comhlacht í an Chomhairle Aireachta a cuireadh ar bun le comhaontú, eadhon Conradh an Chomhphobail Fuinnimh.
 Is éard atá sa Ghníomh Nós Imeachta atá beartaithe, agus a iarrtar ar Chomhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh a ghlacadh, gníomh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leis, toisc go rialaítear leis saincheisteanna eagraíochtúla an Chomhphobail Fuinnimh agus go bhfuil feidhm cheangailteach aige ar institiúidí an Chomhphobail Fuinnimh ar a laghad i gcomhréir le hAirteagal 86 den Chonradh ar an gComhphobal Fuinnimh.
 Leis an ngníomh atá beartaithe ní fhorlíontar ná ní leasaítear creat institiúideach an Chomhaontaithe.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 218(9) CFAE an bunús dlí nós imeachta leis an gcinneadh atá beartaithe.
 4.2.Bunús dlí substainteach
 4.2.1.Prionsabail
 An bunús dlí substainteach atá le cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE, braitheann sé go príomha ar chuspóir agus ar ábhar an ghnímh atá beartaithe agus a bhfuiltear ag glacadh seasamh thar ceann an Aontais ina leith. Má tá dhá aidhm ag an ngníomh atá beartaithe nó má tá dhá chomhpháirt ann agus más féidir ceann de na haidhmeanna nó de na comhpháirteanna sin a shainaithint mar phríomhaidhm nó mar phríomh‐chomhpháirt agus an ceann eile a shainaithint mar aidhm nó comhpháirt theagmhasach, ní mór an cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE a bhunú ar bhunús dlí substainteach aonair, eadhon an bunús dlí a éilítear de réir na príomhaidhme nó na príomh‐chomhpháirte.
 4.2.2.Feidhm maidir leis an gcás seo
 Is leis an bhfuinneamh a bhaineann príomhchuspóir agus príomhábhar an ghnímh atá beartaithe.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 194 CFAE bunús dlí substainteach an chinnidh atá beartaithe.
 4.3.Conclúid
 Ba cheart Airteagal 194 CFAE, i gcomhar le hAirteagal 218(9) CFAE, a bheith ina mbunús dlí leis an gcinneadh atá beartaithe.
 2021/0333 (NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais Eorpaigh i gComhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh i dtaca le Stiúrthóir Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh a cheapadh
 TÁ COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 194, i gcomhar le hAirteagal 218(9) de,
 Ag féachaint do Chinneadh 2006/500/CE ón gComhairle an 29 Bealtaine 2006 maidir le Conradh an Chomhphobail Fuinnimh a thabhairt i gcrích ag an gComhphobal Eorpach,
 Ag féachaint don Chonradh lena mbunaítear an Comhphobal Fuinnimh, agus go háirithe Airteagail 69 agus 88 de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)An Conradh lena mbunaítear an Comhphobal Fuinnimh (an ‘Comhaontú’), thug an tAontas i gcrích é le Cinneadh 2006/500/CE ón gComhairle an 29 Bealtaine 2006
 3
 agus tháinig sé i bhfeidhm an 1 Iúil 2006.
 (2)De bhun Airteagail 69 agus 88 den Chomhaontú, féadfaidh an Chomhairle Aireachta, ar thogra ón gCoimisiún Eorpach, Gníomh Nós Imeachta a ghlacadh lena gceaptar Stiúrthóir Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh.
 (3)Tá tríú téarma oifige Janez Kopac, Stiúrthóir reatha Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh, le dul in éag an 30 Samhain 2021.
 (4)Le linn a 19ú cruinniú i mBéalgrád na Seirbia an 25 Samhain 2021, tá Comhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh le Gníomh Nós Imeachta a ghlacadh maidir leis an gcéad Stiúrthóir eile ar Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh a cheapadh.
 (5)An 23 Feabhra 2021, d’fhoilsigh an Coimisiún fógra folúntais faoi nós imeachta roghnúcháin oscailte chun an chéad Stiúrthóir eile ar Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh a cheapadh ón 1 Nollaig 2021.
 (6)Rinne an Coimisiún measúnú ar scileanna agus ar thaithí na n‐iarrthóirí i gcomhréir leis na critéir roghnúcháin réamhbhunaithe a leagtar amach san fhógra folúntais. Rinneadh an chéim roghnúcháin i gcomhréir leis na rialacha agus na treoirlínte cur chun feidhme atá ann cheana. Measann an Coimisiún gur léiríodh go bhfuil an meascán is fearr scileanna bainistíochta, ceannaireachta, cumarsáide, ionadaíochta agus teanga, le cois inniúlacht theicniúil, taithí idirnáisiúnta agus eolas ar an Aontas Eorpach ag Artur Lorkowski chun feidhmeanna stiúrthóir Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh a chomhlíonadh.
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Is mar seo a leanas a bheidh an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais sa 19ú cruinniú de Chomhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh:
 an Dréachtghníomh Nós Imeachta ón gComhairle Aireachta a fhormheas, Dréachtghníomh Nós Imeachta lena gceapfar Artur Lorkowski ina Stiúrthóir ar Rúnaíocht an Chomhphobail Fuinnimh amhail ón 1 Nollaig 2021 i gcomhréir leis an togra ón gCoimisiún arna ghlacadh le Cinneadh ón gCoimisiún an 24 Meán Fómhair 2021, C(2021) 7021 final, agus a cuireadh faoi bhráid Chomhairle Aireachta an Chomhphobail Fuinnimh an lá céanna.
 Airteagal 2
 Dírítear an Cinneadh seo chuig an gCoimisiún.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 IO L 198 an 20.7.2006, lch. 15.
 (2)
 Breithiúnas ón gCúirt Bhreithiúnais an 7 Deireadh Fómhair 2014, an Ghearmáin v an Chomhairle, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, míreanna 61 go 64.
 (3)
 IO L 198 an 20.7.2006, lch. 15.


type: other

text:
Kvk.I.37.226/2015/2. számú határozat | K Ú R I A
 Kvk.I.37.226/2015/2. számú határozat
 Kvk.I.37.226/2015/2.szám
 A Kúria a dr. .... Ügyvédi Iroda által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság 2015. február 12-én kelt 17/2015. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat folytán meghozott Kúria Kvk.I.37.191/2015/3. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz eljárás során keletkezett Alkotmánybíróság IV/614/2015. határozata alapján meghozta az alábbi
 A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 17/2015. számú határozatát megváltoztatja és megállapítja, hogy a kérelmező a „A FIDESZ-nek van tizenegy jelöltje tizenegy különböző mezben. Kamujelöltekkel és az ellenzéki szavazók megosztására készülő kalandor(ok)kal állt fel a FIDESZ-es csapat.” kijelentésével jogsértést nem követett el.
