text:
 Avis juridique important
 |
 22001A0208(01)
 Avtal Genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och vart och ett av de Efta-länder som beviljar tullförmåner inom ramen för Allmänna preferenssytemet (Norge och Schweiz) om att varor som innehåller en beståndsdel med ursprung i Norge eller Schweiz vid ankomst till Europeiska gemenskapens tullområde skall behandlas som varor innehållande beståndsdelar med ursprung i gemenskapen (ömsesidigt avtal)
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 038 , 08/02/2001 s. 0025 - 0032
 AvtalGenom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och vart och ett av de Efta-länder som beviljar tullförmåner inom ramen för Allmänna preferenssytemet (Norge och Schweiz) om att varor som innehåller en beståndsdel med ursprung i Norge eller Schweiz vid ankomst till Europeiska gemenskapens tullområde skall behandlas som varor innehållande beståndsdelar med ursprung i gemenskapen (ömsesidigt avtal)A. Skrivelse från gemenskapen1. Europeiska gemenskapen och Schweiz anser att de tillämpar likartade ursprungsregler med avseende på Allmänna preferenssystemet, vilka grundar sig på följande allmänna principer:- Definitionen av begreppet ursprungsvara fastställs enligt samma kriterier.- Bestämmelser om regional ursprungskumulation.- Bestämmelser om ursprungskumulation för material som i enlighet med Allmänna preferenssystemets ursprungsregler har ursprung i Europeiska gemenskapen, Schweiz eller Norge.- En procentuell tolerans för icke-ursprungsmaterial.- Skyldighet att transportera varorna direkt från det preferensberättigade landet.- Bestämmelser om utfärdande och godtagande av ersättningsursprungsintyg formulär A (nedan kallat ersättningscertifikat).- Nödvändigheten av ett administrativt samarbete med de behöriga myndigheterna i förmånsländerna vad gäller ursprungsintyg formulär A.2. Europeiska gemenskapen och Schweiz erkänner ömsesidigt sådant material som har ursprung hos den andra parten eller i Norge (i enlighet med Allmänna preferenssystemets ursprungsregler) och som har bearbetats och lagts till en vara med ursprung i ett land som omfattas av Allmänna preferenssystemet såsom varande material med ursprung i det preferensberättigade landet.Tullmyndigheterna i Europeiska gemenskapen, Schweiz och Norge ger varandra allt nödvändigt administrativt bistånd, särskilt vad gäller kontroll av varucertifikaten EUR.1 för de material som avses i föregående stycke. Bestämmelserna om ömsesidigt administrativt samarbete i protokoll nr 3 till avtalet mellan EG och Schweiz, i bilaga B till Efta-konventionen och i protokoll nr 4 till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet är tillämpliga i tillämpliga delar.Bestämmelserna i denna punkt är inte tillämpliga på produkter som omfattas av kapitlen 1-24 i Harmoniserade systemet.3. Europeiska gemenskapen och Schweiz godtar ömsesidigt ersättningscertifikat utfärdade av den andra avtalsslutande partens tullmyndigheter i stället för ursprungsintyg formulär A utfärdade av de behöriga myndigheterna i förmånsländerna, under förutsättning att- detta förfarande avser ersättning av ett ursprungsintyg formulär A och inte något annat slag av ursprungsintyg,- ersättningscertifikatet utfärdats på skriftlig begäran av återexportören,- varorna i fråga kvarstår under tullövervakning i Europeiska gemenskapen eller Schweiz och inte genomgått någon annan behandling än lossning, omlastning, delning eller någon annan åtgärd för att bevara dem i gott skick,- det tullkontor som utfärdar ersättningscertifikatet avslutar det ursprungliga ursprungsintyget formulär A genom att på detta anteckna serienumret för motsvarande ersättningscertifikat,- några undantag från ursprungsreglerna inte tillämpas på de berörda varorna, och- tullmyndigheterna i Europeiska gemenskapen och Schweiz ger varandra allt nödvändigt administrativt bistånd, särskilt vad gäller kontroll i efterhand. Myndigheterna i det land där ersättningscertifikatet utfärdas svarar på begäran av bestämmelselandet för kontrollen i efterhand av giltigheten för det motsvarande ursprungliga ursprungsintyget formulär A.4. Ersättningscertifikatet skall utfärdas på följande sätt:- I det översta högra fältet skall namnet på det mellanliggande land som utfärdar certifikatet anges.- Fält 4 skall innehålla påskriften "Certificat de remplacement" eller "Replacement certificate" samt utfärdandedatum och serienummer för det ursprungliga ursprungsintyget formulär A.- I fält 1 skall återexportörens namn anges.- I fält 2 kan den slutliga mottagarens namn anges.- I fälten 3-9 skall alla uppgifter i det ursprungliga ursprungsintyget formulär A om de återexporterade varorna anges.- I fält 10 skall hänvisningar till återexportörens faktura anges.- Fält 11 skall innehålla påteckningen av den tullmyndighet som utfärdat ersättningscertifikatet. Denna myndighet ansvarar endast för utfärdandet av ersättningscertifikatet. Uppgifterna i fält 12 om ursprungslandet och bestämmelselandet skall vara desamma som i det ursprungliga ursprungsintyget formulär A. Detta fält skall innehålla återexportörens underskrift. Den återexportör som undertecknar detta fält i god tro ansvarar inte för att uppgifterna i det ursprungliga ursprungsintyget formulär A är riktiga.- Det tullkontor som utfärdar ersättningscertifikatet skall på det ursprungliga ursprungsintyget formulär A ange de återexporterade försändelsernas vikt, antal och beskaffenhet samt serienumret för motsvarande ersättningscertifikat. Tullkontoret i fråga skall behålla det ursprungliga ursprungsintyget formulär A och ansökan om ersättningscertifikat i minst tre år.- En fotokopia av det ursprungliga ursprungsintyget formulär A kan bifogas ersättningscertifikatet.5. Var och en av de båda parterna i detta avtal kan omgående tillfälligt upphäva tillämpningen av avtalet om den hyser allvarliga tvivel om att det tillämpas på ett riktigt sätt. Den skall emellertid underrätta den andra partens behöriga myndigheter om detta i förväg.6. Detta avtal träder i kraft den dag som Europeiska gemenskapen och Schweiz enats om, efter det att de har underrättat varandra om att de interna förfaranden har avslutats som är nödvändiga för att i deras respektive allmänna preferenssystem införa kumulation av material med ursprung hos den andra parten.Jag vore tacksam om Ni ville bekräfta att Er regering godtar innehållet i denna skrivelse.Med utmärkt högaktning.Utfärdad i Bryssel den 14 december 2000.På Europeiska unionens råds vägnar>PIC FILE= "L_2001038SV.002601.EPS">B. Skrivelse från SchweizJag bekräftar att jag har mottagit Er skrivelse med följande lydelse:"1. Europeiska gemenskapen och Schweiz anser att de tillämpar likartade ursprungsregler med avseende på Allmänna preferenssystemet, vilka grundar sig på följande allmänna principer:- Definitionen av begreppet ursprungsvara fastställs enligt samma kriterier.- Bestämmelser om regional ursprungskumulation.- Bestämmelser om ursprungskumulation för material som i enlighet med Allmänna preferenssystemets ursprungsregler har ursprung i Europeiska gemenskapen, Schweiz eller Norge.- En procentuell tolerans för icke-ursprungsmaterial.- Skyldighet att transportera varorna direkt från det preferensberättigade landet.- Bestämmelser om utfärdande och godtagande av ersättningsursprungsintyg formulär A (nedan kallat ersättningscertifikat).- Nödvändigheten av ett administrativt samarbete med de behöriga myndigheterna i förmånsländerna vad gäller ursprungsintyg formulär A.2. Europeiska gemenskapen och Schweiz erkänner ömsesidigt sådant material som har ursprung hos den andra parten eller i Norge (i enlighet med Allmänna preferenssystemets ursprungsregler) och som har bearbetats och lagts till en vara med ursprung i ett land som omfattas av Allmänna preferenssystemet såsom varande material med ursprung i det preferensberättigade landet.Tullmyndigheterna i Europeiska gemenskapen, Schweiz och Norge ger varandra allt nödvändigt administrativt bistånd, särskilt vad gäller kontroll av varucertifikaten EUR.1 för de material som avses i föregående stycke. Bestämmelserna om ömsesidigt administrativt samarbete i protokoll nr 3 till avtalet mellan EG och Schweiz, i bilaga B till Efta-konventionen eller i protokoll nr 4 till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet är tillämpliga i tillämpliga delar.Bestämmelserna i denna punkt är inte tillämpliga på produkter som omfattas av kapitlen 1-24 i Harmoniserade systemet.3. Europeiska gemenskapen och Schweiz godtar ömsesidigt ersättningscertifikat utfärdade av den andra avtalsslutande partens tullmyndigheter i stället för ursprungsintyg formulär A utfärdade av de behöriga myndigheterna i förmånsländerna, under förutsättning att- detta förfarande avser ersättning av ett ursprungsintyg formulär A och inte något annat slag av ursprungsintyg,- ersättningscertifikatet utfärdats på skriftlig begäran av återexportören,- varorna i fråga kvarstår under tullövervakning i Europeiska gemenskapen eller Schweiz och inte genomgått någon annan behandling än lossning, omlastning, delning eller någon annan åtgärd för att bevara dem i gott skick,- det tullkontor som utfärdar ersättningscertifikatet avslutar det ursprungliga ursprungsintyget formulär A genom att på detta anteckna serienumret för motsvarande ersättningscertifikat,- några undantag från ursprungsreglerna inte tillämpas på de berörda varorna, och- tullmyndigheterna i Europeiska gemenskapen och Schweiz ger varandra allt nödvändigt administrativt bistånd, särskilt vad gäller kontroll i efterhand. Myndigheterna i det land där ersättningscertifikatet utfärdas svarar på begäran av bestämmelselandet för kontrollen i efterhand av giltigheten för det motsvarande ursprungliga ursprungsintyget formulär A.4. Ersättningscertifikatet skall utfärdas på följande sätt:- I det översta högra fältet skall namnet på det mellanliggande land som utfärdar certifikatet anges.