type: contracts

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 22001D0103
 Official Journal L 322 , 06/12/2001 P. 0008 - 0009
 Id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEENru 103/2001tat-28 ta' Settembru 2001li temenda l-Anness I (Materji veterinarji u fitosanitarji) tal-Ftehim dwar iż-ŻEEIL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn issa 'l quddiem imsejjaħ "il-Ftehim", u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,Billi:(1) L-Anness I mal-Ftehim kien emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 61/2001 tad-19 ta' Ġunju 2001 [1].(2) Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1353/2000 tas-26 ta' Ġunju 2000 li jirrigwarda l-awtorizzazzjoni permanenti ta' additiv u l-awtorizzazzjoni proviżorja għal additivi ġodda, [2] l-użi ta' additivi ġodda u tħejjijiet ġodda fit-tgħam ta' l-annimali irid jiġi inkorporat fil-Ftehim(3) Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1887/2000 tas-6 ta' Settembru 2000 dwar l-awtorizzazzjoni proviżorja għal additiv fit-tgħam [3] irid jiġi inkorporat fil-Ftehim(4) Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2437/2000 tas-26 ta' Ġunju 2000 li jirrigwarda l-awtorizzazzjoni permanenti ta' additiv u l-awtorizzazzjoni proviżorja għal additivi ġodda, l-użi ta' additivi ġodda u tħejjijiet ġodda fit-tgħam ta' l-annimali [4] irid jiġi inkorporat fil-Ftehim.(5) Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2697/2000 tas-6 ta' Settembru 2000 dwar l-awtorizzazzjonijiet proviżorji għall-additivi fit-tgħam [5] irid jiġi inkorporat fil-Ftehim,IDDEĊIEDA DAN LI ĠEJ:Artikolu 1Il-punti li ġejjin għandhom jiddaħħlu wara l-punt 1o (ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 654/2000) fil-Kapitolu II ta' l-Anness I mal-Ftehim:"1p. 32000 R 1353: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1353/2000 tas-26 ta' Ġunju 2000 li jirrigwarda l-awtorizzazzjoni permanenti ta' additiv u l-awtorizzazzjoni proviżorja għal additivi ġodda, l-użi ta' additivi ġodda u tħejjijiet ġodda fit-tgħam (ĠU L 155, tat-28.6.2000, p. 15).1q. 32000 R 1887: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1887/2000 tas-6 ta' Settembru 2000 dwar l-awtorizzazzjoni proviżorja għal additiv ġdid fit-tgħam (ĠU L 227, tas-7.9.2000, p. 13).1r. 32000 R 2437: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2437/2000 tat-3 ta' Novembru 2000 li jirrigwarda l-awtorizazzjoni permanenti ta' addittiv u l-awtorizzazzjoni temporanja ta' addittivi ġodda fit-tgħam (ĠU L 280, ta' l-43.11.2000, p.28).ls. 32000 R 2697: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2697/2000 tas-27 ta' Novembru 2000 li jirrigwarda l-awtorizzazzjonijiet proviżorji għall-additivi fit-tgħam (ĠU L 319, tas-16.12.2000, p. 1)."Artikolu 2Għandhom ikunu awtentiċi t-testi tar-Regolamenti tal-Kummisjoni (KE) Nri 1353/2000, 1887/2000, 2437/2000 u 2697/2000 fl-ilsien Islandiz u l-ilsien Norveġiż, li jridu jiġu ppubblikati fis-Suppliment għaż-ŻEE mal-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej.Artikolu 3Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-29 ta' Settembru 2001, sakemm in-notifiki kollha skond l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ikunu ġew magħmula lill-Kumitat Konġunt għaż-ŻEE [6].Artikolu 4Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima għaż-ŻEE tal-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej u fis-Suppliment għaż-ŻEE ta' miegħu.Magħmula fi Brussel, fit-28 ta' Settembru 2001.Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEEIl-PresidentE. Bull[1] ĠU L 238, tas-6.9.2001, p. 3.[2] ĠU L 15, tat-28.6.2000, p. 15.[3] ĠU L 227, tas-7.9.2002, p. 13.[4] ĠU L 280, ta' l-4.11.2000, s. 28.[5] ĠU L 319, tas-16.12.2000, s. 1.[6] Ebda ħtiġiet kostituzzjonali indikati.--------------------------------------------------


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
6.4.2013
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 101/8
 Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Bundesgerichtshofs (Germania) il 27 dicembre 2012 — Ehrmann AG/Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V.
