type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.11.2013
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 344/39
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je podnio Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia (Italija) 2. kolovoza 2013. — Croce Amica One Italia Srl protiv Azienda Regionale Emergenza Urgenza (AREU)
 (Predmet C-440/13)
 2013/C 344/68
 Jezik postupka: talijanski
 Sud koji je uputio zahtjev
 Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia
 Stranke glavnog postupka
 Tužitelj: Croce Amica One Italia Srl
 Tuženik: Azienda Regionale Emergenza Urgenza (AREU)
 Prethodna pitanja
 1.
 Je li u skladu s pravom Unije to što javni naručitelj izvršavajući ovlasti opoziva u području javnih nabava sukladno članku 21.d Zakona br. 241/1990, može odlučiti da ne pristupi konačnom sklapanju ugovora na temelju puke činjenice da se protiv zakonskog zastupnika društva kojem je privremeno dodijeljen ugovor vodi kazneni postupak?
 2.
 Je li u skladu s pravom Unije iznimka od načela pravomoćno utvrđene kaznene odgovornosti, kako je određeno člankom 45. Direktive 2004/18/EZ (1), kada je to opravdano svrhovitošću, ocjena koje je rezervirana za upravu?
 3.
 Je li u skladu s pravom Unije iznimka od načela pravomoćno utvrđene kaznene odgovornosti, kako je određeno člankom 45. Direktive 2004/18/EZ, u slučaju kad se vodi kazneni postupak radi počinjenja kaznenih djela u vezi s postupkom natječaja, predmet kojega je mjera koju je usvojila administracija na temelju ovlasti da opozove, suspendira ili izmijeni svoje akte?
 4.
 Je li u skladu s pravom Unije to što mjere koje donese javni naručitelj u području javne nabave, mogu u potpunosti biti podvrgnute nadzoru nacionalnog upravnog suda, u okviru nadležnosti za nadzor koji sud obavlja u području javne nabave, i to u odnosu na pouzdanost i usklađenost ponude, pa time izvan ograničenih slučajeva očite nelogičnosti, nerazumnosti, nedostatnog obrazloženja ili pogrešno utvrđenog činjeničnog stanja?
 (1) Direktiva Europskoga parlamenta i Vijeća 2004/18/EZ od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama, SL L 134, str. 114. (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 6., svezak 1., str. 156.)


type: legislation

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,14.4.2016
 COM(2016) 210 final
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Kreeka taotlus – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)
 SELETUSKIRI
 ETTEPANEKU TAUST
 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF”) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
 1
 (edaspidi „EGFi määrus”).
 2.26. novembril 2015 esitasid Kreeka ametiasutused taotluse EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, et saada EGFist rahalist toetust seoses Kreeka ettevõtja Supermarket Larissa ABEE poolt läbi viidud koondamistega
 2
 .
 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.
 TAOTLUSE KOKKUVÕTE
 EGFi taotlus
 EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa
 Liikmesriik
 Kreeka
 Asjaomased piirkonnad (NUTS
 3
 2. tasand)
 Kesk-Makedoonia
 (Κεντρική Μακεδονία) (EL12)
 Tessaalia
 (Θεσσαλία) (EL14)
 Taotluse esitamise kuupäev
 26. november 2015
 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev
 1. detsember 2015
 Lisateabe nõudmise kuupäev
 10. detsember 2015
 Lisateabe esitamise tähtaeg
 21. jaanuar 2016
 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg
 14. aprill 2016
 Sekkumiskriteerium
 EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a
 Põhiettevõtja
 Supermarket Larissa ABEE
 Asjaomaste ettevõtjate arv
 1
 Majandussektor
 (NACE Rev 2 osa)
 4
 Osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad)
 Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv
 0
 Vaatlusperiood (neli kuud)
 3. mai 2015 – 3. september 2015
 Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)
 557
 Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)
 0
 Koondamisi kokku (a + b):
 557
 Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv
 557
 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv
 557
 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv
 543
 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)
 10 530 000
 EGFi rakendamise eelarve
 5
 (eurodes)
 250 000
 Kogueelarve (eurodes)
 10 780 000
 EGFi toetus eurodes (60 %)
 6 468 000
 TAOTLUSE HINDAMINE
 Menetlus
 4.Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa 26. novembril 2015, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas 1. detsembril 2015, et ta on taotluse kätte saanud, ja palus 10. detsembril 2015 (st kahe nädala jooksul taotluse esitamise kuupäevast), et Kreeka ametiasutused esitaksid lisateabe. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 14. aprillil 2016.
 Taotluse rahastamiskõlblikkus
 Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad
 5.Taotlus on esitatud seetõttu, et ettevõtja Supermarket Larissa ABEE koondas 557 töötajat
 6
 . Põhiettevõtja tegutseb NACE Revision 2 osa 47 „Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad” alla kuuluvas majandussektoris. Ettevõtja Supermarket Larissa poolt läbi viidud koondamised leidsid aset NUTS 2. tasandi piirkondades Kesk-Makedoonias (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) ja Tessaalias (Θεσσαλία) (EL14).
 Sekkumiskriteeriumid
 6.Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud.
 7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 3. maist 2015 kuni 3. septembrini 2015. Vaatlusperioodil koondas ettevõtja Supermarket Larissa ABEE 557 töötajat.
 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine
 8.Kõik vaatlusperioodil aset leidnud koondamised on arvestatud alates töölepingu tegeliku lõpetamise või selle kehtivuse lõppemise kuupäevast.
 Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad
 9.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 557.
 Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga
 10.Tõendamaks määruse (EÜ) nr 546/2009 kohaselt seost koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, selgitavad Kreeka ametiasutused, et riigi majandus oli kuus aastat järjest (2008–2013) sügavas languses. Kreeka statistikaameti ELSTAT andmetel on Kreeka SKP alates 2008. aastast vähenenud 25,7 protsendipunkti, avaliku sektori tarbimine 21 protsendipunkti ja erasektori tarbimine 32,3 protsendipunkti, töötuse määr on aga suurenenud ligikaudu 19 protsendipunkti.