- Fält 4 skall innehålla påskriften 'Certificat de remplacement' eller 'Replacement certificate' samt utfärdandedatum och serienummer för det ursprungliga ursprungsintyget formulär A.- I fält 1 skall återexportörens namn anges.- I fält 2 kan den slutliga mottagarens namn anges.- I fälten 3-9 skall alla uppgifter i det ursprungliga ursprungsintyget formulär A om de återexporterade varorna anges.- I fält 10 skall hänvisningar till återexportörens faktura anges.- Fält 11 skall innehålla påteckningen av den tullmyndighet som utfärdat ersättningscertifikatet. Denna myndighet ansvarar endast för utfärdandet av ersättningscertifikatet. Uppgifterna i fält 12 om ursprungslandet och bestämmelselandet skall vara desamma som i det ursprungliga ursprungsintyget formulär A. Detta fält skall innehålla återexportörens underskrift. Den återexportör som undertecknar detta fält i god tro ansvarar inte för att uppgifterna i det ursprungliga ursprungsintyget formulär A är riktiga.- Det tullkontor som utfärdar ersättningscertifikatet skall på det ursprungliga ursprungsintyget formulär A ange de återexporterade försändelsernas vikt, antal och beskaffenhet samt serienumret för motsvarande ersättningscertifikat. Tullkontoret i fråga skall behålla det ursprungliga ursprungsintyget formulär A och ansökan om ersättningscertifikat i minst tre år.- En fotokopia av det ursprungliga ursprungsintyget formulär A kan bifogas ersättningscertifikatet.5. Var och en av de båda parterna i detta avtal kan omgående tillfälligt upphäva tillämpningen av avtalet om den hyser allvarliga tvivel om att det tillämpas på ett riktigt sätt. Emellertid underrättar den andra partens behöriga myndigheter om detta i förväg.6. Detta avtal träder i kraft den dag som Europeiska gemenskapen och Schweiz enats om, efter det att de har underrättat varandra om att de interna förfaranden har avslutats som är nödvändiga för att i deras respektive allmänna preferenssystem införa kumulation av material med ursprung hos den andra parten."Jag bekräftar att Schweiz regering godtar innehållet i denna skrivelse.Med utmärkt högaktning.Utfärdad i Bryssel den 14 december 2000.På Schweiziska förbundsrådets vägnar>PIC FILE= "L_2001038SV.002801.EPS">A. Skrivelse från Europeiska gemenskapen1. Europeiska gemenskapen och Norge anser att de tillämpar likartade ursprungsregler med avseende på Allmänna preferenssystemet, vilka grundar sig på följande allmänna principer:- Definitionen av begreppet ursprungsvara fastställs enligt samma kriterier.- Bestämmelser om regional ursprungskumulation.- Bestämmelser om ursprungskumulation för material som i enlighet med Allmänna preferenssystemets ursprungsregler har ursprung i Europeiska gemenskapen, Schweiz eller Norge.- En procentuell tolerans för icke-ursprungsmaterial.- Skyldighet att transportera varorna direkt från det preferensberättigade landet.- Bestämmelser om utfärdande och godtagande av ersättningsursprungsintyg formulär A (nedan kallat ersättningscertifikat).- Nödvändigheten av ett administrativt samarbete med de behöriga myndigheterna i de preferensberättigade länderna vad gäller ursprungsintyg formulär A.2. Europeiska gemenskapen och Norge erkänner ömsesidigt sådant material som har ursprung hos den andra parten eller i Schweiz (i enlighet med Allmänna preferenssystemets ursprungsregler) och som har bearbetats och lagts till en vara med ursprung i ett land som omfattas av Allmänna preferenssystemet såsom varande material med ursprung i förmånslandet.Tullmyndigheterna i gemenskapen, Norge och Schweiz ger varandra allt nödvändigt administrativt bistånd, särskilt vad gäller kontroll av varucertifikaten EUR.1 för de material som avses i föregående stycke. Bestämmelserna om ömsesidigt administrativt samarbete i protokoll nr 3 till avtalet mellan EG och Schweiz, i bilaga B till EFTA-konventionen samt i protokoll nr 4 till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet är tillämpliga i tillämpliga delar.Bestämmelserna i denna punkt är inte tillämpliga på produkter som omfattas av kapitlen 1-24 i Harmoniserade systemet.3. Europeiska gemenskapen och Norge godtar ömsesidigt ersättningscertifikat utfärdade av den andra avtalsslutande partens tullmyndigheter i stället för ursprungsintyg formulär A utfärdade av de behöriga myndigheterna i förmånsländerna, under förutsättning att- detta förfarande avser ersättning av ett ursprungsintyg formulär A och inte något annat slag av ursprungsintyg,- ersättningscertifikatet utfärdats på skriftlig begäran av återexportören,- varorna i fråga kvarstår under tullövervakning i Europeiska gemenskapen eller Norge och inte genomgått någon annan behandling än lossning, omlastning, delning eller någon annan åtgärd för att bevara dem i gott skick,- det tullkontor som utfärdar ersättningscertifikatet avslutar det ursprungliga ursprungsintyget formulär A genom att på detta anteckna serienumret för motsvarande ersättningscertifikat,- några undantag från ursprungsreglerna inte tillämpas på de berörda varorna, och- tullmyndigheterna i Europeiska gemenskapen och Norge ger varandra allt nödvändigt administrativt bistånd, särskilt vad gäller kontroll i efterhand. Myndigheterna i det land där ersättningscertifikatet utfärdas svarar på begäran av bestämmelselandet för kontrollen i efterhand av giltigheten för det motsvarande ursprungliga ursprungsintyget formulär A.4. Ersättningscertifikatet skall utfärdas på följande sätt:- I det översta högra fältet skall namnet på det mellanliggande land som utfärdar certifikatet anges.- Fält 4 skall innehålla påskriften "Certificat de remplacement" eller "Replacement certificate" samt utfärdandedatum och serienummer för det ursprungliga ursprungsintyget formulär A.- I fält 1 skall återexportörens namn anges.- I fält 2 kan den slutliga mottagarens namn anges.- I fälten 3-9 skall alla uppgifter i det ursprungliga ursprungsintyget formulär A om de återexporterade varorna anges.- I fält 10 skall hänvisningar till återexportörens faktura anges.- Fält 11 skall innehålla påteckningen av den tullmyndighet som utfärdat ersättningscertifikatet. Denna myndighet ansvarar endast för utfärdandet av ersättningscertifikatet. Uppgifterna i fält 12 om ursprungslandet och bestämmelselandet skall vara desamma som i det ursprungliga ursprungsintyget formulär A. Detta fält skall innehålla återexportörens underskrift. Den återexportör som undertecknar detta fält i god tro ansvarar inte för att uppgifterna i det ursprungliga ursprungsintyget formulär A är riktiga.- Det tullkontor som utfärdar ersättningscertifikatet skall på det ursprungliga ursprungsintyget formulär A ange de återexporterade försändelsernas vikt, antal och beskaffenhet samt serienumret för motsvarande ersättningscertifikat. Tullkontoret i fråga skall behålla det ursprungliga ursprungsintyget formulär A och ansökan om ersättningscertifikat i minst tre år.- En fotokopia av det ursprungliga ursprungsintyget formulär A kan bifogas ersättningscertifikatet.5. Var och en av de båda parterna i detta avtal kan omgående tillfälligt upphäva tillämpningen av avtalet om den hyser allvarliga tvivel om att det tillämpas på ett riktigt sätt. Emellertid underrättar den andra partens behöriga myndigheter om detta i förväg.6. Detta avtal träder i kraft den dag som Europeiska gemenskapen och Norge enats om efter det att de har underrättat varandra om att de interna förfaranden har avslutats som är nödvändiga för att i deras respektive allmänna preferenssystem införa kumulation av material med ursprung hos den andra parten.Jag vore tacksam om Ni ville bekräfta att Er regering godtar innehållet i denna skrivelse.Med utmärkt högaktning.Utfärdad i Bryssel den 29 januari 2001.På Europeiska unionens råds vägnar>PIC FILE= "L_2001038SV.003001.EPS">B. Skrivelse från NorgeJag bekräftar att jag har mottagit Er skrivelse med följande lydelse:"1. Europeiska gemenskapen och Norge anser att de tillämpar likartade ursprungsregler med avseende på Allmänna preferenssystemet, vilka grundar sig på följande allmänna principer:- Definitionen av begreppet ursprungsvara fastställs enligt samma kriterier.- Bestämmelser om regional ursprungskumulation.- Bestämmelser om ursprungskumulation för material som i enlighet med Allmänna preferenssystemets ursprungsregler har ursprung i Europeiska gemenskapen, Schweiz eller Norge.- En procentuell tolerans för icke-ursprungsmaterial.- Skyldighet att transportera varorna direkt från det preferensberättigade landet.- Bestämmelser om utfärdande och godtagande av ersättningsursprungsintyg formulär A (nedan kallat ersättningscertifikat).