 (Causa C-609/12)
 2013/C 101/16
 Lingua processuale: il tedesco
 Giudice del rinvio
 Bundesgerichtshof
 Parti
 Convenuta in primo grado e ricorrente per cassazione: Ehrmann AG
 Ricorrente in primo grado e resistente per cassazione: Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V.
 Questione pregiudiziale
 Se gli obblighi di informazione previsti dall’articolo 10, paragrafo 2, del regolamento n. 1924/2006 (1) dovevano essere rispettati già nel 2010.
 (1) Regolamento (CE) n. 1924/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 20 dicembre 2006, relativo alle indicazioni nutrizionali e sulla salute fornite sui prodotti alimentari (GU L 404, pag. 9), modificato dal regolamento (UE) n. 116/2010 della Commissione, del 9 febbraio 2010 (GU L 37, pag. 16).


type: legislation

text:
 15.1.2015
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 9/8
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) nr 2015/47
 z dnia 14 stycznia 2015 r.
 dotyczące zezwolenia na stosowanie preparatu alfa-amylazy wytwarzanej przez Bacillus licheniformis (DSM 21564) jako dodatku paszowego dla krów mlecznych (posiadacz zezwolenia: DSM Nutritional Products Ltd., reprezentowany przez DSM Nutritional Products Sp. z o.o)
 (Tekst mający znaczenie dla EOG)
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie (WE) nr 1831/2003 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 22 września 2003 r. w sprawie dodatków stosowanych w żywieniu zwierząt (1), w szczególności jego art. 9 ust. 2,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W rozporządzeniu (WE) nr 1831/2003 przewidziano udzielanie zezwoleń na stosowanie dodatków w żywieniu zwierząt oraz określono sposób uzasadniania i procedury przyznawania takich zezwoleń.
 (2)
 Zgodnie z art. 7 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003 złożony został wniosek o zezwolenie na stosowanie preparatu alfa-amylazy wytwarzanej przez Bacillus licheniformis (DSM 21564). Do wniosku dołączone zostały dane szczegółowe oraz dokumenty wymagane na mocy art. 7 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003.
 (3)
 Wniosek dotyczy zezwolenia na stosowanie preparatu alfa-amylazy wytwarzanej przez Bacillus licheniformis (DSM 21564) jako dodatku paszowego dla krów mlecznych celem sklasyfikowania go w kategorii „dodatki zootechniczne”.
 (4)
 Europejski Urząd ds. Bezpieczeństwa Żywności („Urząd”) stwierdził w swoich opiniach z dnia 15 czerwca 2012 r. (2) i 9 października 2013 r. (3), że w proponowanych warunkach stosowania preparat alfa-amylazy wytwarzanej przez Bacillus licheniformis (DSM 21564) nie ma szkodliwego wpływu na zdrowie zwierząt i ludzi ani na środowisko naturalne. Ponadto Urząd stwierdził, że w pierwszej połowie okresu laktacji dodatek spowodował znaczny wzrost wydajności mlecznej. Urząd uznał, że wniosku tego nie można jednak wyciągnąć w odniesieniu do całego okresu laktacji. Zdaniem Urzędu nie ma potrzeby wprowadzania szczegółowych wymogów dotyczących monitorowania po wprowadzeniu do obrotu. Urząd poddał również weryfikacji sprawozdanie dotyczące metody analizy dodatku paszowego w paszy, przedłożone przez laboratorium referencyjne ustanowione rozporządzeniem (WE) nr 1831/2003.