 11.SKP vähenemine on suurendanud ka Kreeka ja ELi vahelist lõhet SKPs elaniku kohta ning nullinud Kreekas aastatel 1995–2007 majandusliku lähenemise suunas saavutatu.
 12.Lisaks on Kreeka valitsus võtnud välisvõla tagasimaksmiseks alates 2008. aastast ebapopulaarseid meetmeid, nagu maksumäära suurendamine, avaliku sektori kulude ühtlustamine ja riigiametnike palkade vähendamine. Kreeka majanduse konkurentsivõime suurendamise püüdluses on vähenenud ka erasektori palgad.
 13.Alates 2008. aastast on tuhanded ettevõtted lõpetanud tegevuse ja koondanud oma töötajad, samuti on tegevuse lõpetanud tuhanded füüsilisest isikust ettevõtjad ja selle tagajärjel, nagu juba öeldud, on töötus järsult kasvanud.
 14.Vähenenud sissetulekute vahetu tagajärjena on kahanenud tarbimine. 2009. aastal kahanes leibkondade tarbimine Kreekas samasuguse negatiivse suundumuse alusel kui muudes EL 27 riikides. 2010., 2011. ja 2013. aastal EL 27 riikides leibkondade tarbimine elavnes. Kreekas on leibkondade tarbimine alates finants- ja majanduskriisi algusest vähenenud ning vastavad näitajad on aastatel 2008–2013 aasta-aastalt halvenenud.
 Leibkondade tarbimine
 (muutus protsentides võrreldes eelneva aastaga)
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 EL 27
 0,9
 –0,6
 1,0
 0,2
 –0,5
 0,1
 Kreeka
 2,9
 –0,3
 –6,8
 –7,2
 –8,9
 –5,6
 Allikas: Eurostat
 7
 15.INE-GSEE hiljutise, 2014. aasta juulis avaldatud uuringu
 8
 kohaselt väitsid neljast töötajast kolm, et nende sissetulekute tase on 2014. aastal tehtud palgakärbete tagajärjel eelnevate aastatega võrreldes vähenenud. Lisaks uskus 38 % vastanutest, et järgmises kvartalis kärbitakse nende palka veelgi, ning oli kulusid vastavalt vähendanud.
 16.Aastatel 2009–2015 on tarbijausalduse indeks (positiivsete ja negatiivsete vastuste kaalutud osakaal) olnud negatiivne. Kõnealune indeks vähenes oluliselt esimesel kolmel aastal (–46 (2009), –63 (2010), –74 (2011)) ning jõudis 2012. aastal halvima tulemuseni (–75). Pärast seda hakkas tarbijate usaldus taas kasvama ja indeks on nüüdseks peaaegu saavutanud oma 2009. aasta väärtuse: (aastatel 2014–2015 oli tarbijausalduse indeks –49).
 17.Leibkondade sissetulekuid ja elutingimusi käsitleva ELSTATi aruande kohaselt elas 2012. aastal 23 % kreeklastest allpool vaesuspiiri
 9
 .
 18.Tänaseks on jaemüügisektorilt EGFile laekunud veel viis taotlust,
 10
 kõigi nende esitamise põhjusena toodi välja üleilmne finants- ja majanduskriis.
 Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused
 19.Kreeka ametiasutused väitsid, et koondamisi põhjustanud sündmuseks on ettevõtja pankrot ja tegevuse lõpetamine. Ettevõtja pankroti põhjustasid peamiselt kaks asjaolu: 1) leibkondade kasutada olevate sissetulekute vähenemine maksukoormuse suurenemise, palkade vähenemise (nii era- kui ka avaliku sektori töötajatel) ja kasvava töötuse tõttu, mille tagajärg oli ostujõu järsk langus; 2) ettevõtetele ja üksikisikutele antavate laenude järsk vähenemine Kreeka pankade sularahapuuduse tagajärjel. Kreeka keskpanga andmetel on leibkondadele ja ettevõtjatele (v.a finantsettevõtjatele) antavate laenude aastane kasvumäär alates 2010. aastast olnud Kreeka pankade rahapuuduse tõttu negatiivne.
 20.1986. aastal moodustas rühm väikeseid toidupoode Larissa maakonnas kooperatiivi (Supermarket Larissa). Kooperatiiv kasvas kiiresti ja avas uusi poode, võttes kooperatiivi kaasosanikuks järjest uusi poeomanikust töötajaid. Lõpuks kuulus kooperatiivi 42 poodi ja 600 töötajat, kellest osa olid töövõtjad ja osa poeomanikust töötajad. Kooperatiivi eduka arengu katkestas majandus- ja finantskriis.
 21.Kuna Kreeka majandus on alates majandus- ja finantskriisi puhkemisest olnud languses ning seetõttu on vähenenud Kreeka leibkondade ostujõud, on oluliselt kahanenud ka nõudlus kõigi toodete, isegi põhitoiduainete järele. Pärast viis järjestikust aastat kestnud langust olid 2015. aastal toidu, jookide ja tubakatoodete jaemüügi mahud enam kui 30 % väiksemad kui kriisi algusaastal 2008.
 Toidu, jookide ja tubakatoodete jaemüügi mahud Kreekas
 (aastane muutus protsentides)
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 2014–2015
 11
 Toit, jook, tubakas
 12
 –6,1
 –5,5
 –6,0
 –9,0
 –9,1
 0,4
 Allikas: ELSTAT
 22.Ettevõtja Supermarket Larissa müüginäitajad järgisid sama langustrendi nagu Kreeka majandus ja 2013. aastal oli müük 24 % väiksem kui 2009. aastal.