- Nödvändigheten av ett administrativt samarbete med de behöriga myndigheterna i förmånsländerna vad gäller ursprungsintyg formulär A.2. Europeiska gemenskapen och Norge erkänner ömsesidigt sådant material som har ursprung hos den andra parten eller i Schweiz (i enlighet med Allmänna preferenssystemets ursprungsregler) och som har bearbetats och lagts till en vara med ursprung i ett land som omfattas av Allmänna preferenssystemet såsom varande material med ursprung i det preferensberättigade landet.Tullmyndigheterna i Europeiska gemenskapen, Norge och Schweiz ger varandra allt nödvändigt administrativt bistånd, särskilt vad gäller kontroll av varucertifikaten EUR.1 för de material som avses i föregående stycke. Bestämmelserna om ömsesidigt administrativt samarbete i protokoll 3 till avtalet mellan EG och Schweiz, i bilaga B till EFTA-konventionen och i protokoll 4 till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet är tillämpliga i tillämpliga delar.Bestämmelserna i denna punkt är inte tillämpliga på produkter som omfattas av kapitlen 1-24 i Harmoniserade systemet.3. Europeiska gemenskapen och Norge godtar ömsesidigt ersättningscertifikat utfärdade av den andra avtalsslutande partens tullmyndigheter i stället för ursprungsintyg formulär A utfärdade av de behöriga myndigheterna i förmånsländerna, under förutsättning att- detta förfarande avser ersättning av ett ursprungsintyg formulär A och inte något annat slag av ursprungsintyg,- ersättningscertifikatet utfärdats på skriftlig begäran av återexportören,- varorna i fråga kvarstår under tullövervakning i Europeiska gemenskapen eller Norge och inte genomgått någon annan behandling än lossning, omlastning, delning eller någon annan åtgärd för att bevara dem i gott skick,- det tullkontor som utfärdar ersättningscertifikatet avslutar det ursprungliga ursprungsintyget formulär A genom att på detta anteckna serienumret för motsvarande ersättningscertifikat,- några undantag från ursprungsreglerna inte tillämpas på de berörda varorna, och- tullmyndigheterna i Europeiska gemenskapen och Norge ger varandra allt nödvändigt administrativt bistånd, särskilt vad gäller kontroll i efterhand. Myndigheterna i det land där ersättningscertifikatet utfärdas svarar på begäran av bestämmelselandet för kontrollen i efterhand av giltigheten för det motsvarande ursprungliga ursprungsintyget formulär A.4. Ersättningscertifikatet skall utfärdas på följande sätt:- I det översta högra fältet skall namnet på det mellanliggande land som utfärdar certifikatet anges.- Fält 4 skall innehålla påskriften 'Certificat de remplacement' eller 'Replacement certificate' samt även utfärdandedatum och serienummer för det ursprungliga ursprungsintyget formulär A.- I fält 1 skall återexportörens namn anges.- I fält 2 kan den slutliga mottagarens namn anges.- I fälten 3-9 skall alla uppgifter i det ursprungliga ursprungsintyget formulär A om de återexporterade varorna anges.- I fält 10 skall hänvisningar till återexportörens faktura anges.- Fält 11 skall innehålla påteckningen av den tullmyndighet som utfärdat ersättningscertifikatet. Denna myndighet ansvarar endast för utfärdandet av ersättningscertifikatet. Uppgifterna i fält 12 om ursprungslandet och bestämmelselandet skall vara desamma som i det ursprungliga ursprungsintyget formulär A. Detta fält skall innehålla återexportörens underskrift. Den återexportör som undertecknar detta fält i god tro ansvarar inte för att uppgifterna i det ursprungliga ursprungsintyget formulär A är riktiga.- Det tullkontor som utfärdar ersättningscertifikatet skall på det ursprungliga ursprungsintyget formulär A ange de återexporterade försändelsernas vikt, antal och beskaffenhet samt serienumret för motsvarande ersättningscertifikat. Tullkontoret i fråga skall behålla det ursprungliga ursprungsintyget formulär A och ansökan om ersättningscertifikat i minst tre år.- En fotokopia av det ursprungliga ursprungsintyget formulär A kan bifogas ersättningscertifikatet.5. Var och en av de båda parterna i detta avtal kan omgående tillfälligt upphäva tillämpningen av avtalet om den hyser allvarliga tvivel om att det tillämpas på ett riktigt sätt. Emellertid underrättar den andra partens behöriga myndigheter om detta i förväg.6. Detta avtal träder i kraft den dag som Europeiska gemenskapen och Norge enats om efter det att de har underrättat varandra om att de interna förfaranden har avslutats som är nödvändiga för att i deras respektive allmänna preferenssystem införa kumulation av material med ursprung hos den andra parten."Jag bekräftar att Norges regering godtar innehållet i denna skrivelse.Med utmärkt högaktning.Utfärdad i Bryssel den 29 januari 2001.På Norges regerings vägnar>PIC FILE= "L_2001038SV.003201.EPS">


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 25.4.2013
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 118/33
 TIESAS SPRIEDUMS
 (2012. gada 11. decembris)
 lietā E-2/12
 HOB-vín ehf. pret Islandes Valsts alkohola un tabakas uzņēmējsabiedrību (ÁTVR)
 (Brīva preču aprite – Direktīva 2000/13/EK – Ietvertie produkti – Pārtikas produktu marķēšana – Maldinošs marķējums – Nepaziņošana EBTA Uzraudzības iestādei par valsts pasākumu – Pamatojums – Valsts atbildība)
 2013/C 118/09
 Lietā E-2/12 HOB-vín ehf. pret Islandes Valsts alkohola un tabakas uzņēmējsabiedrību (ÁTVR) – pēc Reikjavīkas Apgabaltiesas (Hérašsdómur Reykjavķkur) LŪGUMA Tiesai saskaņā ar Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 34. pantu lemt par tādu valsts tiesību normu atbilstību EEZ līgumam, pamatojoties uz kurām valsts alkohola mazumtirdzniecības monopola uzņēmums noteiktos apstākļos var atteikties pieņemt pārdošanai citā EEZ valstī likumīgi ražotus un pārdotus alkoholiskos dzērienus, – Tiesa, kuras sastāvā ir priekšsēdētājs Carl Baudenbacher, tiesneši Per Christiansen (tiesnesis referents) un Páll Hreinsson, 2012. gada 11. decembrī pasludināja spriedumu, kura rezolutīvā daļa ir šāda.
 1.
 Tāda tiesību norma kā Produktu atlases noteikumu 5. panta 10. punkts, balstoties uz kuru ÁTVR atsakās pārdot citā EEZ valstī likumīgi ražotus un pārdotus alkoholiskos dzērienus ar pamatojumu, ka to marķējums ietver maldinošu vai nesaistītu informāciju, ir aizliegta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvas 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu 18. pantu.
 Tam nav nozīmes, ka produktu atlases noteikumi ir vienlīdzīgi piemērojami gan valsts, gan ārvalstu produktiem.
 2.
 Tāda valsts tiesību norma kā Islandes noteikumu Nr. 828/2005 par alkohola komerciālu ražošanu, importu un mazumtirdzniecību 8. pants, kas paredz, ka uz to dzērienu iepakojuma, kuru spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka par 1,2 %, papildus faktiskajai spirta tilpumkoncentrācijai jānorāda, ka šie dzērieni ir alkoholiski, nav uzskatāma par efektīvu tiesību normu un nedrīkst radīt apgrūtinājumu indivīdiem un ekonomikas dalībniekiem, ja tā pieņemta, neievērojot Direktīvas 2000/13/EK 19. pantā noteikto procedūru.
 3.
 Indivīdi un ekonomikas dalībnieki, kuriem ar Direktīvas 2000/13/EK nepareizu piemērošanu ir nodarīts kaitējums, var pamatoties uz preču brīvu apriti, lai valsti sauktu pie atbildības par EEZ tiesību aktu pārkāpumu.
 Valsts uzņemas atbildību par kaitējumu, ko nodarījis tāds valsts pasākums kā pirmajā jautājumā minētais, ja valsts tiesa konstatē, ka ar valsts likuma vai administratīvā noteikuma piemērošanu ir pietiekami būtiski pārkāpti EEZ tiesību akti un ka pastāv tieša cēloņsakarība starp valsts pienākuma neizpildi un cietušajai pusei nodarīto kaitējumu.
 EEZ tiesību aktu pārkāpums ir pietiekami būtisks, ja tāds valsts pasākums kā otrajā jautājumā aprakstītais nodara kaitējumu un ja valsts likums vai administratīvais noteikums nav uzskatāms par efektīvu, jo par to nav paziņots saskaņā ar Direktīvas 2000/13/EK 19. pantu. Valsts uzņemas atbildību par šādu kaitējumu, ja valsts tiesa konstatē tiešu cēloņsakarību starp valsts pienākuma neizpildi un cietušajai pusei nodarīto kaitējumu.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 32003D0505
 2003/505/EG: Beschluss des Rates vom 30. Juni 2003 zur Ernennung eines stellvertretenden Mitglieds des Ausschusses der Regionen
 Amtsblatt Nr. L 172 vom 10/07/2003 S. 0015 - 0015
 Beschluss des Ratesvom 30. Juni 2003zur Ernennung eines stellvertretenden Mitglieds des Ausschusses der Regionen(2003/505/EG)DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 263,auf Vorschlag der deutschen Regierung,(1) eingedenk des Beschlusses 2002/60/EG des Rates vom 22. Januar 2002(1) zur Ernennung der Mitglieder und der stellvertretenden Mitglieder des Ausschusses der Regionen,(2) angesichts der Tatsache, dass dem Rat am 13. Juni 2003 zur Kenntnis gebracht wurde, dass das Mandat von Herrn Udo MIENTUS abgelaufen ist und daher der Sitz eines stellvertretenden Mitglieds des Ausschusses der Regionen frei geworden ist -BESCHLIESST:Einziger ArtikelHerr Christian WULFF, Niedersächsischer Ministerpräsident, wird als Nachfolger von Herrn Udo MIENTUS für dessen verbleibende Amtszeit, d. h. bis zum 25. Januar 2006, zum stellvertretenden Mitglied des Ausschusses der Regionen ernannt.Geschehen zu Brüssel am 30. Juni 2003.Im Namen des RatesDer PräsidentG. Papandreou(1) ABl. L 24 vom 26.1.2002, S. 38.