 (5)
 Ocena preparatu alfa-amylazy wytwarzanej przez Bacillus licheniformis (DSM 21564) wykazała, że warunki udzielenia zezwolenia przewidziane w art. 5 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003 są spełnione. W związku z tym należy zezwolić na stosowanie preparatu, jak określono w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 (6)
 Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Stałego Komitetu ds. Roślin, Zwierząt, Żywności i Pasz,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Zezwolenie
 Preparat wyszczególniony w załączniku, należący do kategorii „dodatki zootechniczne” i do grupy funkcjonalnej „substancje polepszające strawność”, zostaje dopuszczony jako dodatek stosowany w żywieniu zwierząt zgodnie z warunkami określonymi w załączniku.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 14 stycznia 2015 r.
 W imieniu Komisji
 Jean-Claude JUNCKER
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 268 z 18.10.2003, s. 29.
 (2) Dziennik EFSA 2012; 10(7):2777.
 (3) Dziennik EFSA 2013; 11(10):3434.
 ZAŁĄCZNIK
 Numer identyfikacyjny dodatku
 Nazwa posiadacza zezwolenia
 Dodatek
 Skład, wzór chemiczny, opis, metoda analityczna
 Gatunek lub kategoria zwierzęcia
 Maksymalny wiek
 Minimalna zawartość
 Maksymalna zawartość
 Inne przepisy
 Data ważności zezwolenia
 Jednostka aktywności/kg mieszanki paszowej pełnoporcjowej o wilgotności 12 %
 Kategoria: dodatki zootechniczne. Grupa funkcjonalna: substancje polepszające strawność.
 4a21
 DSM Nutritional Products Ltd reprezentowany przez DSM Nutritional Products Sp. z o.o
 alfa-amylaza
 EC 3.2.1.1
 Skład dodatku
 Preparat alfa-amylazy wytwarzanej przez Bacillus licheniformis (DSM 21564) o minimalnej aktywności:
 w postaci stałej: 160 KNU (1)/g;
 w postaci ciekłej: 240 KNU/g.
 Charakterystyka substancji czynnej
 alfa-amylaza EC 3.2.1.1 wytwarzana przez Bacillus licheniformis (DSM 21564).
 Metoda analityczna
 (2)
 Oznaczanie alfa-amylazy:
 Metoda kolorymetryczna oparta na oznaczaniu ilościowym zabarwionych cząstek wytworzonych przez działanie alfa-amylazy na substraty z czerwonej skrobi.
 Krowy mleczne
 —
 300 KNU
 —
 1.
 W informacjach na temat stosowania dodatku i premiksu wskazać warunki przechowywania oraz stabilność granulowania.
 2.
 Do stosowania do czternastego tygodnia okresu laktacji.
 3.
 Środki bezpieczeństwa: podczas kontaktu z produktem chronić drogi oddechowe oraz używać okularów i rękawic ochronnych.
 4 lutego 2025 r.
 (1) 1 KNU to ilość enzymu, która uwalnia 6 mikromoli p-nitrofenolu na minutę z 1,86 mM etylideno-G7-p-nitrofenylo-maltoheptaozydu przy pH 7,0 i w temp. 37 °C.
 (2) Szczegóły dotyczące metod analitycznych można uzyskać pod następującym adresem laboratorium referencyjnego: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


type: wikipedia

text:
Versailles’n rauha (, ) solmittiin ympärysvaltojen ja Saksan välillä ensimmäisen maailmansodan jälkeen 28. kesäkuuta 1919, ja siinä Saksa tuomittiin yksin sotasyylliseksi ja maksamaan huomattavat sotakorvaukset. Sopimus koostui 440 artiklasta viidessätoista osassa.
 Ensimmäinen maailmansota päättyi Saksan antautumista merkinneeseen Compiègnen aselepoon marraskuussa 1918. Sen jälkeen alkoivat neuvottelut rauhanehdoista. Versailles’n rauhan ehdoista neuvoteltiin kuusikuukautisessa Pariisin rauhankonferenssissa vuonna 1919. Samassa rauhankonferenssissa neuvoteltiin erilliset rauhansopimukset eli niin sanotut Pariisin esikaupunkirauhat myös Itävallan, Bulgarian, Unkarin ja Osmanien valtakunnan kanssa.
 Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson esitti jo 8. tammikuuta 1918 neljäntoista kohdan ohjelman, jossa sotaan johtaneita syitä pyrittiin ratkaisemaan, eikä ohjelmassa ollut erityisiä rangaistuksia Saksalle. Rauhaa solmittaessa alkuvuonna 1919 Ranska ja Britannia kuitenkin vaativat kovia rauhanehtoja Saksalle, ja lopullinen Versailles’n rauha 1919 oli Ranskan ja Britannian vaatimusten mukainen. Rauhansopimus sisälsi Kansainliiton perustamisen.
 Neuvottelut käytiin voittajavaltioiden kesken, joten Saksalle annettiin kesäkuussa 1919 valmis sopimus allekirjoitettavaksi periaatteella ”hyväksy tai alistu miehitykseen”. Tämä herätti suunnatonta katkeruutta saksalaisissa, jotka alkoivat pian kutsua Versailles’n rauhaa ”häpeärauhaksi” ().
 Myöhemmin historioitsijat ovat olleet yhtä mieltä siitä, että Versailles’n rauha ei ratkaissut Euroopan ongelmia. Versailles’n rauhansopimuksella kylvettiin toisen maailmansodan siemen ja se on pääasiallinen toisen maailmansodan syy. Kansainliitto perustettiin, mutta Yhdysvaltain senaatti äänesti jäsenyyttä vastaan.
 Neuvottelijat
 Versailles’n rauhansopimuksen pohjan muodosti Yhdysvaltain presidentin Woodrow Wilsonin jo aikaisemmin esittelemä Neljäntoista kohdan ohjelma. Britannia ja Ranska kuitenkin halusivat Saksalle kovemmat rauhanehdot.
 Rauhansopimuksesta neuvottelivat maiden edustajat David Lloyd George, Vittorio Orlando, Georges Clemenceau ja Woodrow Wilson. Yhdysvaltojen puolella oli neuvottelemassa Paul Warburg ja Saksan puolella hänen veljensä Max Warburg. Yhdysvaltalaisen senaattori Borahin mukaan presidentti Wilson käyttäytyi tuohon aikaan kuin ”maailman presidentti”. Kansainliitto oli Wilsonin ajatus.
 Alueluovutukset
 Sopimuksen toisessa ja kolmannessa osassa määrättiin alueluovutukset. Saksa menetti alueita Tanskalle, Ranskalle, Puolalle, Tšekkoslovakialle, Belgialle ja Liettualle.
 Moresnet ja Eupen-Malmédy siirrettiin Belgialle, Elsass ja Lothringen Ranskalle, suurin osa Ylä-Sleesiaa Tšekkoslovakialle ja Puolalle, Länsi-Preussi (Puolan käytävä) ja Posenin seutu Puolalle. Memelin alue, nykyinen Klaipėda ympäristöineen, jäi ympärysvaltojen valvontaan, josta se annettiin myöhemmin Liettualle. Pohjois-Schleswig päätyi kansanäänestyksen jälkeen Tanskalle. Aluesiirrot perustuivat löyhästi eri alueiden kansallisuuksien jakaumaan, tosin strategisista syistä ja merkittävästä saksalaisenemmistöstä huolimatta Danzigista (Gdańsk) tehtiin vapaakaupunki ja Saarin alue siirtyi Kansainliiton valvontaan viideksitoista vuodeksi. Kaikkiaan Saksa menetti 13 % pinta-alastaan; näillä alueilla oli kuitenkin tuotettu 75 % sen rautamalmista, 30 % teräksestä ja 26 % kivihiilestä.
 Muut rajoitukset
 Sopimuksen neljännessä osassa Saksa menetti siirtomaansa pääasiassa Britannialle, ja viides osa rajoitti sen armeijan enintään 100 000 miehen ammattisotilasjoukkoon. Saksalta kiellettiin myös raskas tykistö sekä sukellusveneet, ilmavoimat ja panssarivaunut.