 Supermarket Larissa ABEE
 (müüginäitajad – miljonites eurodes)
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 67,6
 66,9
 64,5
 58,6
 51,6
 23.Turu olukorraga kohanemiseks kohaldas ettevõtja kokkuhoiumeetmeid, nt kärpis palku (–30 %), uuendas rendilepinguid, lükkas edasi arvete maksmistähtaegu, pakkus odavamaid tooteid, vähendas tegevuskulusid (nt poodide valgustusaega lühendati) jne. Siiski ei suutnud ettevõtja kahjumist väljuda ja nii tuligi 2014. aasta teises kvartalis hakata poode üksteise järel sulgema. Ettevõtja tegevus lõpetati lõplikult aasta hiljem (2015. aasta teises kvartalis), kui kohus rahuldas ettevõtja Supermarket Larissa tarnija esitatud pankrotitaotluse, siis toimusid ka asjaomased koondamised.
 Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele
 24.Kreeka ametiasutused väidavad, et ettevõtja Supermarket Larissa poolt läbiviidud koondamised süvendavad veelgi töötust, mis majandus- ja finantskriisi tagajärjel juba suurenes ning näib olevat iseäranis terav probleem. ELi liikmesriikide hulgas on töötuse määr kõige kõrgem just Kreekas ning maailmas on see näitaja viiendal kohal
 13
 .
 Töötuse määr
 Allikas: Eurostat
 14
 ja ELSTAT
 25.Ettevõtja Supermarket Larissa võlad kolmandatele isikutele on hinnanguliselt umbes 33,5 miljonit eurot. See mõjutab arvatavasti veel teisigi supermarketite tarnijaid, põhjustades pankrotilaine ja täiendavaid koondamisi.
 26.Enamik koondamisi (97,5 %) on koondunud Tessaalia maakonda, NUTS 3. tasandi piirkonda Larissa (EL142). Tessaalia tööhõive olukord, mis tundus olevat veidi parem kui riigi keskmine (51,8 % vs 50,8 % 2012. aastal ja 49,6 % vs 48,8 % 2013. aastal), oli 2014. aastal taas pisut halvem (49 % vs 49,4 %)
 15
 . Peale selle on piirkonnas tööotsijate suure arvuga võrreldes vähe tööpakkumisi. Seetõttu on rohkem kui 73,5 % töötutest Tessaalias olnud tööta kauem kui 12 kuud
 16
 .
 Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ning kavandatavad meetmed
 Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad
 27.Eeldatavalt osalevad kõik koondatud töötajad kõnealuste meetmetega pakutavas tegevuses. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.
 Kategooria
 Sihtrühma kuuluvate
 toetusesaajate arv
 Sugu:
 Mehed:
 194
 (34,8 %)
 Naised:
 363
 (65,2 %)
 Kodakondsus:
 ELi kodanikud:
 556
 (99,8 %)
 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud
 1
 (0,2 %)
 Vanuserühm:
 15–24aastased:
 0
 (0,0 %)
 25–29aastased:
 50
 (9,0 %)
 30–54aastased:
 479
 (86,0 %)
 55–64aastased:
 28
 (5,0 %)
 üle 64aastased:
 0
 (0,0 %)
 28.Kreeka ametiasutused osutavad EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid ka kuni 543 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele, kes on taotluse esitamise kuupäeval alla 30-aastased, arvestades, et kõik punktis 5 osutatud koondamised toimuvad NUTS 2. tasandi piirkondades Tessaalias (EL14) ja Kesk-Makedoonias (EL12), mis on noorte tööhõive algatuse kohaselt rahastamiskõlblikud.
 29.Hinnangute kohaselt osaleb meetmetes seega eeldatavasti kokku 1 100 sihtrühma kuuluvat toetusesaajat, sh mittetöötavad ja mitteõppivad noored.
 Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus
 30.Koondatud töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele pakutavad individuaalsed teenused hõlmavad järgmisi tegevusi.
 –Kutsenõustamine: see kõikidele osalejatele pakutav kaasmeede hõlmab järgmisi etappe.
 1. Mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud teabe pakkumine. Erinevalt sihtrühma kuuluvatest töötajatest, kes on juba kindlaks määratud (Supermarket Larissa endised töötajad), tuleb sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte sihtrühm alles kindlaks määrata. Lisaks sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte valiku muudele kriteeriumidele kasutavad Kreeka ametiasutused Kreeka noortegarantii rakenduskavasse lisatud kooskõlastatud kriteeriume (st tõrjutuse ohus noored, leibkonna sissetulek, haridustase, töötuse kestus jne) ning võtavad arvesse ka osalemissoove. Sel eesmärgil kavatsevad nad alustada spetsiaalselt mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud teavituskampaaniaid.
 2. Vastuvõtmine ja registreerimine. Esimene kõikidele osalejatele (töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele) pakutav meede hõlmab teavet, mida pakutakse kättesaadavate teenuste ja koolitusprogrammide kohta ning oskuste ja koolitusega seotud nõuete kohta.
 3. Personaalne tööalane dokument. Selle meetme eesmärk on aidata töötajatel ning mittetöötavatel ja mitteõppivatel noortel ära tunda oma tugevaid ja nõrku külgi, saada ülevaade oma huvidega seonduvatest võimalustest ning koostada realistlik karjäärikava. Töötaja isikuomaduste hindamise põhjal koostatakse igaühele isiklikku projekti ja tegevuskava sisaldav personaalne tööalane dokument.
 4. Tööotsingute toetamine ja karjäärinõustamine. See hõlmab järgmist: 1) koolitus horisontaalsetes küsimustes, nagu sotsiaalsete oskuste arendamine, uute olukordadega kohanemine, otsuste tegemine; 2) tööotsingute toetamine, sh vabu töökohti käsitlev teave, kohalike ja piirkondlike tööhõivevõimaluste aktiivne uurimine, tööotsimise meetodid, elulookirjelduse ja kaaskirja koostamise ning tööintervjuuks valmistumise koolitus; 3) karjäärinõustamine: nõustajad pakuvad koondatud töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele kutsenõustamist ja suunavad neid konkreetsete tööpakkumiste juurde.