 A Magyar Munkáspárt a Veszprém Megye 01.számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottsághoz (továbbiakban: OEVB) kifogást nyújtott be a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 2. § (1) bekezdés a) és e) pontjában foglalt alapelvek megsértése miatt. Kifogásában előadta, hogy ... független jelölt 2015. február 1-jén Budapesten, a Kossuth téren tartott politikai demonstráción magát egyedüli baloldali jelöltnek minősítette, és a többi jelöltet, köztük a kifogástevőét is hamis színben tüntette fel. Az elhangzott állítások bizonyítására egy linket jelölt meg, melyet azonban az első fokú eljárásban nem sikerült megnyitni, és a videót lejátszani. Emiatt az OEVB a kifogást alaki hibásnak minősítette és a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasította a Ve. 212. § (2) bekezdés b) pontjára hivatkozással.
 A fellebbezés folytán eljárt Nemzeti Választási Bizottság (továbbiakban NVB) 2015. február 12-én meghozott 17/2015. számú határozatával a kifogásnak helyt adott és megállapította, hogy ... független jelölt a kifogás bizonyításaként megjelölt felvételen elhangzott: „A FIDESZ-nek van tizenegy jelöltje tizenegy különböző mezben. Kamujelöltekkel és az ellenzéki szavazók megosztására készülő kalandor(ok)kal állt fel a FIDESZ-es csapat.” kijelentése valótlan ténymegállapítást tartalmaz, ezért megsértette a Ve. 2. § a) és e) pontjában foglalt, a választás tisztaságának megóvása, valamint a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás választási eljárási alapelveket. A jogsértőt eltiltotta a további jogsértéstől.
 Döntésében kifejtette, hogy a kifogás tartalmazott minden, a Ve. 212. § (2) bekezdése szerinti kötelező tartalmi elemet, az érdemben vizsgálható volt, annál is inkább, mert a hivatkozott linken a rendezvényről készült videó megtekinthető és értékelhető volt. Ami a kifogás érdemi részét illeti, rögzítette, hogy a határozat rendelkező részében szereplő idézet alkalmas a már hivatkozott alapelvek megsértésére. Kifejtette, hogy a következetesen alkalmazott joggyakorlat szerint a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás, valamint a választás tisztaságának megóvása alapelvek sérelme akkor állapítható meg, ha a választásban résztvevők a választással kapcsolatos jogaikat, így a kampányhoz való jogukat oly módon gyakorolják, hogy valótlan tények állításával vagy egyes tények elferdítésével megkísérlik a választókat megtéveszteni és ezáltal ellenfeleik választási esélyeit csökkenteni.
 A Ve. alapelveinek megfelelő joggyakorlás akkor valósul meg, ha a választópolgárokat őket érintő minden társadalmi kérdésben a valóságnak megfelelően tájékoztatják. A vélemény önmagában nem vezet az alapelvek sérelmére, de a valótlan tartalmú tényállítások már alkalmasak arra, hogy megtévesszék az állampolgárokat. A kérelmező azáltal, hogy saját magán kívül az összes nyilvántartásba vett jelöltet a FIDESZ – Magyar Polgári Szövetség jelöltjeként nevezett meg politikai és választójogi értelemben azonosította e jelölő szervezettel. A kérelmező kijelentései a véleménynyilvánításon túl olyan ténymegállapítást tartalmaznak, amely eltér a valóságtól.
 A Nemzeti Választási Bizottság döntése ellen a Ve. 228. § (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül kérelmező felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a határozat megváltoztatása és a kifogás elutasítása érdekében. A kérelmező szerint a kérelmezett túlterjeszkedett a kifogáson, mert annak helyes értelmezése esetén kizárólag a Magyar Munkáspárt és jelöltje vonatkozásában lehetett volna dönteni a jogsértésről. Meghatározta azokat a pontokat amelyekben szerinte a kifogástevő állásfoglalást kért. A kifogásból a „fideszes csapat” megjelölés sérelmezése nem olvasható ki, a Magyar Munkáspárt nem kifogásolta a FIDESZ – Magyar Polgári Szövetséggel történő azonosítást, illetve helytelenül került idézésre beszéde és az leírva sem került becsatolásra.
 Azáltal, hogy a kérelmezett a fellebbezési eljárásban csatolt DVD felvétel alapján érdemben döntött a kifogásról, megsértette a Ve. 225. §-ban írtakat. Az OEVB indokolása helytálló e tekintetben, a kifogás érdemi elbírálására a megfelelő bizonyíték előterjesztésének hiánya okán nem kerülhetett sor, az a fellebbezési eljárásban nem volt pótolható.
 A kérelmező szerint a tényeknek nem felel meg, hogy egyedüli baloldali jelöltnek minősítette magát, illetve a „FIDESZ-es jelöltek” legyőzéséről beszélt volna. A „fideszes kalandor” és „kamujelölt” kifejezések véleménynyilvánítás körébe tartozó megnyilvánulás és nem tényközlés. A kérelmezőnek joga van értékítélet megfogalmazására és az elmúlt idők történései, a jelölés körülményei alapján a kérelmező joggal jutott erre a szubjektív következtetésre a Magyar Munkáspárt jelöltje tekintetében. Olyat pedig nem állított, hogy a Magyar Munkáspárt jelöltje etikátlan, jogszerűtlen módon indulna a választáson. Okszerűtlen az az értelmezés is, hogy kérelmező valamennyi jelölt esetében a FIDESZ jelöltséget állítaná. Csupán azt a politikai véleményét fogalmazta meg, hogy az ellenzéki szavazatok megosztása a FIDESZ politikai érdekét szolgálja. Kúriai döntésre hivatkozva tiltakozott a vitatott közlés ténymegállapításként történő kezelése ellen. Hangsúlyozta azt is, hogy nem a választások által érintett polgárok előtt, hanem Budapesten került sor beszéde elmondására, így ez nem eredményezhette a választópolgárok befolyásolását, ezáltal a választási alapelvek sérelmét. Megítélése szerint a ténymegállapítás fogalmát kiterjesztően értelmezte a kérelmezett, ez sérti az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésében rögzített véleménynyilvánítási alapjogot.
 X.Y. független országgyűlési képviselőjelölt Kvk.I.37.191/2015. számon iktatott beadványában – már a kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelme benyújtása előtt – az NVB határozatának helybenhagyását kérte.
 A Kúria Kvk.I.37.191/2015/3. számú végzésével az NVB határozatát helyben hagyta.
 Rögzítette, hogy az eljárásban előtárt adatok és bizonyítékok alapján a felülvizsgálati kérelemben foglalt okokból az NVB határozata nem jogszabálysértő, illetve nem állapítható meg helytelen mérlegelés sem.
 A Kúria döntése ellen a kérelmező a véleménynyilvánítás szabadságához való jog sérelmére alapított alkotmányjogi panaszt nyújtott be. Az Alkotmánybíróság 2015. február 24. napján kelt IV/614/2015. számú határozatával megállapította, hogy a Kúria Kvk.I.37.191/2015/3. számú végzése alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisítette.