type: wikipedia

text:
Bern (; ; ) er forbundshovedstad i Schweiz og landets fjerdestørste by (efter Zürich, Basel og Geneve) med indbyggere (med forstæder: 350.000; metropol: 660.000). Floden Aare flyder gennem byen. Bern er administrativt center i den tosprogede (tysk og fransk) Kanton Bern, der er den næstmest befolkede af Schweiz' 26 kantoner. Den gamle bydel i Bern er på UNESCOs Verdensarvsliste.
 Historie
 Efter de første bosættelser på halvøen Engehalbinsel nord for Bern i Le-Tène-tiden var der en gallo-romersk Vicus, som blev opgivet mellem 165 og 211 e.v.t. I 1191 blev byen erobret af hertug Berthold V af Zähringen. Ifølge legenden kaldte han byen Bern, fordi han skulle have fanget en bjørn på dette sted. Mere sandsynligt er det imidlertid, at Berchthold opkaldte byen til ære for sagnhelten Dietrich von Bern, som han beundrede (Bern i Dietrichs navn er et gammelt tysk navn for Verona). Nu er den sandsynligste mulighed, at navnet kommer fra det keltiske ord Berna, som betyder kløft ment på et afsnit af Aare. I den romerske tid var der en Vicus på Engehalbinsel. Berchthold byggede byen på landtungen i Aare, så den var naturligt beskyttet på tre sider. På den fjerde side mod land opførtes en bymur med vagttårn. Byens beskyttede placering muliggjorde en hurtig vækst i retning mod vest.
 Efter at Zährunger-slægten uddøde i 1218, blev Bern en fri rigsstad. Berns endegyldige uafhængighed kom med Slaget ved Dornbühl (1298) og Laupenkrigen (1339). I sidstnævnte slag fik Bern støtte fra kantonerne Uri, Schwyz og Unterwalden, som Bern havde dannet forbund med i 1323. I 1353 indtrådte Bern som det ottende område i det gamle edsforbund. Efter en stor bybrand i 1405 genopbyggede man byen i sandsten, hvor bygningerne tidligere var af træ. Byens middelalderlige bybillede fra dengang er i store træk bevaret til i dag.
 I 1439 og 1565 havde man to udbrud af pest i byen, hvor det sidste varede næsten to år og kostede 5.000 bernere livet. Mellem 1622 og 1646 byggede man forsvarsskansen Grosse Schanze mod vest. Skansen blev nedbrudt mellem 1834 og 1846 for at gøre plads til en byudvidelse. Hovedbygningen af Berns Universitet er bygget på de sidste rester af skansen.
 I 1700-tallet var indbyggertallet svagt faldende, men i midten af 1800-tallet steg befolkningstallet mærkbart. Befolkningstilvæksten steg yderligere, efter at den første schweiziske forbundsforsamling i 1848 havde udpeget Bern som sæde for forbundsmyndighederne. Med det stigende antal borgere, der vandrede fra land til by, forandredes den politiske styreform i Bern sig efterhånden. Hidtil havde den bestået af et antal råd understøttet af rigmandsfamilier. Efterhånden indførtes en Gemeindeversamlung med direkte demokrati udøvet i folkeforsamlinger, hvor der stemtes ved håndsoprækning. Disse blev i 1887 afløst af hemmelige afstemninger, hvor der valgtes en borgmester og et antal delegerede. I 1894 indførte Bern som en af de første kommuner proportionalvalg til byrådsvalg. Som den første socialdemokrat blev Gustav Muller indvalgt i byrådet i 1895, og i 1918 opnåede partiet absolut flertal. I årene frem til 1920 fik Bern dermed den første socialdemokratiske borgmester. Det politiske billede i Bern byråd har fra 1950'erne været præget af mange små partier. I 1968 opnåede kvinder politisk ligeret i Bern.
 Geografi
 Byen Bern ligger i det schweiziske Mittelland ved floden Aare. Berns gamle bydel ligger ved en flodsløjfe, og bydelen ligger således som en tange med vand omkring tre sider. Fra den gamle bydel breder byen sig ud i en 12 kilometers radius.
 Byen er omgivet af højdedrag og store skovområder. Selve hovedstaden udgøres foruden Bern af en række omegnskommuner, og området har i alt omkring 350.000 indbyggere. Selve den bybebyggede del udgøres af kommunerne Bern, Bremgarten bei Bern, Köniz, Muri, Ostermundigen, Ittigen, Bolligen og Zollikofen med tilsammen omkring 200.000 indbyggere.
 Klima
 Byen Bern befinder sig i den tempereret klimazone med løvskov. De enkelte årstider er der ligesom i hele Schweiz stor forskel i. Gennemsnitligt falder der 85 millimeter nedbør pr. måned og 1.000 millimeter pr. år. Med 110 millimeter regner det på grund af Konvektionsregn næsten dobbelt så meget om sommeren som om vinteren. Gennemsnitligt kan man regne med 126 dage om året, hvor der falder mere end 1 millimeter regn.
 Gennemsnitstemperaturen ligger på 8 °C. Om sommeren ligger dagsgennemsnitstemperaturen mellem 15 og 20 °C.
 Demografi
 Med udgangen af 2006 boede der 127.882 borgere i Bern Kommune, heraf 21 % udlændinge. De største udenlandske befolkningsgrupper i Bern kommer fra Italien, Tyskland, tidligere Jugoslavien og Spanien.
 {| class="wikitable collapsible autocollapse"
 |-
 ! colspan=17 bgcolor="#EFEFEF" align="center"| Gennemsnitligt befolkningstal</small>
 |-align="center"
 | År || 1860 || 1870 || 1880 || 1888 || 1900 || 1910 || 1920 || 1930 || 1941 || 1950 || 1960 || 1970 || 1980 || 1990 || 2000 || 2006
 |-
 | 'Indbyggere || align="right" | 31.050 || 37.548 || 45.743 || 48.605 || 67.550 || 90.937 || 104.626 || 111.783 || 130.331 || 146.499 || 136.172 || 162.405 || 145.254 || 136.338 || 128.634 || 127.882
 |-
 |}
 Tysk er officielt sprog i Bern og tales i den særlige dialekt, der kaldes Berndeutsch. Det er en højalemannisk dialekt og en variant af schweizertysk.
 Cirka 41 % af bernerne tilhører den reformerte kirke, 25 % tilhører den romerskkatolske kirke (2005), omkring 3,8 % er muslimer, mens omkring 1,5 % tilhører den ortodokse kirke (2000). Bern er sæde for den kristkatolske biskop i Schweiz, og synagogen i Bern er midtpunkt for det jødiske samfund med omkring 340 medlemmer.
 Bern har et overskud af kvinder, da 52,7 % er kvinder, mens 47,3 % er mænd, men der er markante forskelle mellem schweizere og udlændinge. For hver 100 kvindelige schweizere er der 83,6 % mandlige, mens der for hver 100 kvindelige udlændinge er 115,6 mandlige.
 Politik
 Kommunalbestyrelsen Stadrat består af 80 medlemmer, der vælges for en fireårig periode. Seneste valg var den 28. november 2004, hvor byrådet fik følgende sammensætning:
 Byen styres af Gemeinderat, som består af fem medlemmer, der hver leder en af de fem forvaltninger. Ved valget i 2004 opnåede højrepartierne FDP/SVP/CVP to mandater og den rød-grønne-midteralliance tre mandater.
 Tre af de fem medlemmer er kvinder. Borgmesteren (Stadtpräsident) er én blandt de fem medlemmer af Gemeinderat. I 2004 valgtes Alexander Tschäppät fra Sozialdemokratische Partei som borgmester. Ved valgene til Gemeinderat og Stadtrat gælder forholdstalsvalg, og til valg af borgmesteren benyttes majoritetsvalg. Hvis antallet af kandidater ikke overstiger antallet af pladser, kan man undlade at afholde valg (kaldes Stille Wahlen).
 Da socialdemokraterne og de grønne udgør flertallet i både Stadtrat og Gemeinderat, er deres politik bestemmende for byens udvikling. Der er ingen formel koalition mellem de to partier, og som følge af det direkte demokrati i Schweiz sendes alle vigtige spørgsmål til folkeafstemning. Øvrige store partier i Bern er det liberale Freie Demokratische Partei og Schweizerische Volkspartei, der er et nationalistisk konservativt parti.