 Saksan laivasto rajoitettiin 15 000 mieheen, kuuteen alle 10 000 tonnin taistelulaivaan, kuuteen risteilijään ja kahteentoista hävittäjään. Ehtoja Saksa rikkoi myöhemmin muun muassa valmistuttamalla sukellusveneitä Hollantiin perustetun insinööritoimiston välityksellä ulkomailla, muun muassa Turussa Crichton-Vulcanin telakalla ja järjestämällä sotaharjoituksia Neuvosto-Venäjän ja Saksan välisen Rapallon sopimuksen salaisen lisäpöytäkirjan perusteella. Saksa siirsi lentokoneteollisuutensa Alankomaihin (Fokker) ja Ruotsiin (muun muassa Svenska Aero, josta kehittyi 1930-luvun lopulla Saab).
 Saksan oli sitouduttava pitämään kaikki sotilaat palveluksessa kahdentoista vuoden ajan ja upseerit 25 vuoden ajan, jottei merkittävä osa asepalvelusikäisistä saisi sotilaskoulutusta eikä reservejä näin muodostuisi. Armeijan esikunnan muodostamista ei sallittu. Yleisesikuntaupseereille maksettiinkin palkkaa tutkijoina muun muassa museoalalla.
 Sotakorvaukset
 Artikla 231 määräsi Saksan hyväksymään täyden vastuun sodan aloittamisesta. Tämän perusteella maa määrättiin korvaamaan kaikki sodassa aiheutetut menetykset ja vahinko, joiden laajuus määrättiin myöhemmin. Sotakorvausten maksun varmistamiseksi kaikki Reinin länsipuoliset alueet miehitettiin viidentoista vuoden ajaksi. Tammikuussa 1921 korvauksiksi määrättiin 226 miljardia kultamarkkaa. Myöhemmin summa alennettiin 132 miljardiin, jota edelleen pidettiin tähtitieteellisenä summana. Tätä kuvaa se, että laskennallisesti Saksa olisi saanut sotakorvaukset maksettua loppuun vasta 1980-luvulla, jos toista maailmansotaa ei olisi tullut.
 Saksa aloitti sotakorvausten maksun uudestaan vuonna 1996 ja maksoi viimeisen 69,9 miljoonan euron erän 3. lokakuuta 2010.
 Ranskan sotakorvausvaatimukset olivat alun perin paljon raskaammat. Sopimuksen ehdot olivat kiistanalaiset jo neuvottelupöydässä, ja niistä käytiin myöhemmin julkista keskustelua. J. M. Keynes ennusti sotakorvausten johtavan Saksan talouden romahdukseen. Yhdysvaltain senaatti ei ikinä hyväksynyt sopimusta, joten Saksan ja Yhdysvaltain välillä tehtiin erillisrauha 1921.
 Japanin palkitseminen
 Artikla 156 siirsi Saksan keisarikunnan kiinalaisen siirtomaa-alueen Shandongin Japanin keisarikunnalle sen sijaan, että alueet olisi palautettu Kiinalle. Tämä johti Kiinassa syvään pettymykseen, joka purkautui mielenosoituksina ja synnytti ”toukokuun neljännen päivän liikkeen”. Kiina ei luonnollisestikaan allekirjoittanut rauhansopimusta. Kiina julisti Saksaa vastaan käydyn sodan päättyneeksi vasta syyskuussa 1919 ja teki erillisen rauhansopimuksen Saksan kanssa vuonna 1921.
 Kansainliitto
 Versailles’n rauhansopimuksessa sovittiin myös Kansainliiton perustamisesta. Kansainliitto aloitti toimintansa 10. tammikuuta 1920, ja sen pysyvänä sijaintipaikkana oli Geneve. Kansainliitto oli presidentti Woodrow Wilsonin ajatus, mutta Yhdysvallat ei ikinä liittynyt siihen. Kansainliitto valvoi Osmanien valtakunnan ja Saksan maiden siirtoa voittoisille ympärysvalloille muodollisesti Kansainliiton alaisuudessa.