 5. Nõustamine töökoha leidmiseni. Nõustajad on töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele toeks ka koolitustel osalemise ajal ja tööturule tagasipöördumise individuaalsete kavade elluviimisel. Kõnealuse kutsenõustamise meetme raames pakutakse ettevõtte asutamisest huvitatud osalejatele üldist tuge ja ettevõtlusnõustamist.
 6. Hilisem jälgimine. Selle abil tagatakse osalejate jälgimine kuue kuu jooksul pärast meetmete rakendamise lõpetamist. See tegevus toimub liikmesriigi kulul.
 –Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe. Meetmega pakutakse töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele kutsenõustamisel kindlaks määratud vajadustele vastavaid kutseõppekursusi sellistes valdkondades ja sektorites, mis pakuvad häid arenguväljavaateid ja vastavad tööturu kindlakstehtud vajadustele. Koolituskursusi võib täiendada ka praktikaga.
 –Ettevõtluse alustamise toetus. Oma ettevõtte asutavad töötajad või mittetöötavad ja mitteõppivad noored saavad asutamiskulude katmiseks kuni 15 000 eurot toetust. Kreekas on ettevõtlusega alustajate üks suurimaid probleeme juurdepääs rahastamisele. Rahapuuduse tõttu lükkavad pangad enamiku laenutaotlustest tagasi. Meetme eesmärk on soodustada rahalise toetuse abil ettevõtlust. Toetust makstakse mitme osamaksena teatavate vahe-eesmärkide saavutamise järgselt (nt äriplaani koostamine, ettevõtte registreerimine jne). Olukorras, kus kooperatiivi liikmed ehk poeomanikust töötajad moodustavad toetusesaajate hulgast märkimisväärse osa, peavad Kreeka ametiasutused väga tõenäoliseks, et nii mõnigi uus ettevõte luuakse sotsiaalse kooperatiivina ja on seega toetuskõlblik ka sotsiaalmajandust ja sotsiaalset ettevõtlust käsitleva Kreeka õiguse
 17
 alusel.
 –Osalemis- ja koolitustoetus. Kutsenõustamise meetmes osalemisega kaasnevate kulude katmiseks makstakse toetusesaajatele 50 eurot osaluspäeva kohta. Koolitusel osalemise toetus on 6 eurot tunnis.
 –Liikuvustoetus. Töötajad või mittetöötavad ja mitteõppivad noored, kes võtavad vastu elukohavahetust nõudva töökoha, saavad vajalike kulutuste eest tasumiseks ühekordse toetusena 2 000 eurot.
 31.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.
 32.Kreeka ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet.
 Hinnanguline eelarve
 33.Hinnanguline kogukulu on 10 780 000 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kogumaksumust 10 530 000 euro suuruses summas ning ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud meetmete kulusid summas 250 000 eurot.
 34.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 6 468 000 eurot (60 % kogukuludest).
 Meetmed
 Osalejate hinnanguline arv
 Hinnanguline kulu osaleja kohta
 (eurodes)
 Hinnanguline kogukulu
 (eurodes)
 Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)
 Kutsenõustamine
 1 100
 1 250
 1 375 000
 Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe
 1 100
 2 690
 2 960 000
 Ettevõtluse alustamise toetus
 200
 15 000
 3 000 000
 Kokku (a):
 Protsent individuaalsete teenuste paketist:
 –
 7 335 000
 (69,66 %)
 Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)
 Osalemistoetus:
 1 100
 1 250
 1 375 000
 Koolitustoetus
 900
 1 800
 1 620 000
 Liikuvustoetus ja transpordikulude hüvitamine
 100
 2 000
 200 000
 Vahesumma (b):
 Protsent individuaalsete teenuste paketist:
 –
 3 195 000
 (30,34 %)
 EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed:
 1. Ettevalmistav tegevus
 –
 40 000
 2. Haldamine
 –
 110 000
 3. Teavitamine ja reklaam
 –
 50 000
 4. Kontroll ja aruandlus
 –
 50 000
 Kokku (c):
 Protsent kogukulust
 250 000
 (2,32 %)
 Kogumaksumus (a + b + c):
 –
 10 780 000
 EGFi toetus (60 % kogumaksumusest)
 –
 6 468 000
 35.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.
 36.Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringuteks ettenähtud summad 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.
 Kulude rahastamiskõlblikkuse periood
 37.Kreeka ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele individuaalseid teenuseid osutama 26. veebruaril 2016. Koondatud töötajate toetamiseks võetud meetmete kulude katteks võib seega anda EGFist rahalist toetust alates 26. veebruarist 2016 kuni 26. veebruarini 2018 ning mittetöötavate ja mitteõppivate noortega seotud meetmete kulude katteks võib anda EGFist toetust alates 26. veebruarist 2016 kuni 31. detsembrini 2017.
 38.Kreeka ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 26. veebruaril 2016. Ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulud on seetõttu EGFi toetuse saamiseks kõlblikud alates 26. veebruarist 2016 kuni 26. augustini 2018.
 Meetmete täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega
 39.Riiklikud eel- või kaasrahastamise vahendid saadakse Kreeka avalike investeeringute programmist.
 40.Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.
 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord
 41.Kreeka ametiasutused on märkinud, et kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi koostamisel on konsulteeritud sihtrühma kuuluvate toetusesaajate, Kreeka Töötajate Keskliidu tööhõiveasutuse (GSEE) ja tööhõiveameti (OAED)
 18
 esindajatega. Esimene kohtumine toimus 2015. aasta märtsis, et kontrollida, kas Supermarket Larissa endiste töötajate toetamine on rahastamiskõlblik. Pärast töö-, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalse solidaarsuse ministeeriumi ning töötajate esindajate vahel toimunud mitut kohtumist lepiti 2015. aasta juulis kokku esitatud taotluse ja kooskõlastatud meetmepaketi sisus.