 A Kúria a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény XXIV. fejezete szerinti eljárás alapján Kpkf.IV.37.219/2015/2. számú végzésével a Kvk.I.37.191/2015/3. számú ügyben eljárt tanácsát új eljárásra és új határozathozatalra utasította.
 Az új eljárásban a Kúria megállapítja, hogy a felülvizsgálati kérelem érdemi részében alapos.
 A kérelmező bizonyíték előterjesztése körében kifejtett érvelése ugyanakkor az alábbiak szerint alaptalan:
 Nem tévedett az NVB, amikor a kifogás érdemi elbírálását elutasító OEVB határozattal szemben a közölt „link”-et érdemi elbírálásra alkalmasnak tekintette. Helyesen utalt arra, hogy a bizonyítékok köre nincs taxatíve felsorolva a Ve-ben, és a XXI. században széleskörűen elterjedt az internetre feltett, az interneten megtalálható videofelvétel közlése, szerepeltetése a beadványban elegendő megjelölést tartalmazott a bizonyítás lefolytatására.
 A Kúria vizsgálta, hogy a kifogásban, az OEVB határozatában, a fellebbezésben és az NVB határozatában miként jelenítették meg a vitatott linket:
 http://mandiner.hu/cikk/20150201_tavasz_jon_orban_megy_elo_kozvetites_a tuntetesrol
 OEVB:
 „http://mandiner.hu/cikk/20150201 tavasz jon orban megy elo kozvetités a tüntetésrol”
 Fellebezés:
 http://mandiner.hu/cikk/20150201_tavasz_jon_orban_megy_elo_kozvetites_a tuntetésrol
 http://mandiner.hu/cikk/20150201_tavasz_jon_orban_megy_elo_kozvetites_a_...
 Ha valaki szöveg, fotó, mozgókép megtekintése érdekében linkre utal, figyelemmel kell lennie arra az alapvető szabályra, hogy szóköz, ékezetes betű nem lehet a linkben.
 Megállapítható, hogy a kifogást benyújtó e szabály szerint jelölte meg a linket, de a teljes link aláhúzással történt kiemelés miatt (amit okozhatott a szövegszerkesztő is) a szóköz helyett alkalmazandó „_” jel csak nagyon nehezen látható. Az OEVB határozatban szereplő link megjelölés nem felel meg az internet szabályainak (szóköz és 2 esetben ékezet, „u” helyett „ü”), ilyen formában valóban nem volt megnyitható a link. A fellebbezés nem új bizonyítékot nyújtott, hanem a korábban is helyesen megjelölt linket most aláhúzás nélkül írta, és ugyanazt a tartalmat (a linkről letöltve) DVD-n is csatolta. Az NVB határozata is helyesen tartalmazza a linket, a határozatát nem a DVD-n benyújtott felvételre, hanem a linken elérhető tartalomra alapozta, ekként nem valósult meg a Ve. 225. §-ra alapított jogsértés.
 Nem állapítható meg a kifogást előterjesztő kérelmén való túlterjeszkedés sem, mert a kérelmező sem egyes pártok jelöltjeiről, hanem valamennyi, a választáson induló jelöltről fogalmazott meg egységes véleményt, melyet együttesen kellett elbírálni.
 Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdés megsértésére alapított alkotmányjogi panasz kapcsán az alábbiakat fejtette ki:
 „Az Alkotmánybíróság 1/2013. (I.7.) AB határozata indokolásának [93]-[94] bekezdése értelmében az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésében elismert véleménynyilvánítási szabadság kiterjed a választási kampány során a jelöltek és a jelölő szervezetek által folytatott kampánytevékenységre. Ennek egyik eszköze kampánygyűléseken való felszólalás, vagy más, a gyülekezési törvény hatálya alá tartozó rendezvényen való részvétel és megnyilvánulás(beszéd tartása).(...) A választási kampány a közügyek szabad vitatásának egyik, a választójog szabályai körébe vont megnyilvánulása. E nélkül a választópolgárok nem, vagy csak komoly nehézségek árán tudnák eldönteni, hogy kire szavazzanak. A választási kampány során tehát nemcsak egyszerűen a közügyeket vitatják meg az emberek, hanem tájékozódnak annak érdekében, hogy a szavazás napján megfontolt döntést tudjanak hozni. A jelen ügyben ez azért releváns, mert az alkotmányossági vizsgálat tárgyát képező bírói döntés választási kampány során tett konkrét megnyilvánulást érint.
 Választási kampányban tipikusan a közszereplők egymás közti kontextusában kell értelmezni és megítélni a véleménynyilvánítási szabadságot, illetve annak korlátait. Ez mindenekelőtt annyit jelent, hogy az egymással versengő jelöltek igyekeznek előnyt szerezni, s ennek elérése érdekében nyíltan és akár kendőzetlenül is megnyilvánulhatnak. Társadalmi érdek, hogy a kampányban nemcsak a közügyeket, hanem az egyes jelöltek alkalmasságát és a jelölő/támogató szervezet programját is megvitassák. Ez alkalmanként kemény verbális csatározásokat is jelenthet, de ez része a kampány során megvalósuló véleménynyilvánítási szabadságnak. Ha jogvitára kerül sor, a bíróságnak az Alaptörvény 28. cikkében foglaltak szerint kell eljárnia, vagyis úgy, hogy a jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és az Alaptörvénnyel összhangban értelmezzék. A jelen ügyben vizsgált bírói döntés ugyanakkor megragadva a kijelentés direkt tartalmánál, nem vette figyelembe, hogy az indítványozó véleményként fejtette ki mondandóját.”
 A Kúriát az Alkotmánybíróság döntése az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 39. § (1) bekezdése értelmében köti, attól – még egyet nem értés esetén – sem térhet el.
 A IV/614/2015. AB határozat alapján a kérelmező kifogásolt kijelentése véleménynyilvánításnak minősült, ezért jogsértően járt el az NVB, mikor a kérelmezőt elmarasztalta a választás tisztaságának megóvása, valamint a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás választási eljárási alapelvek megsértésében.
 A fentiekre figyelemmel a Kúria az NVB 17/2015. számú határozatát a Ve. 231. § (5) bekezdés b./ pontja alapján megváltoztatta.
 A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt illetéket a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességi eljárásról szóló 6/1986. (VI.26.) IM r. 14. § alapján az állam viseli.