 Myöhemmät vaikutukset
 Sodanjälkeinen Saksa koki talousromahduksen ja Keynesin ennustaman hyperinflaation vuosina 1922–1923. Saksan taloudellinen ahdinko vaikutti osaltaan kansallisosialistisen puolueen menestykseen ja Hitlerin valtaannousuun. Hitler käytti Versailles’n häpeärauhaa sekä sen jälkeisen suurtyöttömyyden korjaamista valtaannousussa. Kansallissosialistisen puolueen vaalimenestys ja Hitlerin julistautuminen diktaattoriksi puolestaan vaikuttivat toisen maailmansodan syttymiseen.
 Lähteet
 Kirjallisuutta
 Aiheesta muualla
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: other

text:
Lukolle sunnuntaina kauden avaustappio - maanantaina Otanlahdessa tyttöjen Superpesistä
 Lukolle sunnuntaina kauden avaustappio – maanantaina Otanlahdessa tyttöjen Superpesistä
 Naisten Superpesiksessä vakuuttavasti aloittanut Rauman Lukko oli ennen sunnuntaita tappioitta. Kauden ensimmäinen osui kohdalle Lapualla, kun Virkiä otti lopulta niukan voiton lukemin 2-0 (5-0, 3-2).
 Avausjakso meni raumalaisilta hieman alavireisesti ja kotijoukkue Virkiä pääsi naputtamaan juoksuja tasaiseen tahtiin. Lukko ei saanut omaa sisäpeliään kunnolla kuntoon ja joutui myöntämään kotijoukkueen paremmakseen.
 Toiselle jaksolle Lukko otti paremman startin ja löi heti kaksi juoksua taululle jakson avaavassa sisävuorossaan. Virkiä sai kavennettua matkan varrella yhden juoksun verran ja 1-2-lukemista mentiin neljänteen vuoropariin.
 Lukko ei hyvästä yrityksestä huolimatta saanut lisäjuoksuja tehtyä ja Virkiälle jäi tavoitteeksi saada vähintään yksi juoksu tai edessä olisi Supervuoropari. Lukko onnistui polttamaan etenijän kahdesti, mutta sen jälkeen kotijoukkue sai ajolähdön järjesteltyä.
 Lyöjän paikalle lautasen ääreen asteli kukapa muukaan, kuin edellisellä kierroksella kaikkien aikojen kotiuttajaksi noussut Tanja Vehniäinen. Jokerilyöjä ei epäonnistunut, vaan täräytti pallon maisemiin ja hankki kotijoukkueelleen tarvittavat kaksi juoksua.
 Hyvästä toisen jakson taistelusta huolimatta käteen raumalaisille ei jäänyt sunnuntain ottelusta käteen kuin kokemusta. Kauden avaustappion kärsittyä onkin hyvä kääntää katseet kohti keskiviikon Vihdin vierailua ja sunnuntaina viikon päättävää tiukkaa Satakunnan derbyä.
 - Saimme pelin tauolla kopissa hyvin kerättyä itsemme ja saimme vanhan asenteen takasin. Tästä pelistä jäi hyvin hampaankoloon taistelutahtoa kun huomattiin, että omalla tasollamme pelatessa kaikissa peleissä on pisteet jaossa, pohti Lukon Johanna Käkönen.
 - Tämän päivän peli on nyt jo unohdettu ja katseet on suunnattu seuraavaan peliin. Tappion jälkeen haluaa taas entistä enemmän voittaa, päättäväinen Käkönen jatkoi.
 Otanlahdessa pesisviikko lyödään käyntiin heti maanantaina
 Ennen sunnuntaista Lukon kotiottelua Otanlahdessa pelataan vielä kahdesti. Tiedossa on tyttöjen Superpesiksen ottelut maanantaina ja perjantaina. Kummassakin ottelussa vastustajana on Vihdin Pallo, mutta kotijoukkueena on maanantaina Feran B1-joukkue ja perjantaina B2.
 Hallitseva Suomen mestari Feran B1-joukkue on aloittanut sarjakautensa täysillä sarjapisteillä, mutta otteissa on ollut pientä hermoilua. Pelit ovat parantuneet kuitenkin pykälä pykälältä ja kauden tavoite on pidetty mielessä kaikessa tekemisessä, siksi ei asioiden kanssa ole tarvinnut kiirehtiä.