 Haldus- ja kontrollisüsteemid
 42.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Kreeka on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Kreekas ka Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid. Euroopa Sotsiaalfondi meetmete rakendamise amet (EYE-EKT) on korraldusasutus, rahandusministeeriumi eelarvepoliitika peasekretariaadi finantskontrolli komitee on auditeerimisasutus ning majandus-, taristu-, meretranspordi- ja turismiministeeriumi poolt kaasrahastatud programmide sertifitseerimise ja kontrollimise eriteenistus on sertifitseerimisasutus.
 Asjaomase liikmesriigi kohustused
 43.Kreeka on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:
 –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;
 –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;
 –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;
 –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;
 –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.
 MÕJU EELARVELE
 Eelarvet käsitlev ettepanek
 44.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
 19
 artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).
 45.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 6 468 000 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.
 46.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
 20
 punktis 13.
 Seotud õigusaktid
 47.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 6 468 000 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.
 48.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
 (Kreeka taotlus – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
 21
 eriti selle artikli 15 lõiget 4,
 võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
 22
 eriti selle punkti 13,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
 (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
 23
 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).
 (3)26. novembril 2015 esitasid Kreeka ametiasutused taotluse EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, et saada EGFist rahalist toetust seoses Kreeka ettevõtja Supermarket Larissa ABEE poolt läbi viidud koondamistega. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.
 (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikega 2 on Kreeka teinud otsuse osutada EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid ka 543 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele.
 (5)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Kreeka taotluse alusel rahalist toetust summas 6 468 000 eurot.
 (6)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu 2016. majandusaasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 6 468 000 eurot.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]*.
 24Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel
 Nõukogu nimel
 president
 eesistuja
 (1)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.
 (2)
 EGFi määruse artikli 3 tähenduses.
 (3)
 Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).
 (4)
 ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.
 (5)
 Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.
 (6)
 422 töötajat ja 135 poeomanikust töötajat.
 (7)
 Kood: nama_fcs_k
 (8)
 http://www.inegsee.gr/wp-content/uploads/2014/07/Symperasmata.pdf
 (9)
 Kreekas on vaesuspiir 5 708 eurot aastas inimese kohta (üksikisikute puhul) ja 11 986 eurot kahest täiskasvanust ja kahest kuni 14-aastasest lapsest koosneva leibkonna puhul.
 (10)
 EGF/2010/010 CZ Unilever, KOM(2011) 61.
 EGF/2010/016 ES Aragón retail, KOM(2010) 615.
 EGF/2011/004 GR ALDI Hellas, KOM(2011) 580.
 EGF/2014/009 GR Sprider Stores, COM(2014) 620.
 EGF/2014/013 GR Odyssefs Fokas, COM(2014) 702.
 (11)
 Hõlmab perioodi jaanuarist 2014 kuni novembrini 2015.
 (12)
 Suured toidukaupade ketid ning väikesed toidu, joogi ja tubakakauplused.
 (13)
 Allikas: ILO.
 http://www.ilo.org/global/research/global-reports/global-employment-trends/2014/WCMS_233936/lang--en/index.htm
 (14)
 Eurostati kood tsdec450.
 (15)
 Allikas: Eurostat [koodid (lfst_r_lfe2emprt) ja (lfsi_emp_a)]
 (16)
 Allikas: Eurostati kood [lfst_r_lfu2ltu]
 (17)
 Seadus 4019/2011.
 (18)
 OAED on peamine Kreeka valitsuse tööhõivepoliitikat rakendav organ. Ta on avalik-õiguslik juriidiline isik ning peab otse töö- ja sotsiaalministeeriumile aru andma.
 (19)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.
 (20)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (21)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.
 (22)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (23)
 Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).
 (24)
 Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


text:
 COMISIÓN EUROPEA
 Bruselas, 14.11.2019
 COM(2019) 588 final
 2019/0261(NLE)
 Propuesta de
 DECISIÓN DEL CONSEJO
 relativa a la celebración, en nombre de la Unión Europea y de sus Estados miembros del Protocolo por el que se modifica, para tener en cuenta la adhesión de la República de Croacia a la Unión Europea, el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América, por una parte, la Unión Europea y sus Estados miembros, por otra, Islandia, por otra, y el Reino de Noruega, por otra, firmado el 16 y el 21 de junio de 2011
 EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
 1.CONTEXTO DE LA PROPUESTA
 •Razones y objetivos de la propuesta
 Con arreglo al artículo 6, apartado 2, del Acta de Adhesión, Croacia se ha comprometido a adherirse a los acuerdos celebrados o firmados por la Unión y los Estados miembros con terceros países. Uno de esos acuerdos es el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América, la Unión Europea y sus Estados miembros, Islandia y Noruega («el Acuerdo cuatripartito») que amplía el ámbito de aplicación del Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos y la Comunidad Europea y sus Estados miembros («el ATA UE-Estados Unidos») a esos países.
 Esa disposición establece además que la adhesión de Croacia a tales acuerdos se aprobará mediante la celebración de un protocolo a dichos acuerdos entre el Consejo, pronunciándose por unanimidad en nombre de los Estados miembros, y los terceros países de que se trate. Por otro lado, la Comisión negociará los protocolos en nombre de los Estados miembros.
 En consecuencia, la Comisión ha negociado un protocolo por el que se modifica el Acuerdo cuatripartito a fin de facilitar la adhesión de Croacia a dicho Acuerdo.
 El objetivo de la presente propuesta es que el Consejo adopte una decisión, sobre la base del artículo 218, apartado 6, letra a), del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea («el TFUE») y del artículo 6, apartado 2, del Acta de Adhesión, relativa a la celebración del Protocolo en nombre de la Unión y de los Estados miembros, con posterioridad a su firma.