text:
Tento návrh na změnu směrnice 2008/98/ES reaguje na právní povinnost revidovat cíle v oblasti nakládání s odpady stanovené v uvedené směrnici. Tyto návrhy, které jsou součástí balíčku pro oběhové hospodářství a které mění výše uvedených šest směrnic, zčásti vycházejí z návrhu, který Komise předložila v červenci 2014 a následně jej v prosinci 2014 stáhla. Jsou v souladu s cíli plánu účinného využívání zdrojů 7 a 7. akčního programu pro životní prostředí 8 , včetně úplného zavedení hierarchie způsobu nakládání s odpady 9 ve všech členských státech, snížení produkce odpadů v absolutním vyjádření a produkce odpadu na obyvatele, zajištění vysoce kvalitní recyklace a používání recyklovaného odpadu jako významného a spolehlivého zdroje surovin pro Unii. Přispívají rovněž k provádění iniciativy EU v oblasti surovin 10 a řeší potřebu zamezit plýtvání potravinami. Návrhy mimoto zjednodušují požadavky na předkládání zpráv, které jsou obsaženy ve všech šesti směrnicích.
 Výbor pro posuzování dopadů zřízený Komisí vydal k tomuto posouzení dne 8. dubna 2014 kladné stanovisko a zároveň vznesl řadu doporučení, jak zprávu zlepšit. Výbor pro posuzování dopadů požadoval bližší objasnění vymezení problému a uvedl, že je nutné stanovit nové střednědobé cíle, posílit argumenty ve prospěch zákazu ukládání na skládku z hlediska subsidiarity a proporcionality, vytyčit pro všechny členské státy jednotné cíle a podrobněji vysvětlit, jak je v návrhu zohledněna rozdílná výkonnost členských států.
 –zvýšení cílů týkajících se úrovně přípravy k opětovnému použití a recyklace obalových odpadů, a zjednodušení souboru cílů,
 –postupné omezení skládkování komunálního odpadu až na úroveň 10 % do roku 2030,
 –větší harmonizace a zjednodušení právního rámce týkajícího se vedlejších produktů a stavu, kdy odpad přestává být odpadem,
 –sladění s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) týkajícími se aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů.
 V čl. 11 odst. 2 směrnice 2008/98/ES je stanoven cíl zvýšit do roku 2020 na 50 % hmotnosti úroveň přípravy k opětovnému použití a recyklace u odpadů z domácností a podobných odpadů a na 70 % hmotnosti úroveň přípravy k opětovnému použití a recyklace odpadů a jiných druhů materiálového využití u nikoliv nebezpečných stavebních a demoličních odpadů. Podle čl. 11 odst. 4 Komise nejpozději ke dni 31. prosince 2014 měla tyto cíle přezkoumat, a to za účelem jejich případného posílení a možného stanovení cílů pro další druhy odpadů, přičemž měla zohlednit příslušné environmentální, hospodářské a sociální dopady stanovení cílů. Podle čl. 9 písm. c) Komise měla do konce roku 2014 stanovit cíle předcházení vzniku odpadů a zrušení jeho závislosti na hospodářském růstu do roku 2020, založené na nejlepších dostupných postupech, včetně případné revize ukazatelů uvedených v čl. 29 odst. 4. Podle čl. 37 odst. 4 měla Komise v první zprávě, vypracované do 12. prosince 2014, posoudit řadu opatření, včetně systémů odpovědnosti výrobce za určité druhy odpadů, cílů, ukazatelů a opatření vztahujících se k recyklaci, využití materiálu a energetickému využití, jež mohou účinněji přispět k plnění cílů stanovených v článcích 1 a 4.
 V čl. 5 odst. 2 směrnice 1999/31/ES jsou stanoveny tři cíle týkající se snížení množství biologicky rozložitelného komunálního odpadu na skládku a zákazu skládkování určitých druhů odpadů. Poslední cíl týkající se snížení množství biologicky rozložitelného komunálního odpadu na skládkách musí členské státy splnit do dne 16. července 2016. Podle čl. 5 odst. 2 musí být tento cíl do dne 16. července 2014 znovu posouzen a potvrzen nebo změněn za účelem zajištění vysoké úrovně ochrany životního prostředí, a to na základě praktických zkušeností, které členské státy získaly při sledování dvou výše uvedených cílů.
 Právní předpisy o odpadech jsou v členských státech často provedeny vysoce decentralizovaným způsobem, a to i na regionální a místní úrovni, a v několika právních aktech v závislosti na správní struktuře daného členského státu. V důsledku toho může být nezbytné, aby při provedení pozměněných směrnic členské státy změnily celou řadu legislativních aktů na celostátní, regionální a místní úrovni.
 Návrh nebude mít dopad na rozpočet Evropské unie, a proto k němu není připojen finanční výkaz podle článku 31 finančního nařízení Evropského parlamentu a Rady (nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002).
 (2)Cíle uvedené ve směrnici Rady 1999/31/ES 14 , která stanoví omezení skládkování odpadů, by měly být pozměněny, aby lépe zohledňovaly ambice Unie spojené s přechodem na oběhové hospodářství a aby bylo dosaženo pokroku v provádění iniciativy EU v oblasti surovin 15 snížením skládkování odpadu určeného pro uložení na skládky u odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné.
 (3)Aby se zajistilo, že cíle budou vycházet z dostupných údajů, a umožnilo se účinnější sledování, je třeba jasně vymezit komunální odpad v souladu s definicí používanou pro statistické účely Evropským statistickým úřadem a Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, na základě které členské státy vykazují údaje již několik let.
 (4)V zájmu zajištění větší soudržnosti v právních předpisech o odpadech by měly být definice obsažené ve směrnici 1999/31/ES sladěny s definicemi uvedenými ve směrnici 2008/98/ES 16 .
 (5)Z dalšího omezení skládkování odpadů, počínaje druhy odpadů, které se sbírají odděleně (např. plasty, kovy, sklo, papír, biologické odpady), by vyplývaly jednoznačné přínosy pro životní prostředí i přínosy hospodářské a sociální. Při provádění těchto omezení skládkování odpadů by se měla brát v úvahu technická, environmentální nebo ekonomická proveditelnost recyklace nebo jiného využití zbytkových odpadů pocházejících z odděleně sbíraného odpadu.
 (6)Velkou část komunálního odpadu představuje biologicky rozložitelný komunální odpad. Skládkování nezpracovaného biologicky rozložitelného odpadu má závažné negativní účinky, pokud jde o emise skleníkových plynů a znečištění povrchových vod, podzemních vod, půdy a ovzduší. Směrnice 1999/31/ES již stanoví cíle týkající se snížení množství biologicky rozložitelného odpadu na skládkách, avšak je nutné zavést další omezení na ukládání biologicky rozložitelných odpadů na skládky tím, že se zakáže skládkování biologicky rozložitelných odpadů, které se sbírají odděleně v souladu s článkem 22 směrnice 2008/98/ES.
 (7)Mnoho členských států dosud zcela nevyvinulo potřebnou infrastrukturu pro nakládání s odpady. Stanovení cílů týkajících se snížení množství odpadů ukládaných na skládky dále usnadní oddělený sběr, třídění a recyklaci odpadů a zamezí zablokování potenciálně recyklovatelných materiálů ve spodní části hierarchie způsobů nakládání s odpady.