 Erhverv og økonomi
 Bern indgår som et af centrene i det regionale samarbejde Espace Mittelland, som omfatter kantonerne Bern, Solothurn, Fribourg, Neuchatêl, Jura, Vaud og Valais. I denne region er der 2,5 millioner indbyggere og 900.000 arbejdspladser. Ansvaret for erhvervsudviklingen ligger på kantonsniveau, og derfor indgår hovedstaden Bern i hele kantonens strategi for regional udvikling. Byen Bern er et af de stærkeste økonomiske områder i Schweiz og er samtidig den økonomisk drivende kraft i kantonen.
 Efter en kort opblomstring af industrielle erhverv i midten af 1800-tallet vendte erhvervsstrukturen i Bern omkring skiftet til det 20. århundrede, således at den procentvise andel af ansatte i stigende grad er flyttet til den tertiære sektor. Således er omkring 80 % af arbejdsstyrken i dag ansat i den tertiære sektor, primært serviceerhverv. Antallet af arbejdspladser har særligt i perioden efter 1950 været stigende. Til gengæld har antallet af erhvervsaktive i byen ligget nogenlunde konstant omkring 70.000. Arbejdskraften er i stigende omfang pendlere, der i samme periode steg fra 13.700 til 77.100. Ved udgangen af 2005 var der i alt 8.733 virksomheder med i alt 148.145 arbejdspladser. Omkring 12 % af arbejdspladserne findes inden for den offentlige administration, der er lagt i Bern i kraft af dens status som kantonal- og forbundshovedstad.
 Turismen spiller en væsentlig rolle for byen og perioden 2004-2007 er antallet af overnatninger steget 20 %. Målt i forhold til overnatninger modtager Schweiz flest gæster fra (overnatninger i 2007 i parentes) Tyskland (116.419), USA (36.406), England (23.125), Italien (21.945), Frankrig (19.594), Spanien (18.991), Japan (16.558) og Østrig (12.286). Der var i 2007 33 overnatningssteder med i alt 3.234 senge. Disse havde i gennemsnit en udnyttelsesgrad på 56,3 %.
 Trafik
 Bern er forbundet med motorvejene A1, A6 og A12.
 Den kollektive trafik drives hovedsagelig af selskabet Bernmobil, der driver tre sporvognslinjer samt flere trolleybus- og buslinjer. Bustrafikken til omegnskommunerne køres af Postauto samt af Regionalverkehr Bern-Solothurn (RBS). Siden 2004 er Bernmobil indgået i billetfællesskabet Bern-Solothurn, der strækker sig over byerne Bern og Solothurn samt Emmental. Berner S-Bahn forbinder ligeledes omegnsbyerne. Med 13 linjer forbindes Thun, Emmental, Biel, Solothurn, Neuenburg, Freiburg og Schwarzenburg med Bern. S-banen drives af RBS.
 Berns hovedbanegård er knudepunkt for fjerntrafikken, der køres af Schweizerische Bundesbahnen (SBB) samt for S-togstrafikken. Herfra kører tog med nationale destinationer (f.eks. Zürich, Basel, Luzern, Lausanne og Genève) samt internationale forbindelser til Tyskland (herunder med ICE-tog), Frankrig (TGV-tog), Italien (Pendolino-tog) og Spanien (Talgo-tog). Målt på trafikantal er Berns hovedbane næststørst i Schweiz efter Zürich, mens Basel er tredjestørst. Under banegården findes endestation for de tre smalsporede baner, der drives af RBS, og som er integreret i S-togsnettet.
 Marzilibahn er en kabelbane, der forbinder kvarteret Marzili ved Aare-bredden med regerings- og parlamentsbygningen Bundeshaus. Med en længde på kun 105 meter er det en af de korteste kabelbaner i Europa. Endvidere forbinder en kabelbane forstaden Wabern med det 858 meter høje bjerg Gurten (Gurtenbahn).
 Flytrafikken håndteres fra lufthavnen Flughafen Bern-Belp, der ligger syd for byen i kommunen Belp. Lufthavnen havde i 2007 51.217 starter og landinger og 106.614 passagerer. Lufthavnen har én start- og landingsbane med en længde på 1.730 meter. Herudover er der to græslandingsbaner.
 Uddannelse
 I Bern er der 22 offentlige folkeskoler fordelt på seks skolekredse; hertil kommer en række private skoler. Ud over disse findes en specialskole (Schulhaus Länggasse) for børn med indlæringsvanskeligheder eller sociale problemer samt en skole for børn med sprogproblemer (Schulhaus Matte). Der er otte gymnasier, hvoraf fire er private.
 Universitetet i Bern har omkring 13.000 studerende (53 % kvinder og 47 % mænd) med fakulteter inden for teologi, retsvidenskab, samfundsvidenskab, medicin, veterinærvidenskab, filosofi, historie, humaniora og naturvidenskab. Universitet blev i sin nuværende form grundlagt i 1834, men allerede i det 16. århundrede grundlagde man efter refomationen en uddannelse til understøttelse af det reformerte præsteskab. I det 18. århundrede kom jura og matematik til, og i 1805 omdannede man uddannelsen med sine dybe rødder i teologiskolen til et akademi med fire fakulteter. I 1834 etableredes så universitetet, og fra 1900 blev antallet af fakulteter løbende udvidet.Berner Hochfachschule (BFH) er en samlet betegnelse for i alt seks faghøjskoler, der fungerer som nationale kompetencecentre inden for hver deres fagområde. I sin nuværende form er den grundlagt i 1997 og har omkring 5.500 studerende. Uddannelserne er fordelt på fem campi, hvoraf den ene ligger i selve Bern. Der uddannes på bachelor- og kandidatniveau inden for:
 Kunst, musik og teater.
 Teknik og informatik.
 Økonomi, forvaltning, sundhed og socialt arbejde.
 Arkitektur, træ og byggeri.
 Sport.
 Landbrug.
 Herudover findes en helt række forskellige fag- og erhvervsskoler, ligesom der også er et musikkonservatorium og en skole for jazz.
 Seværdigheder
 I Berns gamle, brede gader findes talrige historiske brønde med diverse motiver fra det 16. århundrede. De er medvirkende til Berns plads på UNESCOs Verdensarvsliste. Et af byens mesterværker er Zytglogge-tårnet med sit figurspil og det astronomiske ur. Tårnet udgjorde byens vestport fra 1191 til 1256. Andre tårne i byen er Käfigturm, der fra 1256 til 1344 udgjorde Berns anden vestport, og Holländerturm, der siden 1256 var en del af det tredje forsvarbælte.
 Bundeshaus, Schweiz' parlamentsbygning, blev bygget efter planer af arkitekten Hans Wilhelm Auer og stod færdig i 1902. Bygningens tre kuppeltage med irret kobber gør den særlig markant. Bundeshaus består egentlig af tre bygninger, hvoraf den midterste under den store kuppel rummer Nationalrådets mødesal, Ständerats mødesal, udvalgsmødelokaler og vandrehallen, der bruges til modtagelser af udenlandske stats- og regerings ledere.
 Erlacherhof er historisk og arkitektonisk det mest betydende private bygningsværk i Bern. Det blev bygget 1747 af arkitekten Albrecht Stürler og var fra 1848 sæde for Schweiz' forbundsråd. I dag er bygningen sæde for bystyrets Gemeinderat.
 Untertorbrücke er den ældste, endnu bestående, bro i Bern. Den første bro på stedet blev bygget i 1256, mens den nuværende bro stammer fra omkring 1490.
 I Berns gamle bydel står den største og vigtigste senmiddelalderkirke i Schweiz, Berner Münster. Den er bygget i gotisk stil. Grundstenen blev lagt i 1421 på det sted, hvor Leutkirche fra 1190 tidligere lå.
 Kultur
 Bern har et stort og righoldigt kulturudbud.
 Teater
 På Stadttheater Bern opføres opera, skuespil og ballet. Teateret er opført i nyklassicistisk stil og åbnede i 1903.
 Schlachthaus Theater Bern har siden 1998 været gæstespillested for den frie teaterscene. Teateret er Berns centrum for nutids- og eksperimenterende teaterkunst. Børne- og ungdomsteater er en integreret del af teateret. Mere traditionelt teater udbydes på Das Theater an der Effingerstrasse. Teateret blev etableret i 2000, efter at det tidligere Atelier Theater i 1996 blev lukket efter 45 år som følge af, at teatrets offentlige tilskud bortfaldt. Det nuværende teater finansieres fortrinsvis med private midler. Narrenpack Theater Bern er et folketeater og opfører primært komedier.
 Musik
 Berner Symphonie-Orchester, grundlagt i 1877, er et af Schweiz' største orkestre med omkring 100 musikere. Orkesteret giver omkring 40 koncerter om året og fungerer også som operaorkester for Stadttheater Bern. Mange af orkesterets koncerter gennemføres i koncerthuset Kultur-Casino Bern, der blev bygget 1906-1908.Dampfzentrale er et kulturcentrum for nutidig dans og musik. Det er etableret i et gammelt vandkraftværk, som bystyret ønskede at nedrive, da vandværksdriften sluttede, men fredningsmyndighederne forhindrede dette. Efter mange års diskussion om bygningens brug blev den i 1987 besat af en gruppe unge, der ønskede at udnytte bygningen til kulturelle formål. Stedet er i dag vokset til et af byens vigtige kulturcentre med mere end 500 årlige arrangementer.Gurtenfestival er en årlig tilbagevendende begivenhed, hvor titusinder tager til bjerget Gurten for at deltage i musikfestivalen, som er blandt de største i Schweiz. På programmet står rock og (alternativ) pop med internationale navne som Bob Dylan, UB40, Simple Minds, Pet Shop Boys, Iggy Pop og Oasis. Festivalen har eksisteret siden 1977. Foreningen BeJazz gennemfører mere end 80 jazzarrangementer om året og er blevet en anerkendt del af den tyskschweiziske jazzscene.