 •Contexto general
 El compromiso adquirido por Croacia con arreglo al artículo 6, apartado 2, del Acta de Adhesión es aplicable también al ATA UE-Estados Unidos y al Acuerdo Subsidiario entre la Unión Europea y sus Estados miembros, Islandia y Noruega, que rige la relación entre dichas Partes en virtud del Acuerdo cuatripartito.
 En consecuencia, la Comisión ha negociado protocolos para modificar también esos Acuerdos a fin de facilitar que Croacia se adhiera a ellos. Las propuestas de decisiones del Consejo relativas a la firma y la aplicación provisional de dichos protocolos, así como a su celebración, se presentan paralelamente a la presente propuesta, que es la propuesta de Decisión del Consejo relativa a la firma y la aplicación provisional del Protocolo por el que se modifica el Acuerdo cuatripartito.
 •Coherencia con las disposiciones existentes en la misma política sectorial
 El ATA UE-Estados Unidos fue el primer acuerdo global de transporte aéreo firmado con un socio clave de la Unión en materia de aviación. Representa más de ochenta millones de pasajes al año, lo que lo convierte en el acuerdo de transporte aéreo más importante del mundo y, por tanto, constituye una piedra angular de la política exterior de aviación de la Unión. Su importancia ha aumentado debido a la extensión de su aplicación a Islandia y Noruega mediante el Acuerdo cuatripartito. El Protocolo permitirá que Croacia se beneficie de dicho Acuerdo.
 •Coherencia con las disposiciones vigentes en el ámbito de la propuesta
 El Protocolo permite a Croacia cumplir con la obligación que le incumbe en virtud del artículo 6, apartado 2, del Acta de Adhesión de adherirse al Acuerdo cuatripartito.
 2.BASE JURÍDICA, SUBSIDIARIEDAD Y PROPORCIONALIDAD
 •Base jurídica
 Artículo 100, apartado 2, leído en relación con el artículo 218, apartado 6, letra a), del TFUE, y artículo 6, apartado 2, párrafo segundo, del Acta de Adhesión.
 •Subsidiariedad (en el caso de competencia no exclusiva)
 El Protocolo permitirá que Croacia se beneficie del Acuerdo cuatripartito, que establece unas condiciones equitativas y uniformes de acceso al mercado y sirve de base para nuevos acuerdos de cooperación y convergencia en materia de reglamentación en ámbitos que resultan esenciales para un funcionamiento seguro, protegido y eficiente de los servicios aéreos. Tales acuerdos solo pueden alcanzarse a nivel de la Unión.
 •Proporcionalidad
 El Protocolo se limita al asunto en cuestión, esto es, a la adhesión de Croacia al Acuerdo cuatripartito, y no aborda otras cuestiones.
 •Elección del instrumento
 Acuerdo internacional.
 3.RESULTADOS DE LAS EVALUACIONES EX POST, DE LAS CONSULTAS CON LAS PARTES INTERESADAS Y DE LAS EVALUACIONES DE IMPACTO
 •Evaluaciones ex post / controles de calidad de la legislación existente
 No procede.
 •Consultas con las partes interesadas
 No procede.
 •Obtención y uso de asesoramiento especializado
 No procede.
 •Evaluación de impacto
 No procede.
 •Adecuación regulatoria y simplificación
 No procede.
 •Derechos fundamentales
 No procede.
 4.REPERCUSIONES PRESUPUESTARIAS
 La propuesta no tiene incidencia alguna en el presupuesto de la Unión.
 5.OTROS ELEMENTOS
 •Resumen del acuerdo propuesto
 El Protocolo consta de un texto principal que establece la adhesión de Croacia al Acuerdo cuatripartito y las consiguientes modificaciones de dicho Acuerdo y de una declaración conjunta sobre la autenticación de las versiones lingüísticas adicionales.
 2019/0261 (NLE)
 Propuesta de
 DECISIÓN DEL CONSEJO
 relativa a la celebración, en nombre de la Unión Europea y de sus Estados miembros del Protocolo por el que se modifica, para tener en cuenta la adhesión de la República de Croacia a la Unión Europea, el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América, por una parte, la Unión Europea y sus Estados miembros, por otra, Islandia, por otra, y el Reino de Noruega, por otra, firmado el 16 y el 21 de junio de 2011
 EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
 Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, y en particular su artículo 100, apartado 2, leído en relación con su artículo 218, apartado 6, letra a),
 Vista el Acta de Adhesión de Croacia, y en particular su artículo 6, apartado 2, párrafo segundo,
 Vista la propuesta de la Comisión Europea,
 Vista la aprobación del Parlamento Europeo,
 Considerando lo siguiente:
 (1)De conformidad con la Decisión [...] del Consejo, el Protocolo por el que se modifica, para tener en cuenta la adhesión de la República de Croacia a la Unión Europea, el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América, por una parte, la Unión Europea y sus Estados miembros, por otra, Islandia, por otra, y el Reino de Noruega, por otra, firmado el 16 y el 21 de junio de 2011 («el Protocolo») se firmó el [...], a reserva de su celebración en una fecha posterior.
 (2)Procede aprobar el Protocolo en nombre de la Unión y de sus Estados miembros.
 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
 Artículo 1
 Queda aprobado, en nombre de la Unión y de sus Estados miembros, el Protocolo por el que se modifica, para tener en cuenta la adhesión a la Unión Europea de la República de Croacia, el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América, por una parte, la Unión Europea y sus Estados miembros, por otra, Islandia, por otra, y el Reino de Noruega, por otra, firmado el 16 y el 21 de junio de 2011 («el Protocolo»).
 Artículo 2
 El Presidente del Consejo designará a la persona facultada para proceder, en nombre de la Unión Europea y de sus Estados miembros, al canje de notas diplomáticas contemplado en el artículo 5 del Protocolo, a efectos de expresar el consentimiento de la Unión Europea y de sus Estados miembros en obligarse por el Protocolo.