 (8)Postupné snižování skládkování odpadů je nezbytné k tomu, aby se zamezilo škodlivým dopadům na lidské zdraví a na životní prostředí a aby se zajistilo, že ekonomicky hodnotné odpadní materiály budou postupně a účinně využívány díky náležitému nakládání s odpady v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady. Toto snížení by mělo zamezit rozvoji nadbytečných kapacit zařízení pro zpracování zbytkových odpadů například cestou energetického využití nebo málo účinného mechanicko-biologického zpracování nezpracovaného komunálního odpadu, jež by mohly ohrožovat dosažení dlouhodobých cílů Unie týkajících se úrovně přípravy k opětovnému použití a recyklace komunálního odpadu stanovených v článku 11 směrnice 2008/98/ES. Stejně tak, s cílem zabránit škodlivým dopadům na lidské zdraví a životní prostředí, by členské státy měly přijmout veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby byl na skládky ukládán pouze odpad, který byl předmětem zpracování; splnění této povinnosti by však nemělo vést k vytváření nadměrných kapacit pro zpracování zbytkového komunálního odpadu. Aby se dále zajistila konzistentnost mezi cíli stanovenými v článku 11 směrnice 2008/98/ES a cílem týkajícím se snížení skládkování stanoveným v článku 5 této směrnice a aby se zajistilo koordinované plánování infrastruktur a investic potřebných pro splnění těchto cílů, by členské státy, kterým může být na dosažení cílů v oblasti recyklace komunálního odpadu poskytnuto více času, měly rovněž dostat více času na dosažení cíle týkajícího se snížení množství odpadů ukládaných na skládky do roku 2030, který stanoví tato směrnice.
 (9)V zájmu zajištění lepšího, včasnějšího a jednotnějšího provedení této směrnice a předjímání problémů při provádění by měl být zaveden systém včasného varování k odhalení nedostatků a přijetí opatření před uplynutím lhůt pro splnění cílů.
 (10)Ukázalo se, že prováděcí zprávy, které členské státy vyhotovují jednou za tři roky, nejsou účinným nástrojem pro ověřování dodržování předpisů a zajištění řádného provádění a vytvářejí zbytečnou administrativní zátěž. Je proto nutné zrušit ustanovení, která členským státům ukládají povinnost tyto zprávy předkládat, a pro účely sledování dodržování předpisů používat výhradně statistické údaje, které členské státy každý rok oznámí Komisi.
 (11)Statistické údaje oznámené členskými státy mají pro Komisi zásadní význam při posuzování dodržování právních předpisů o odpadech ve všech členských státech. Kvalitu, spolehlivost a srovnatelnost statistik by mělo zlepšit zavedení jednotného kontaktního místa pro předávání veškerých údajů o odpadech, zrušení zastaralých požadavků na předkládání zpráv, porovnání vnitrostátních metodik vykazování a zavedení zprávy o kontrole kvality údajů. Předávání spolehlivých statistických údajů týkajících se nakládání s odpady je nanejvýš důležité pro účinné provádění a zajištění srovnatelnosti údajů, jež členské státy poskytují. Od členských států by se proto mělo vyžadovat, aby při přípravě zpráv o plnění cílů stanovených ve směrnici 1991/31/ES používaly nejnovější metodiku, kterou vypracovala Komise a národní statistické úřady členských států.
 (12)Za účelem doplnění nebo změny směrnice 1999/31/ES, zejména za účelem přizpůsobení jejích příloh vědeckému a technického pokroku, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o článek 16. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. Veškeré změny příloh by měly být prováděny v souladu se zásadami uvedenými v této směrnici. Pokud jde o přílohu II, Komise zohlední za tímto účelem obecné zásady a obecné postupy pro ověřování a kritéria pro přijímání na skládku stanovené v příloze II. Pro každou kategorii skládek, případně včetně dalších typů skládek v rámci každé kategorie, a to i pokud jde o podzemní úložiště, by kromě toho měla být stanovena zvláštní kritéria a zkušební postupy a rovněž příslušné mezní hodnoty. Komise by měla do dvou let od vstupu této směrnice v platnost případně zvážit přijetí návrhů na normalizaci kontrolních postupů a metod odběru a rozboru vzorků ve vztahu k přílohám.
 (13)Za účelem zajištění jednotných podmínek provádění směrnice 1999/31/ES by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o čl. 3 odst. 3, bod 3.5 přílohy I a bod 5 přílohy II. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 17 .
 (14)Směrnice 1999/31/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
 (15)Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne 28. září 2011 18 zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice do vnitrostátního práva o jeden či více dokumentů, které objasňují vztah mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních prováděcích nástrojů. V případě této směrnice považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné.
 (16)Jelikož cílů této směrnice, totiž zlepšení nakládání s odpady v Unii a tím i přispění k zachování, ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a uvážlivého a racionálního využívání přírodních zdrojů, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu nebo účinků opatření může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
 „a) použijí se definice „odpadu“, „komunálního odpadu“, „nebezpečného odpadu“, „původce odpadu“, „držitele odpadu“, „nakládání s odpady“, „tříděného sběru“, „využití“, „recyklace“ a „odstranění“ odpadu uvedené v článku 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES(*);“;
 b) písmena b), c), d) a n) se zrušují.
 a) v odstavci 2 se zrušuje tato věta:
 b) v odstavci 3 se doplňuje nové písmeno f), které zní:
 „f) odpad, který byl sbírán odděleně podle čl. 11 odst. 1 a článku 22 směrnice 2008/98/ES.“;
 c) doplňují se nové odstavce 5, 6 a 7, které znějí:
 „5. Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby se množství skládkovaného komunálního odpadu snížilo do roku 2030 na 10 % celkového množství vzniklého komunálního odpadu.
 6. U Estonska, Řecka, Chorvatska, Lotyšska, Malty, Rumunska a Slovenska mohou být lhůty pro dosažení cílů uvedených v odstavci 5 prodlouženy o pět let. Členský stát oznámí Komisi svůj záměr využít tohoto ustanovení nejpozději 24 měsíců před uplynutím lhůty stanovené v odstavci 5. V případě prodloužení přijme členský stát nezbytná opatření pro snížení množství komunálního odpadu ukládaného na skládku nejméně na 20 % celkového množství vzniklého komunálního odpadu do roku 2030.
 7. Nejpozději ke dni 31. prosince 2024 Komise přezkoumá cíl stanovený v odstavci 5, a to za účelem jeho snížení a zavedení omezení na skládkování i jiných nikoliv nebezpečných odpadů než komunálního odpadu. Zpráva Komise spolu s případnými návrhy bude za tímto účelem zaslána Evropskému parlamentu a Radě.“
 3) Vkládá se nový článek 5a, který zní:
 1. Komise ve spolupráci s Evropskou agenturou pro životní prostředí sestaví zprávu o učiněném pokroku k dosažení cílů stanovených v čl. 5 odst. 5 a článku 6, a to nejpozději tři roky před uplynutím každé z lhůt stanovených v uvedených ustanoveních.