 I ungdomskulturen er Gaskessel kendt som et af de ældste ungdomskulturcentre i Europa. Siden begyndelsen af 1970'erne har koncerter, teater, udstillinger, filmnætter og mange andre socio-kulturelle begivenheder regelmæssigt fundet sted. Om sommeren gennemføres også store outdoor-partys. Gaskessel på Berns gamle gasværksgrund er samtidig et arbejdstilbud til marginaliserede unge, der kan deltage i "daglønner"-projekter. Wasserwerk er Berns største technosted, hvor der også spilles live-musik. Kulturzentrum Reithalle er et betydeligt sted for den autonome ungdomskultur, hvor der udbydes koncerter, film- og teaterforevisninger, perfomances og udstillinger.
 Fritid
 Bern har omkring 40 større og mindre parkanlæg med et samlet areal på 760.000 m2 og omkring 90 offentlige legepladser. I byens centrum ligger Kleine Schanze. Her afholdes om sommeren forskellige kulturarrangementer i parkens musikpavillon. Parken er en del af det gamle forsvarsanlæg og blev i det 19. århundrede omdannet til parkanlæg. Parken var i mange år belastet af narkohandel, indtil den gennemgik en ombygning og blev genindviet i foråret 2001. Fra parken er der smuk udsigt til Alperne. I bydelen Breitenrain-Lorraine ligger Rosenhaven med 223 rosensorter, 200 irissorter og 28 rhododendronarter. Rosenhaven ligger højt over den gamle bydel og har et bibliotek med læsehave, en stor legeplads samt en restaurant med udsigt. Sammen med byens mange parkanlæg udgør bredden af Aare-floden ligeledes et vigtigt rekreativt tilbud til indbyggere og turister. Byens tre kirkegårde har parklignende karakter og benyttes som rekreative arealer.
 Tierpark Dählhölzi, Berns zoologiske have fra 1937, har omkring 220 forskellige dyrearter. Parken er berømt for sin bjørnegrav med to til fire bjørne. Bjørnen er Berns vartegn, og man har sikre vidnesbyrd om, at der allerede i 1411 var en bjørnegrav i nærheden Käfigturm. Den nuværende bjørnegrav stammer fra 1857 og blev restaureret i 1970. I 2009 flyttede man bjørnene til en ny bjørnepark på et 10.000 km2 stort areal ved siden af den nuværende bjørnegrav.
 Sport
 Idrætsanlæg
 I Bern stod Stadion Wankdorf'' 80 år. Det blev navngivet efter kvarteret, hvor det lå. Det var bygget i 1920, efter at den gamle Spitalacker-Platz fik for få pladser. Dengang havde den kun 11.000 pladser. Det blev udbygget, så det ved højdepunkterne af dens størelse havde mere end 60.000 pladser. Det gamle Wankdorf var scenen for verdensmesterskabsfinalen 1954 (Vidunderet fra Bern). I 2001 blev det gamle Wankdorf revet ned og genbygget op som Stade de Suisse med plads til 31.783 tilskuere. Det er landets næststørste fodboldstadion. Bygningen kostede 350 millioner frank (dengang 1,7 milliarder danske kroner).
 PostFinance-Arenaen, bygget i 1967, er med sine 17.131 pladser den største issporthal i Schweiz og en af de største i Europa.
 Sportsklubber
 Fodboldklubben BSC Young Boys spiller i Axpo Super League, den bedste schweiziske liga og er blevet mester 12 gange (senest i 2018) og vicemester 16 gange (sidste gang 2017). Klubbens U21-hold spiller i den, for dem, højst mulige liga. Den egentlige by- og traditionsklub er FC Bern, som var gode i starten af det 20. århundrede.
 Ishockeyklubben SC Bern spiller i den højeste ishockeyliga, National League A, hvor den er blevet mester 15 gange siden 1959 (senest i sæsonen 2016/2017).
 Referencer
 Eksterne henvisninger
 Byer i Schweiz
 Frie rigsstæder
 Verdensarvsområder i Schweiz


text:
Nintendo Entertainment System (NES) ili Famicom 8-bitna je igraća konzola koju je razvila japanska tvrtka Nintendo i prvo izbacila na japansko tržište 1983. U Hrvatskoj je konzole službeno distribuirala Alcu Rijeka sredinom 90-ih.
 == Igre ==
 Za NES su postojala četiri različita tržišta: Japan, SAD, Regija A (Ujedinjeno Kraljevstvo, Italija, Australija), i Regija B (ostali dio kontinentalne Europe osim Italije). Izgled kutija bio je sličan za SAD i Regiju A, dok je Regija B koristila slikovlje s japanskih naslova, dok su neki naslovi imali originalne dizajne. Od igara za konzolu navedene su sljedeće:
 Castlevania
 Donkey Kong
 Balloon Fight
 Dr. Mario
 Excitebike
 Galaga
 Ghosts 'n Goblins
 Kirby's Adventure
 Super Mario Bros
 Mario Bros.
 Mega Man
 Metroid
 Pac-Man
 The Legend of Zelda
 Punch-Out!!
 Final Fantasy
 Donkey Kong Jr.
 Strojovlje i dodaci
 NES je imao sljedeće osobine:
 Mikroprocesor: 6508 8-bitni (modificirani MOS 6502)
 Takt: 1,79 Mhz
 Grafička razlučivost: 256×224 (NTSC) ili 256x239 (PAL)
 Paleta boja: 52
 Maksimalan broj boja u istom vremenu na ekranu: 16, 24 ili 25.
 Broj likova: 64
 Maksimalan broj likova po liniji: 8
 Veličina lika: 8x8 ili 8x16
 Pokretanje slike: 2 h.v
 RAM: 16 Kbit (2kb)
 Video RAM: 16 Kbit (2kb)
 Min/Maks veličina kasete : 192 Kbit - 4 Mbit
 Zvuk: PSG zvuk, 5 kanala
 2 kvadratna vala
 1 trokutni val
 1 buka
 1 PCM
 Japan
 U Japanu strojovlje i dodaci imali su skraćenicu HVC (Home Video Computer) u nazivu artikala:
 HVC-001 Family Computer
 HVC-002 AC Adapter
 HVC-003 RF Switch
 HVC-004 75/300 OHM Converter
 HVC-005 Kousenjuu Series Gun
 HVC-006 Kousenjuu Series Holster
 HVC-007 Keyboard
 HVC-008 Data Recorder
 HVC-012 Robot
 HVC-021 Famicom Disk System: Disk Card
 HVC-022 Famicom Disk System: Disk Drive
 HVC-023 Famicom Disk System: RAM Adapter
 HVC-025 Famicom Disk System: AC Adapter
 HVC-026 RF Extension Cord
 HVC-027 Cleaning Kit: Card Cleaner
 HVC-028 Cleaning Kit: Cartridge
 HVC-029 Cleaning Kit: Head Cleaning Spray
 HVC-030 Cleaning Kit: Head Cleaning Card
 HVC-031 3D System Scope
 HVC-032 3D System Adapter
 HVC-050 Network System
 HVC-051 Network Controller
 HVC-053 Modular Cable
 HVC-054 Telephone Switch
 HVC-101 Family Computer Redesign
 HVC-102 Family Computer Redesign: Controller
 HVC-103 Family Computer Redesign: RF Modulator
 SAD
 Ovaj sljedeći popis je sadrži broj artikla i opis hardvera i dodataka za NES koja su bila dostupna u SAD:
 NES-001 Nintendo Entertainment System
 NES-002 AC Adaptor
 NES-003 RF Switch
 NES-004 Controller
 NES-005 Zapper
 NES-012 Robotic Operating Buddy
 NES-026 NES Advantage
 NES-027 Max Controller
 NES-028 Power Pad
 NES-030 Cleaning Kit
 NES-032 NES Satellite Remote
 NES-033 NES Satellite Receiver
 NES-034 Four Score
 NES-101 Nintendo Entertainment System (Top-Loading)
 NES-102 Nintendo Entertainment System (Top-Loading): Controller
 NES: Classic Edition
 Nintendo Entertainment System: Classic Edition je manja inačica originalne NES konzole. U prodaju je pušten 10. studenog 2016. Ova inačica konzole se spaja s televizorom putem HDMI, a uz konzolu je uključeno i 30 NES igara. Dodatne igre se mogu jedino skinuti putem hakiranja konzole. NES: Classic Edition igra originalne naslove putem neke vrste emulacije. Postoje razni emulatori za konzolu NES tako da nije potrebno posjedovati konzolu niti igre da be se moglo uživati u ovoj igraćoj konzoli. Najpopularniji emulator za Windows su:
 FCE Ultra
 JNES
 UberNES
 I druge platforme su također podržane kao: Linux, FreeBSD, OS X, Game Boy, Pocket PC, MSDOS itd.
 Igraće konzole
 Nintendo


text:
 17.4.2004
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 94/56
 Προσφυγή της Budjovický Budvar, národní podnik, κατά του Γραφείου Εναρμονίσεως στο πλαίσιο της Εσωτερικής Αγοράς (εμπορικά σήματα, σχέδια και υποδείγματα), που ασκήθηκε στις 10 Φεβρουαρίου 2004
 (Υπόθεση T-56/04)
 (2004/C 94/147)
 Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική
 Η εταιρία Budjovický Budvar, národní podnik, με έδρα το eské Budjovice (Δημοκρατία της Τσεχίας), εκπροσωπούμενη από την Fabienne Fajgenbaum, δικηγόρο, άσκησε στις 10 Φεβρουαρίου 2004 προσφυγή κατά του Γραφείου Εναρμονίσεως στο πλαίσιο της Εσωτερικής Αγοράς (εμπορικά σήματα, σχέδια και υποδείγματα).