 Artículo 3
 La presente Decisión entrará en vigor el día de su adopción.
 Hecho en Bruselas, el
 Por el Consejo
 El Presidente / La Presidenta
 ---documentbreak---
 COMISIÓN EUROPEA
 Bruselas, 14.11.2019
 COM(2019) 588 final
 ANEXOS
 de la
 Propuesta de Decisión del Consejo
 relativa a la celebración, en nombre de la Unión Europea y de sus Estados miembros del Protocolo por el que se modifica, para tener en cuenta la adhesión de la República de Croacia a la Unión Europea, el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América, por una parte, la Unión Europea y sus Estados miembros, por otra, Islandia, por otra, y el Reino de Noruega, por otra, firmado el 16 y el 21 de junio de 2011
 Anexo 1
 PROTOCOLO
 por el que se modifica, para tener en cuenta la adhesión de la República de Croacia a la Unión Europea, el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América, por una parte, la Unión Europea y sus Estados miembros, por otra, Islandia, por otra, y el Reino de Noruega, por otra, firmado el 16 y el 21 de junio de 2011
 LOS ESTADOS UNIDOS DE AMÉRICA (en lo sucesivo, «los Estados Unidos»),
 por una parte,
 EL REINO DE BÉLGICA,
 LA REPÚBLICA DE BULGARIA,
 LA REPÚBLICA CHECA,
 EL REINO DE DINAMARCA,
 LA REPÚBLICA FEDERAL DE ALEMANIA,
 LA REPÚBLICA DE ESTONIA,
 IRLANDA,
 LA REPÚBLICA HELÉNICA,
 EL REINO DE ESPAÑA,
 LA REPÚBLICA FRANCESA,
 LA REPÚBLICA DE CROACIA,
 LA REPÚBLICA ITALIANA,
 LA REPÚBLICA DE CHIPRE,
 LA REPÚBLICA DE LETONIA,
 LA REPÚBLICA DE LITUANIA,
 EL GRAN DUCADO DE LUXEMBURGO,
 HUNGRÍA,
 MALTA,
 EL REINO DE LOS PAÍSES BAJOS,
 LA REPÚBLICA DE AUSTRIA,
 LA REPÚBLICA DE POLONIA,
 LA REPÚBLICA PORTUGUESA,
 RUMANÍA,
 LA REPÚBLICA DE ESLOVENIA,
 LA REPÚBLICA ESLOVACA,
 LA REPÚBLICA DE FINLANDIA,
 EL REINO DE SUECIA,
 EL REINO UNIDO DE GRAN BRETAÑA E IRLANDA DEL NORTE,
 Partes en el Tratado de la Unión Europea y en el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y Estados miembros de la Unión Europea (en lo sucesivo, «los Estados miembros»),
 y
 LA UNIÓN EUROPEA,
 por otra,
 ISLANDIA,
 por otra, y
 EL REINO DE NORUEGA (en lo sucesivo, «Noruega»),
 por otra,
 Vista la adhesión de la República de Croacia a la Unión Europea el 1 de julio de 2013,
 HAN CONVENIDO EN LO SIGUIENTE:
 Artículo 1
 El Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América, por una parte, la Unión Europea y sus Estados miembros, por otra, Islandia, por otra, y el Reino de Noruega, por otra, firmado el 16 y el 21 de junio de 2011 (en lo sucesivo, «el Acuerdo de 2011») será aplicable a la República de Croacia en su calidad de Estado miembro de la Unión Europea.
 Artículo 2
 Se suprime en su totalidad el artículo 2 del Acuerdo de 2011 y se sustituye por el texto siguiente:
 «ARTÍCULO 2
 Aplicación del Acuerdo de transporte aéreo modificado por los Protocolos
 y el anexo del presente Acuerdo
 Las disposiciones del Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América y la Comunidad Europea y sus Estados miembros firmado el 25 y el 30 de abril de 2007 (en lo sucesivo, ֞“el Acuerdo de transporte aéreo”֞) y modificado por el Protocolo firmado por los Estados Unidos de América y la Unión Europea y sus Estados miembros el 24 de junio de 2010, por el que se modifica el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América y la Comunidad Europea y sus Estados miembros firmado el 25 y el 30 de abril de 2007 y modificado por el Protocolo firmado por los Estados Unidos de América y la Unión Europea y sus Estados miembros el 24 de junio de 2010, por el que se modifica el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América y la Comunidad Europea y sus Estados miembros firmado el 25 y el 30 de abril de 2007 y modificado por el Protocolo firmado el ________ de 2019 para tener en cuenta la adhesión de la República de Croacia a la Unión Europea, por el que se modifica el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América y la Comunidad Europea y sus Estados miembros firmado el 25 y el 30 de abril de 2007 (en lo sucesivo, “los Protocolos”), que se incorporan mediante referencia, serán aplicables a todas las Partes en el presente Acuerdo, a reserva del anexo de este. Las disposiciones del Acuerdo de transporte aéreo modificado por los Protocolos serán aplicables a Islandia y Noruega como si fueran Estados miembros de la Unión Europea, de forma que estos países tendrán todos los derechos y obligaciones de los Estados miembros al amparo de dicho Acuerdo. Las disposiciones del anexo del presente Acuerdo forman parte integrante de este.».
 Artículo 3
 Todas las referencias a «el Protocolo» del anexo del Acuerdo de 2011 se sustituyen por referencias a «los Protocolos».
 Artículo 4
 Se suprime en su totalidad el punto 6 del anexo del Acuerdo de 2011 y se sustituye por el texto siguiente:
 «6. El texto del anexo 1, sección 3, del Acuerdo de transporte aéreo modificado por los Protocolos queda redactado como sigue:
 “No obstante lo dispuesto en el artículo 3 del presente Acuerdo, las líneas aéreas estadounidenses no gozarán del derecho a prestar servicios exclusivamente de carga que no formen parte de un servicio prestado a los Estados Unidos cuando dichos servicios tengan su origen o destino en puntos de los Estados miembros, excepto si dichos puntos se encuentran en la República Checa, la República Francesa, la República de Croacia, la República Federal de Alemania, el Gran Ducado de Luxemburgo, Malta, la República de Polonia, la República Portuguesa, la República Eslovaca, Islandia y el Reino de Noruega.ˮ».