 5) V čl. 11 odst. 2 se zrušuje druhý pododstavec.
 2. Členské státy předávají údaje týkající se plnění cílů stanovených v čl. 5 odst. 2 až do 1. ledna 2025.
 3. K údajům předloženým členskými státy podle tohoto článku je připojena zpráva o kontrole kvality.
 4. Komise přezkoumá údaje předané jí v souladu s tímto článkem a zprávu o výsledcích přezkumu zveřejní. Zpráva zahrnuje posouzení organizace sběru údajů, zdrojů údajů a metodiky použité v členských státech a rovněž posouzení úplnosti, spolehlivosti, včasnosti a konzistentnosti těchto údajů. Posouzení může obsahovat konkrétní doporučení ke zlepšení. Tato zpráva se vypracovává každé tři roky.
 5. Komise přijme prováděcí akty za účelem stanovení formátu pro vykazování údajů v souladu s odstavcem 1. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 17 odst. 2 této směrnice.“
 7) Článek 16 se nahrazuje tímto:
 Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17a, pokud jde o změny nezbytné pro přizpůsobení příloh vědeckému a technickému pokroku.“
 8) Článek 17 se nahrazuje tímto:
 1. Komisi je nápomocen výbor zřízený článkem 39 směrnice 2008/98/ES. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011(*).
 9) Vkládá se nový článek 17a, který zní:
 2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 16 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje [uvést datum vstupu této směrnice v platnost].
 3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 16 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
 5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 16 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“
 10) V příloze III bodě 2 se zrušuje první pododstavec.
 (9) Hierarchie způsobů nakládání s odpady upřednostňuje na prvním místě předcházení vzniku odpadů, dále následuje opětovné použití a recyklace před energetickým využitím a odstraněním, které zahrnuje ukládání na skládku a spalování bez energetického využití.
 (13) Úř. věst. C , , s. .
 (14) Směrnice Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (Úř. věst. L 182, 16.7.1999, s. 1).
 (15) KOM(2008) 699 a COM(2014) 297.
 (16) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3).


text:
LPC303/2012
 ID intern unic: 347197
 Publicat : 29.03.2013 în Monitorul Oficial Nr. 64-68 art Nr : 195
 Art. I. – Legea nr. 180-XVI din 10 iulie 2008 cu privire la migraţia de muncă (Monitorul Oficial al Republicii Moldova, 2008, nr. 162–164, art. 598), cu modificările ulterioare, se modifică şi se completează după cum urmează:
 1. În textul legii, sintagma „Ministerul Afacerilor Interne” se înlocuieşte cu sintagma „autoritatea competentă pentru străini”, iar textul „contract de colaborare” se înlocuieşte cu textul „acord de colaborare”.
 în noţiunea „migraţia de muncă”, textul „a cetăţenilor străini sau a apatrizilor” se înlocuieşte cu textul „a străinilor”;
 noţiunea „cota de imigrare în scop de muncă” se exclude;
 în noţiunea „lucrător imigrant”, textul „cetăţean străin sau apatrid” se înlocuieşte cu cuvîntul „străin”;
 în noţiunea „lucrător sezonier”, textul „cetăţean străin” se înlocuieşte cu cuvîntul „străin”, iar textul „sau apatrid” se exclude.
 la alineatul (1), textul „cetăţenilor străini şi apatrizilor” se înlocuieşte cu cuvîntul „străinilor”;
 litera c) se completează în final cu textul „ , precum şi personalul colectivelor artistice, inclusiv cel administrativ şi de deservire, plecat/sosit în turneu”;
 „d1) străinii sosiţi pentru activităţi de cercetare ştiinţifică în cadrul proiectelor europene sau internaţionale, cu excepţia celor sosiţi la muncă în baza contractului individual de muncă;”
 „f) persoanele sosite/plecate la studii, inclusiv în cadrul schimbului de elevi, precum şi pentru formare profesională neremunerată sau pentru perfecţionare;”
 „f1) studenţii antrenaţi în perioada vacanţelor în diferite programe educaţional-culturale în străinătate;”
 la litera g), textul „cetăţenii străini şi apatrizii” se înlocuieşte cu cuvîntul „străinii”;
 alineatul se completează cu literele h1) şi h2) cu următorul cuprins:
 „h1) străinii titulari ai dreptului de şedere permanentă pe teritoriul Republicii Moldova;
 h2) străinii cu drept de şedere provizorie pentru reîntregirea familiei;”.
 4. În titlul capitolului II, textul „a cetăţenilor străini şi a apatrizilor” se înlocuieşte cu textul „a străinilor”.
 la alineatul (1), textul „a cetăţenilor străini şi/sau apatrizilor este posibilă în situaţia” se înlocuieşte cu textul „a străinilor se efectuează în funcţie de necesităţile economiei naţionale în forţă de muncă calificată în cazul”;
 la alineatul (3), textul „Cetăţenii străini şi apatrizii” se înlocuieşte cu cuvîntul „Străinii”;
 la alineatul (5), textul „cetăţenii străini şi apatrizii” se înlocuieşte cu cuvîntul „străinii”.
 6. Articolul 5:
 la alineatul (1), textul „cetăţeanului străin/apatridului” se înlocuieşte cu cuvîntul „străinului”;
 „(41) Străinii cu drept de şedere provizorie pentru studii pot desfăşura activităţi de muncă pe teritoriul Republicii Moldova, în conformitate cu legislaţia muncii, pentru o perioadă ce nu va depăşi 10 ore pe săptămînă sau echivalentul în zile într-un an.”
 la alineatul (7), textul „cetăţeanul străin şi/sau apatridul” se înlocuieşte cu cuvîntul „străinul”.
 „(1) Conducătorul întreprinderii/organizaţiei/instituţiei sau reprezentantul împuternicit al acestuia depune la Ghişeul Unic de documentare a străinilor în cadrul autorităţii competente pentru străini actele prevăzute de prezenta lege în vederea acordării/prelungirii dreptului la muncă şi a dreptului de şedere provizorie în scop de muncă.”
 la alineatul (4), sintagma „Ministerul Tehnologiilor Informaţionale şi Comunicaţiilor” se înlocuieşte cu sintagma „Autoritatea competentă pentru străini”;
 la alineatul (5), textul „se prelungeşte” se înlocuieşte cu textul „se eliberează”;
 „(6) Autoritatea competentă pentru străini va prezenta Agenţiei Naţionale copia deciziei de refuz al dreptului de şedere străinilor cărora li s-a acordat/prelungit dreptul la muncă.”