 Η εταιρία Anheuser-Busch Incorporated μετείχε επίσης στη διαδικασία ενώπιον του δευτέρου τμήματος προσφυγών.
 Η προσφεύγουσα ζητεί από το Πρωτοδικείο:
 —
 να ακυρώσει την από 3 Δεκεμβρίου 2003 απόφαση του δευτέρου τμήματος προσφυγών του καθού·
 —
 να απορίψει την αίτηση καταχωρήσεως του σήματος BUDWEISER, που κατατέθηκε την 1η Απριλίου 1996 για την κλάση 21 στο όνομα της εταιρίας ANHEUSER-BUSCH·
 —
 να καταδικάσει την εταιρία Anheuser-Βusch στο σύνολο των δικαστικών εξόδων.
 Λόγοι ακυρώσεως και κύρια επιχειρήματα
 Αιτούσα την καταχώρηση κοινοτικού σήματος:
 Anheuser-Busch Incorporated
 Σχετικό κοινοτικό σήμα:
 Λεκτικό σήμα «BUDWEISER» — αίτηση αριθ. 24661, κατατεθείσα για προϊόντα υπαγόμενα στην κλάση 21 (εργαλεία οικιακής καθαριότητας κ.λπ.)
 Δικαιούχος του σήματος ή του σημείου που αντιτάχθηκε στο πλαίσιο της διαδικασίας ανακοπής:
 Η προσφεύγουσα
 Προβαλλόμενο σήμα ή σημείο:
 Ονομασίες προελεύσεως «BUDWEISER BIER», «BUDWEISER BIER-BUDVAR», «BUDWEISER BUDVAR»
 Απόφαση του τμήματος ανακοπών:
 Απόρριψη της ανακοπής
 Απόφαση του τμήματος προσφυγών:
 Απόρριψη της προσφυγής
 Προβαλλόμενοι λόγοι:
 Εσφαλμένη εφαρμογή του άρθρου 8, παράγραφος 4, του κανονισμού (ΕΚ) 40/94 (1). Η προσφεύγουσα, δικαιούχος στη Γαλλία των ανωτέρω ονομασιών προελεύσεως, ισχυρίζεται ότι το γαλλικό δίκαιο της παρέχει τη δυνατότητα να αντιταχθεί στην καταχώρηση του ζητούμενου σήματος, χωρίς να υποχρεούται να δικαιολογήσει τη φήμη των σχετικών ονομασιών στη γαλλική επικράτεια και χωρίς να πρέπει να εξετάσει αν η χρησιμοποίηση του αμφισβητούμενου σήματος μπορεί να έχει ως ως συνέπεια την καταστρατήγηση ή την εξασθένιση της φήμης των ονομασιών αυτών.
 (1) Κανονισμός (ΕΚ) 40/94 του Συμβουλίου, της 20ής Δεκεμβρίου 1993, για το κοινοτικό σήμα. (EE L 11 της 14/1/1994, σ. 1).


text:
 30.4.2004
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 106/77
 Recurso interpuesto el 20 de febrero de 2004 por Axiom Medical, Inc. contra la Oficina de Armonización del Mercado Interior (marcas, dibujos y modelos)
 (Asunto: T-84/04)
 (2004/C 106/151)
 Lengua de procedimiento: alemán
 En el Tribunal de Primera Instancia de las Comunidades Europeas se ha presentado, el 20 de febrero de 2004, un recurso contra la Oficina de Armonización del Mercado Interior (marcas, dibujos y modelos) formulado por Axiom Medical, Inc., con domicilio social en Rancho Domínguez (Estados Unidos), representada por el Sr. R. Köbbing, abogado.
 La demandante solicita al Tribunal de Primera Instancia que:
 —
 Anule la resolución de la Sala Primera de Recurso de la Oficina de Armonización del Mercado Interior de 17 de diciembre de 2004 (asunto R 0193/2002-1).
 —
 Con carácter subsidiario, anule la resolución R 0193/20021 por lo que se refiere a los productos de la clase 10.
 —
 Condene en costas a la demandada.
 Motivos y principales alegaciones
 Solicitante de la marca comunitaria:
 La demandante
 Marca comunitaria solicitada:
 Marca denominativa «ATRAUM» para productos de las clases 5 (apósitos para heridas, etc.), y 10 (dispositivos médicos, entre otros) – Solicitud de registro no 1 405 588
 Titular de la marca o signo que se invoca en el procedimiento de oposición:
 Paul Hartmann Aktiengesellschaft
 Marca o signo que se invoca en el procedimiento de oposición:
 Marca nacional e internacional «Atrauman» para productos de la clase 5
 Resolución de la División de Oposición:
 Desestimación de la oposición
 Resolución de la Sala de Recurso:
 Desestimación del recurso
 Motivos invocados:
 Infracción del artículo 8, apartado 1, letra b) del Reglamento no 40/94


text:
 16.6.2016
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 159/14
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/953 AL COMISIEI
 din 15 iunie 2016
 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
 având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.
 (2)
 Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 15 iunie 2016.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Jerzy PLEWA
 Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
 (1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
 (2) JO L 157, 15.6.2011, p. 1.
 ANEXĂ
 Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 (EUR/100 kg)
 Codul NC
 Codul țării terțe (1)
 Valoarea forfetară de import
 0702 00 00
 MA
 119,0
 TR
 69,0
 ZZ
 94,0
 0709 93 10
 TR
 147,7
 ZZ
 147,7
 0805 50 10
 AR
 147,8
 MA
 179,9
 TR
 153,1
 ZA
 166,3
 ZZ
 161,8
 0808 10 80
 AR
 124,3
 BR
 97,2
 CL
 130,5
 CN
 102,3
 NZ
 151,6
 US
 120,4
 ZA
 113,2
 ZZ
 119,9
 0809 10 00
 TR
 262,4
 ZZ
 262,4
 0809 29 00
 TR
 467,4
 US
 888,6
 ZZ
 678,0
 0809 30 10 , 0809 30 90
 TR
 107,9
 ZZ
 107,9
 (1) Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


text:
 18.1.2016
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 16/40
 Προσφυγή της 11ης Σεπτεμβρίου 2015 — Silver Plastics και Johannes Reifenhäuser κατά Επιτροπής
 (Υπόθεση T-582/15)
 (2016/C 016/50)
 Γλώσσα διαδικασίας: η γερμανική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσες: Silver Plastics GmbH & Co. KG (Troisdorf, Γερμανία) και Johannes Reifenhäuser Holding GmbH & Co. KG (Troisdorf) (εκπρόσωποι: M. Wirtz, S. Möller και W. Carstensen, δικηγόροι)
 Καθής: Ευρωπαϊκή Επιτροπή
 Αιτήματα
 Οι προσφεύγουσες ζητούν από το Γενικό Δικαστήριο:
 —
 να ακυρώσει την απόφαση AT.39563 της Ευρωπαϊκής Επιτροπής, της 24ης Ιουνίου 2015, στο μέτρο που αφορά τις προσφεύγουσες·
 —
 επικουρικώς, να μειώσει το πρόστιμο που επιβλήθηκε εις ολόκληρον στις προσφεύγουσες, έτσι ώστε, λαμβάνοντας υπόψη το γεγονός ότι οι προσφεύγουσες δεν συνιστούν ενιαία οικονομική οντότητα, το ποσό του προστίμου να μην υπερβαίνει το 10 % του κύκλου εργασιών που πραγματοποίησε η πρώτη προσφεύγουσα κατά την τελευταία εταιρική χρήση προ της εκδόσεως της αποφάσεως επιβολής προστίμου·
 —
 επικουρικώς, να μειώσει το πρόστιμο που επιβλήθηκε εις ολόκληρον στις προσφεύγουσες, έτσι ώστε, λαμβάνοντας υπόψη την πραγματοποιηθείσα διάσπαση της [Reifenhäuser GmbH & Co KG] Maschinenfabrik, το ποσό του προστίμου να μην υπερβαίνει το 10 % του κύκλου εργασιών της πρώτης ή της δεύτερης προσφεύγουσας·
 —
 επικουρικώς, να μειώσει το πρόστιμο που επιβλήθηκε εις ολόκληρον στις προσφεύγουσες για τη ζώνη της Βορειοδυτικής Ευρώπης, καθορίζοντας το βασικό ποσό του προστίμου αποκλειστικώς βάσει των κύκλων εργασιών που αφορούν τους δίσκους διογκωμένου πολυστυρενίου·
 —
 επικουρικώς, να μειώσει το πρόστιμο που επιβλήθηκε εις ολόκληρον στις προσφεύγουσες για τη ζώνη της Βορειοδυτικής Ευρώπης, καθορίζοντας χωριστά πρόστιμα για τις κατηγορίες προϊόντων «δίσκοι διογκωμένου πολυστυρενίου» και «δίσκοι πολυπροπυλενίου», αφού ληφθούν υπόψη οι διαφορετικές χρονικές περίοδοι της παραβάσεως·
 —
 επικουρικώς, να μειώσει το πρόστιμο που επιβλήθηκε εις ολόκληρον στις προσφεύγουσες, μειώνοντας το ποσοστό του κύκλου εργασιών βάσει του οποίου καθορίστηκε το βασικό ποσό του προστίμου σε επίπεδο που να αντικατοπτρίζει προσηκόντως το γεγονός ότι οι συμπεριφορές της πρώτης προσφεύγουσας στη ζώνη της Βορειοδυτικής Ευρώπης και στη Γαλλία ή, επικουρικώς, μόνο στη ζώνη της Βορειοδυτικής Ευρώπης πρέπει να χαρακτηριστούν ως απλή ανταλλαγή πληροφοριών και όχι ως σοβαρής μορφής συμφωνίες καθορισμού των τιμών, καθώς και μη επιβάλλοντας αυξημένο πρόστιμο λόγω σοβαρότητας της παραβάσεως για τη ζώνη της Βορειοδυτικής Ευρώπης ή/και τη Γαλλία·
 —
 επικουρικώς, να μειώσει το πρόστιμο που επιβλήθηκε εις ολόκληρον στις προσφεύγουσες, υπολογίζοντας το πρόστιμο όσον αφορά τη ζώνη της Βορειοδυτικής Ευρώπης αποκλειστικώς βάσει των κύκλων εργασιών που πραγματοποιήθηκαν στη Γερμανία·
 —
 επικουρικώς, να μειώσει το πρόστιμο που επιβλήθηκε εις ολόκληρον στις προσφεύγουσες για τη ζώνη της Βορειοδυτικής Ευρώπης, μη επιβάλλοντας αυξημένο πρόστιμο λόγω σοβαρότητας της παραβάσεως ή, επικουρικώς, μειώνοντας την επιβληθείσα λόγω της σοβαρότητας της παραβάσεως προσαύξηση, αφού λάβει υπόψη το γεγονός ότι οι τελεσθείσες στη ζώνη της Βορειοδυτικής Ευρώπης παραβάσεις ήταν σαφώς λιγότερο βλαπτικές για τον ανταγωνισμό σε σχέση με εκείνες που τελέσθηκαν σε άλλες γεωγραφικές ζώνες·
 —
 επικουρικώς, να προβεί σε εύλογη μείωση του ποσού του προστίμου που επιβλήθηκε εις ολόκληρον στις προσφεύγουσες για τη ζώνη της Βορειοδυτικής Ευρώπης και τη Γαλλία·
 —
 να καταδικάσει την καθής στα δικαστικά έξοδα.