 Artículo 5
 El presente Protocolo entrará en vigor en la última de las fechas siguientes:
 1) la fecha de entrada en vigor del Acuerdo de 2011;
 2) la fecha de entrada en vigor del Protocolo, firmado el ________ de 2019 para tener en cuenta la adhesión de la República de Croacia a la Unión Europea, por el que se modifica el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América y la Comunidad Europea y sus Estados miembros firmado el 25 y el 30 de abril de 2007 y modificado por el Protocolo, firmado por los Estados Unidos de América y la Unión Europea y sus Estados miembros el 24 de junio de 2010, por el que se modifica el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América y la Comunidad Europea y sus Estados miembros firmado el 25 y el 30 de abril de 2007; o
 3) un mes después de la fecha de la última nota del canje de notas diplomáticas entre las Partes que confirme la finalización de todos los procedimientos necesarios para la entrada en vigor del presente Protocolo.
 Artículo 6
 A la espera de su entrada en vigor, las Partes acuerdan aplicar provisionalmente el presente Protocolo, en la medida en que lo permita la legislación nacional aplicable, a partir de la fecha de su firma.
 Hecho en ............, en cuatro ejemplares, el ............. de 2019.
 Por los Estados Unidos de América:
 Por el Reino de Bélgica,
 la República de Bulgaria,
 la República Checa,
 el Reino de Dinamarca,
 la República Federal de Alemania,
 la República de Estonia,
 Irlanda,
 la República Helénica,
 el Reino de España,
 la República Francesa,
 la República de Croacia,
 la República Italiana,
 la República de Chipre,
 la República de Letonia,
 la República de Lituania,
 el Gran Ducado de Luxemburgo,
 Hungría,
 Malta,
 el Reino de los Países Bajos,
 la República de Austria,
 la República de Polonia,
 la República Portuguesa,
 Rumanía,
 la República de Eslovenia,
 la República Eslovaca,
 la República de Finlandia,
 el Reino de Suecia,
 el Reino Unido de Gran Bretaña e Irlanda del Norte, y
 la Unión Europea:
 Por Islandia:
 Por el Reino de Noruega:
 Anexo 2
 Declaración conjunta
 Los representantes de los Estados Unidos de América, de la Unión Europea y sus Estados miembros, de Islandia y del Reino de Noruega confirman que el texto del Protocolo, firmado el ______ de 2019 para tener en cuenta la adhesión de la República de Croacia a la Unión Europea, por el que se modifica el Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América, por una parte, la Unión Europea y sus Estados miembros, por otra, Islandia, por otra, y el Reino de Noruega, por otra, firmado el 16 y el 21 de junio de 2011 («el Protocolo») debe autenticarse en otras lenguas, tal y como se establezca, bien mediante canje de notas antes de la firma del Protocolo, bien por decisión del Comité mixto, después de la firma.
 Los representantes confirman también que el término «otras lenguas» incluido en la Declaración conjunta que forma parte del Acuerdo de transporte aéreo entre los Estados Unidos de América, por una parte, la Unión Europea y sus Estados miembros, por otra, Islandia, por otra, y el Reino de Noruega, por otra, firmado el 16 y el 21 de junio de 2011 incluye las lenguas de los Estados miembros que entran a formar parte de la Unión Europea.
 La presente Declaración conjunta forma parte integrante del Protocolo.
 Por los Estados Unidos de América:
 Por la Unión Europea
 y sus Estados miembros:
 Por Islandia:
 Por el Reino de Noruega:


text:
27.3.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 80/5
 Domstolens dom (Første Afdeling) af 11. februar 2010 — Graphic Procédé mod Ministère du budget, des comptes publics et de la fonction publique (anmodning om præjudiciel afgørelse fra Conseil d'État — Frankrig)
 (Sag C-88/09) (1)
 (Beskatning - sjette momsdirektiv - kopieringsvirksomhed - begreberne »levering af goder« og »levering af tjenesteydelser« - sondringskriterier)
 2010/C 80/09
 Processprog: fransk
 Den forelæggende ret
 Conseil d’État
 Parter i hovedsagen
 Sagsøger: Graphic Procédé
 Sagsøgt: Ministère du budget, des comptes publics et de la fonction publique
 Sagens genstand
 Anmodning om præjudiciel afgørelse — Conseil d’État — fortolkning af artikel 2, stk. 1, artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 1, i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145, s. 1) — kopiering — spørgsmålet om, hvilke kriterier der skal tages hensyn til ved sondringen mellem en levering af goder og en levering af tjenesteydelser i sjette direktivs forstand
 Konklusion
 Artikel 5, stk. 1, i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag skal fortolkes således, at kopieringsvirksomheden opfylder de egenskaber, som kendetegner en levering af goder, for så vidt som den blot er begrænset til kopiering af dokumenter på hjælpemidler, idet beføjelsen til at råde over disse er overført fra kopivirksomheden til kunden, som har bestilt kopierne af originaldokumentet. En sådan virksomhed må imidlertid kvalificeres som »tjenesteydelser« som omhandlet i sjette direktivs artikel 6, stk. 1, når den ledsages af supplerende tjenesteydelser, som, henset til deres betydning for modtageren, den tid, som skal bruges på udførelsen af disse ydelser, den behandling af originaldokumenter, som kræves, og den andel af de samlede omkostninger, som disse tjenesteydelser repræsenterer, har en fremherskende karakter i forhold til leveringen af goder, således at de udgør et mål i sig selv for modtageren af disse tjenesteydelser.
 (1) EUT C 113 af 16.5.2009.