 8. Articolul 7:
 la alineatul (1), textul „a cetăţenilor străini şi a apatrizilor” se înlocuieşte cu textul „a străinilor”;
 la alineatul (2), textul „15 zile lucrătoare” se înlocuieşte cu textul „5 zile lucrătoare”;
 în partea introductivă, textul „cetăţeni străini şi apatrizi” se înlocuieşte cu cuvîntul „străini”, iar după textul „în scop de angajare în muncă” se introduce textul „pentru un termen de şedere ce depăşeşte 90 de zile”;
 la litera a), textul „cetăţeanului străin/apatridului” se înlocuieşte cu cuvîntul „străinului”;
 la litera c), textul „Registrul de stat al întreprinderilor şi organizaţiilor” se înlocuieşte cu textul „Registrul de stat al unităţilor de drept”;
 „(31) Străinii invitaţi la muncă de Guvern sau de organele centrale de specialitate ale administraţiei publice, specialiştii sosiţi în baza acordurilor în domeniu la care Republica Moldova este parte, precum şi străinii sosiţi la muncă în cadrul proiectelor investiţionale ce prezintă interes pentru economia naţională sînt exoneraţi de necesitatea obţinerii avizului Agenţiei Naţionale.
 (32) Străinilor sosiţi la muncă în cadrul proiectelor investiţionale ce prezintă interes pentru economia naţională li se aplică prevederile alin. (31), cu condiţia prezentării documentului de confirmare al Ministerului Economiei.”
 „(41) Solicitantului i se refuză eliberarea avizului favorabil în cazul în care:
 c) persoana juridică din Republica Moldova a fost lichidată.”
 la alineatul (8):
 itera d) va avea următorul cuprins:
 „d) extrasul din Registrul de stat al unităţilor de drept şi autorizaţia de activitate/licenţa, după caz;”
 literele e) şi f) vor avea următorul cuprins:
 „e) copia raportului financiar pentru ultima perioadă de gestiune, dacă aceasta depăşeşte 3 luni;
 f) contractul individual de muncă încheiat pe un termen ce nu depăşeşte termenul de valabilitate al dreptului la muncă, cu indicarea salariului lunar al străinului, stabilit în mărime nu mai mică decît salariul mediu lunar pe economie prognozat pentru anul gestionar;”
 la litera g), textul „al cetăţeanului străin sau actul de identitate al apatridului” se înlocuieşte cu textul „al străinului”;
 litera h) se completează în final cu textul „ , iar în cazul cînd străinii se angajează în domeniul educaţiei/sănătăţii – şi avizul organelor competente ale Republicii Moldova”;
 literele i), j) şi l) se abrogă;
 la litera k), textul „(50x60 mm)” se înlocuieşte cu textul „(30x40 mm)”;
 la alineatul (11) litera c), textul „lit. a), b), h) şi l)” se înlocuieşte cu textul „lit. a) şi b)”;
 „(111) În cazul nerespectării termenului de depunere a actelor pentru prelungirea dreptului la muncă stipulat la alin. (11), angajatorul sau reprezentantul împuternicit al acestuia depune actele pentru acordarea dreptului la muncă străinului în condiţii generale.”
 la alineatul (1), textul „Cetăţeanului străin/apatridului” se înlocuieşte cu cuvîntul „Străinului”, iar textul „care deţine o funcţie de conducere în cadrul” se exclude;
 la alineatul (2), textul „cetăţeanul străin/apatridul specificaţi” se înlocuieşte cu textul „străinul specificat”;
 „(4) Fondatorilor, acţionarilor, precum şi administratorilor întreprinderilor ce au efectuat investiţii:
 a) de cel puţin 100 mii de dolari SUA, dar care nu depăşesc 200 mii de dolari SUA, li se acordă dreptul la muncă şi dreptul de şedere provizorie în scop de muncă pentru un termen de 2 ani, cu posibilitatea prelungirii acestor drepturi pentru un nou termen;
 b) care depăşesc 200 mii de dolari SUA, dar care nu depăşesc 500 mii de dolari SUA, li se acordă dreptul la muncă şi dreptul de şedere provizorie în scop de muncă pe un termen de 3 ani, cu posibilitatea prelungirii acestor drepturi pentru un nou termen;
 c) care depăşesc 500 mii de dolari SUA, dar care nu depăşesc un milion de dolari SUA, li se acordă dreptul la muncă şi dreptul de şedere provizorie în scop de muncă pe un termen de 5 ani, cu posibilitatea prelungirii acestor drepturi pentru un nou termen ce nu va depăşi termenul de valabilitate al actului naţional de identitate;
 d) care depăşesc un milion de dolari SUA li se acordă, la solicitare, dreptul la muncă şi dreptul de şedere provizorie în scop de muncă pe un termen de pînă la 10 ani.”
 „(41) Străinii specificaţi la alin. (1) care au efectuat pe parcurs investiţii corespunzătoare celor menţionate la alin. (4) au dreptul la prelungirea dreptului la muncă şi a dreptului de şedere în scop de muncă în corespundere cu prevederile alin. (4) pînă la expirarea termenului prevăzut anterior.”
 la alineatul (5), textul „cetăţeanul străin/apatridul specificaţi” se înlocuieşte cu textul „străinul specificat”, iar textul „lit. c), h) şi j)” se înlocuieşte cu textul „lit. c) şi h)”;
 la alineatul (6), textul „cetăţeanul străin/apatridul specificaţi” se înlocuieşte cu textul „străinul specificat”, iar textul „15 zile” se înlocuieşte cu textul „10 zile”;
 la alineatul (7), textul „cetăţeanului străin/apatridului specificaţi” se înlocuieşte cu textul „străinului specificat”.
 10. La articolul 9:
 la litera a), textul „cetăţeanului străin” se înlocuieşte cu cuvîntul „străinului”;
 „c) extrasul din Registrul de stat al unităţilor de drept şi autorizaţia de activitate/licenţa, după caz;”
 la alineatul (5) litera f), textul „lit. g), i), k) şi l)” se înlocuieşte cu textul „lit. g) şi k)”;
 articolul se completează cu alineatele (61) şi (62) cu următorul cuprins:
 „(61) Persoanele detaşate în Republica Moldova pentru o perioadă de pînă la 90 de zile calendaristice calculate cumulativ pot desfăşura activitate de muncă în baza actelor stipulate la alin. (5) lit. d) şi e). Întreprinderea/organizaţia/instituţia, în termen de pînă la 3 zile lucrătoare de la data intrării străinului în ţară, va prezenta autorităţii competente pentru străini şi Agenţiei Naţionale declaraţia pe propria răspundere privind scopul şi durata detaşării străinului, cu anexarea copiilor actelor indicate în prezentul alineat.
 (62) Forma şi conţinutul declaraţiei vor fi aprobate prin ordinul comun al autorităţii competente pentru străini şi al Agenţiei Naţionale, care se va publica pe pagina web oficială a acestora.”
 11. Articolul 11:
 la litera d), textul „solicitantul are restricţii de imigrare” se înlocuieşte cu textul „străinul are interdicţie de intrare”;
 „f) actele au fost depuse cu încălcarea termenelor stabilite pentru depunere, prevăzute în prezenta lege.”