 Λόγοι και κύρια επιχειρήματα
 Οι προσφεύγουσες ζητούν την εν μέρει ακύρωση της αποφάσεως C(2015) 4336 τελικό της Επιτροπής, της 24ης Ιουνίου 2015, σχετικά με διαδικασία βάσει του άρθρου 101 ΣΛΕΕ και του άρθρου 53 της συμφωνίας ΕΟΧ (Υπόθεση AT.39563 — Συσκευασίες τροφίμων για λιανική πώληση).
 Προς στήριξη της προσφυγής τους, οι προσφεύγουσες προβάλλουν επτά λόγους ακυρώσεως.
 1.
 Πρώτος λόγος: Παράβαση του άρθρου 7, παράγραφος 1, και του άρθρου 23, παράγραφος 3, του κανονισμού (ΕΚ) 1/2003 (1) σε συνδυασμό με το άρθρο 101, παράγραφος 1, ΣΛΕΕ·
 Οι προσφεύγουσες υποστηρίζουν ότι η Επιτροπή κακώς χαρακτήρισε τις συμπεριφορές της πρώτης προσφεύγουσας στη γεωγραφική ζώνη της Βορειοδυτικής Ευρώπης ως σοβαρής μορφής συμφωνίες καθορισμού των τιμών υπό τη μορφή μίας ενιαίας, κατ’ εξακολούθηση τελεσθείσας παραβάσεως στον τομέα της παραγωγής και διακινήσεως συνθετικών δίσκων πολυστυρενίου και πολυπροπυλενίου προοριζόμενων για τη βιομηχανία τροφίμων.
 2.
 Δεύτερος λόγος: Παράβαση του άρθρου 296, παράγραφος 2, ΣΛΕΕ και του άρθρου 2 του κανονισμού (ΕΚ) 1/2003 σε συνδυασμό με την αρχή της αυτεπάγγελτης εξετάσεως των πραγματικών περιστατικών
 Συναφώς, οι προσφεύγουσες υποστηρίζουν ότι η Επιτροπή δεν ανταποκρίθηκε επαρκώς στο βάρος αποδείξεως το οποίο φέρει και στην υποχρέωσή της αιτιολογήσεως.
 3.
 Τρίτος λόγος: Παραβίαση των συνταγματικά κατοχυρωμένων διαδικαστικών δικαιωμάτων των άρθρων 6, παράγραφοι 1, 2 και 3, στοιχείο δ', της ΕΣΔΑ, καθώς και των άρθρων 47, παράγραφος 2, 48 και 52 του Χάρτη των Θεμελιωδών Δικαιωμάτων της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
 Οι προσφεύγουσες προβάλλουν παράβαση των δικαιωμάτων τους ισότητας των όπλων και δίκαιης δίκης, καθόσον, παρά τα επανειλημμένα σχετικά αιτήματά τους, δεν κλήθηκαν προς εξέταση οι προταθέντες από αυτές μάρτυρες υπερασπίσεως ούτε έλαβε χώρα κατ’ αντιπαράσταση εξέταση ενός μάρτυρα κατηγορίας.
 4.
 Τέταρτος λόγος: Παράβαση των σημείων 24, 25 και 26 της ανακοινώσεως περί επιεικούς μεταχειρίσεως (2)
 Περαιτέρω οι προσφεύγουσες επικρίνουν το γεγονός ότι δεν τους χορηγήθηκε μείωση του προστίμου για τις αποδείξεις που προσκόμισαν σχετικά με τις προσαπτόμενες παραβάσεις στη γεωγραφική ζώνη της Βορειοδυτικής Ευρώπης, καίτοι πληρούνταν οι σχετικές προϋποθέσεις.
 5.
 Πέμπτος λόγος: Παράβαση του άρθρου 23, παράγραφος 2, πρώτο και δεύτερο εδάφιο, του κανονισμού (ΕΚ) 1/2003 σε συνδυασμό με το άρθρο 101, παράγραφος 1, ΣΛΕΕ
 Η Επιτροπή κακώς δέχθηκε ότι οι προσφεύγουσες συνιστούν ενιαία οικονομική οντότητα και, συνεπώς, μία επιχείρηση κατά την έννοια των ανωτέρω παρατιθέμενων διατάξεων.
 6.
 Έκτος λόγος: Παράβαση του άρθρου 23, παράγραφος 2, δεύτερο εδάφιο, του κανονισμού (ΕΚ) 1/2003
 Οι προσφεύγουσες υποστηρίζουν ότι η Επιτροπή, μη λαμβάνοντας υπόψη τον τερματισμό της συμμετοχής της δεύτερης προσφεύγουσας στη Reifenhäuser GmbH & Co. KG Maschinenfabrik, οι έννομες συνέπειες του οποίου είχαν επέλθει κατά τον χρόνο εκδόσεως της αποφάσεως επιβολής του προστίμου, και συμπεριλαμβάνοντας τους κύκλους εργασιών της εν λόγω αποσπασθείσας επιχειρήσεως στον υπολογισμό του προστίμου, υπερέβη το κατά νόμο προβλεπόμενο ανώτατο όριο του προστίμου που ανέρχεται σε ποσοστό 10 % του κύκλου εργασιών της εμπλεκόμενης επιχειρήσεως.
 7.
 Έβδομος λόγος: Παράβαση του άρθρου 23, παράγραφοι 2, πρώτο εδάφιο, στοιχείο α', και 3, του κανονισμού (ΕΚ) 1/2003 σε συνδυασμό με τα σημεία 19, 20 και 25 των κατευθυντήριων γραμμών για τη μέθοδο υπολογισμού των προστίμων (3) και την αρχή της ίσης μεταχειρίσεως
 Συναφώς, οι προσφεύγουσες υποστηρίζουν ότι για όλες τις συμπράξεις τις οποίες αφορά η απόφαση επιβολής του προστίμου και για όλες τις εμπλεκόμενες επιχειρήσεις το βασικό ποσό υπολογίστηκε βάσει ενός ενιαίου ποσοστού 16 % του κύκλου εργασιών και η προσαύξηση λόγω σοβαρότητας της παραβάσεως σε ενιαίο ποσοστό 16 %, καίτοι οι δομές των επιμέρους συμπράξεων και η εξατομικευμένη συμμετοχή των επιχειρήσεων διαφοροποιούνταν σημαντικά μεταξύ τους, πράγμα που λειτούργησε δυσμενώς για τις προσφεύγουσες.
 (1) Κανονισμός (ΕΚ) 1/2003 του Συμβουλίου, της 16ης Δεκεμβρίου 2002, για την εφαρμογή των κανόνων ανταγωνισμού που προβλέπονται στα άρθρα 81 και 82 της Συνθήκης (ΕΕ L 1, σ. 1).
 (2) Ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με τη μη επιβολή και τη μείωση των προστίμων σε περιπτώσεις συμπράξεων (καρτέλ) (ΕΕ 2002, C 45, σ. 3).
 (3) Κατευθυντήριες γραμμές για τη μέθοδο υπολογισμού των προστίμων που επιβάλλονται κατ’ εφαρμογή του άρθρου 23, παράγραφος 2, στοιχείο α', του κανονισμού (ΕΚ) 1/2003 (ΕΕ 2006, C 210, σ. 2).