 „(11) Străinilor nu li se acordă/prelungeşte dreptul la muncă şi dreptul de şedere în scop de muncă în cadrul întreprinderii/organizaţiei/instituţiei licenţiate pentru desfăşurarea activităţii de plasare în cîmpul muncii în străinătate a cetăţenilor Republicii Moldova.”
 12. Articolul 12:
 13. Articolul 13 se abrogă.
 15. Legea se completează cu articolul 141 cu următorul cuprins:
 Pentru examinarea cererii privind acordarea/prelungirea dreptului la muncă, străinii vor achita taxa de stat în mărimea prevăzută de Legea taxei de stat nr. 1216-XII din 3 decembrie 1992.”
 16. Articolul 17:
 la litera b), după textul „sau de un alt document” se introduce textul „ , eliberat de o instituţie abilitată în acest domeniu,”, iar textul „a cetăţenilor străini” se înlocuieşte cu textul „a străinilor”;
 la litera e), textul „cetăţenii străini şi” se exclude;
 „(41) Agenţia Naţională examinează acordurile de colaborare ale agenţiei private cu intermediarul/angajatorul din străinătate, întocmite în conformitate cu cerinţele stipulate în anexa nr. 2, şi proiectele contractelor individuale de muncă în termen de pînă la 15 zile lucrătoare.”
 17. La articolul 18 alineatul (1) litera a), textul „a cetăţenilor străini” se înlocuieşte cu textul „a străinilor”;
 „g1) în cazul în care titularul de licenţă nu a intervenit pentru soluţionarea litigiilor apărute între angajatorul din ţara de destinaţie şi cetăţeanul Republicii Moldova;”
 alineatul (2) se completează în final cu textul „ , cu excepţia cazului prevăzut la alin. (1) lit. i)”.
 19. La articolul 21 alineatul (2):
 la litera f), textul „în anexa la prezenta lege” se înlocuieşte cu textul „în anexa nr. 1”;
 la litera i), textul „şi Biroului Naţional de Statistică” se exclude;
 la litera j), textul „a cetăţenilor străini” se înlocuieşte cu textul „a străinilor”.
 20. La articolul 24, alineatul (2) va avea următorul cuprins:
 „(2) În vederea aplicării prevederilor prezentei legi, autorităţile indicate la alin. (1) au următoarele atribuţii specifice:
 c) Camera de Licenţiere, în comun cu Agenţia Naţională, asigură controlul privind respectarea condiţiilor de licenţiere.”
 21. Anexa la lege devine anexa nr. 1.
 22. Legea se completează cu anexa nr. 2 cu următorul cuprins:
 7. Termenul de valabilitate al acordului de colaborare, condiţiile de prelungire sau de desfacere înainte de termen a acestuia.”
 Art. II. – Legea nr. 200 din 16 iulie 2010 privind regimul străinilor în Republica Moldova (Monitorul Oficial al Republicii Moldova, 2010, nr. 179–181, art. 610), cu modificările ulterioare, se modifică şi se completează după cum urmează:
 1. La articolul 28:
 alineatul (3) se completează în final cu textul „personal, prin poştă sau prin intermediul serviciilor web”;
 la alineatul (6), textul „15 zile lucrătoare” se înlocuieşte cu textul „10 zile lucrătoare”, iar textul „3 zile lucrătoare” se înlocuieşte cu textul „o zi lucrătoare”.
 2. Articolul 30 se completează cu literele g) şi h) cu următorul cuprins:
 „g) străinii invitaţi de Guvern sau de autorităţile administraţiei publice centrale în cadrul proiectelor investiţionale ce prezintă interes pentru economia naţională;
 h) străinii titulari de paşapoarte diplomatice şi de paşapoarte de serviciu.”
 3. La articolul 31 alineatul (2):
 „d) pentru activităţi umanitare, de voluntariat sau religioase;”
 „g) investitorilor străini.”
 4. La articolul 32 alineatul (2), textul „certificatul medical, din care să rezulte că nu suferă de boli care pot pune în pericol sănătatea publică” se exclude, iar textul „de alte acte în funcţie de scopul pentru care se solicită acordarea dreptului de şedere provizorie în Republica Moldova” se înlocuieşte cu textul „de actele de stare civilă în original şi în copii”.
 5. La articolul 34 alineatul (4), textul „Dacă este necesar” se înlocuieşte cu textul „Dacă există motive argumentate”.
 6. Articolul 35 va avea următorul cuprins:
 „Articolul 35. Acordarea dreptului de şedere
 provizorie lucrătorului imigrant
 Dreptul de şedere provizorie se acordă lucrătorului imigrant în baza demersului angajatorului şi a deciziei organului abilitat în domeniul reglementării migraţiei forţei de muncă, însoţită de actele prevăzute la art. 32 alin. (2), în condiţiile legislaţiei în vigoare.”
 7. La articolul 36, textul „se poate prelungi” se înlocuieşte cu textul „se prelungeşte”.
 8. Legea se completează cu articolul 361 cu următorul cuprins:
 „Articolul 361. Acordarea şi prelungirea dreptului de
 şedere provizorie investitorilor străini
 (1) Dreptul de şedere provizorie se acordă străinului care a efectuat investiţii în Republica Moldova în baza deciziei organului abilitat în domeniul reglementării migraţiei forţei de muncă, însoţită de actele prevăzute la art. 32 alin. (2), cu excepţia documentului ce confirmă mijloacele de întreţinere.
 (2) Prelungirea dreptului de şedere provizorie străinului care a efectuat investiţii se realizează în baza deciziei organului abilitat în domeniul reglementării migraţiei forţei de muncă dacă scopul şederii corespunde condiţiilor pentru care a fost acordat acest drept.
 (3) Termenul de examinare a cererii şi de emitere a deciziei privind acordarea/prelungirea dreptului de şedere provizorie nu va depăşi 15 zile calendaristice.”
 9. La articolul 37, alineatul (1) se completează în final cu textul „şi a actelor prevăzute la art. 32 alin. (2)”.
 10. La articolul 41:
 în titlu şi în partea introductivă, textul „activităţi umanitare sau religioase” se înlocuieşte cu textul „activităţi umanitare, de voluntariat sau religioase”;
 „e) întruneşte condiţiile prevăzute la art. 32 sau la art. 33, după caz.”
 11. La articolul 42, alineatul (1):
 în partea introductivă, textul „dacă prezintă:” se înlocuieşte cu textul „dacă străinul:”;
 la litera a), cuvîntul „scrisoare” se înlocuieşte cu textul „prezintă o scrisoare”;
 „c) întruneşte condiţiile prevăzute la art. 32 sau la art. 33, după caz.”
 12. La articolul 88 alineatul (1), litera a) se abrogă.
 Nr. 303. Chişinău, 26 decembrie 2012.