 - Joukkueen peli on koko ajan menossa parempaan suuntaan, kertoo Essi Maikola.
 - Huomisesta ottelusta lähdetään tietysti kolmea pistettä hakemaan. Joka askel on aina kohti kauden tavoitetta, Maikola jatkaa ja tekee selväksi, että joukkueen tavoite on pitkällä syksyssä.
 B1-joukkueen pelaajista useampikin oli mukana viikonloppuna seurayhteistyön kautta Laitilan Jyskeen paidassa kahden pelin vieraskiertueella. Reissussa Maikola yhdessä Ida Henrikssonin ja Iida Ranteen kanssa aloittivat kunnarikilpailun. Kolmikon kaksi ensimmäistä jäsentä onnistuikin Ykköspesiksessä heti kunnareissa.
 - Tällä hetkellä minä ja Ippe [Henriksson] ollaan jaetulla ykkössijalla. Iitun [Ranne] pistetili on vielä nollilla. Katsotaan että karttuuko oma tili huomenna lisää, Maikola naureskelee.
 Raumalaisjoukkueiden ohjelma alkavalla viikolla:
 - TSU: Fera B1 vs. Vihdin Pallo, ma 27.5. klo 18:00, Otanlahti
 - NSU: Vihdin Pallo vs. Rauman Lukko, ke 29.5. klo 18:00, Vihti.
 - TSU: Pöytyän Urheilijat vs. Fera B2, ke 29.5. klo 18:00, Mynämäellä.
 - TSU: Fera B2 vs. Vihdin Pallo, pe 31.5. klo 18:00, Otanlahti
 - NSU: Rauman Lukko vs. Pesäkarhut (Pori), su 2.6. klo 17:00, Otanlahti
 (TSU = Tyttöjen Superpesis, NSU = Naisten Superpesis)


text:
 |
 52013PC0765
 Prijedlog UREDBE VIJEĆA o raspodjeli ribolovnih mogućnosti na temelju Protokola uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Sejšeli /* COM/2013/0765 final - 2013/0373 (NLE) */
 OBRAZLOŽENJE
 Na temelju ovlaštenja koje joj je dodijelilo
 Vijeće[1],
 Komisija je u ime Europske unije pregovarala s Republikom Sejšeli o obnovi
 Protokola uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice
 i Republike Sejšeli. Nakon završetka pregovora parafiran je novi Protokol 10.
 svibnja 2013. kojim je obuhvaćeno razdoblje od šest godina od donošenja
 odluke Vijeća o potpisivanju i privremenoj primjeni Protokola te nakon
 prestanka valjanosti sadašnjeg Protokola, 17. siječnja 2014.
 Postupak o raspodjeli ribolovnih
 mogućnosti među državama članicama na temelju tog Protokola
 započeo je istodobno s postupcima povezanima s Odlukom Vijeća, uz
 odobrenje Europskog parlamenta, o sklapanju novog Protokola i s Odlukom Vijeća
 o potpisivanju u ime Unije i privremenoj primjeni navedenog Protokola.
 Novim Protokolom ribarima EU-a osiguravaju se
 ribolovne mogućnosti u sejšelskoj ribolovnoj zoni za 40 plivaričara i
 6 plovila s parangalima. U skladu s Ugovorom, trebalo bi odrediti način
 raspodjele ribolovnih mogućnosti među državama članicama.
 Na temelju toga Komisija predlaže da
 Vijeće donese ovu Uredbu.
 2013/0373 (NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o raspodjeli ribolovnih mogućnosti na
 temelju Protokola uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske
 zajednice i Republike Sejšeli
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
 uzimajući u obzir prijedlog Komisije[2],
 budući da:
 (1) Novi Protokol kojim se određuju ribolovne
 mogućnosti i financijski doprinos predviđeni Sporazumom o partnerstvu
 u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Sejšeli parafiran je 10.
 svibnja 2013.
 (2) Vijeće je ... donijelo
 Odluku br. .../2013/EU[3]
 o potpisivanju i privremenoj primjeni novog Protokola uz Sporazum o partnerstvu
 u ribarstvu.
 (3) Trebalo bi odrediti
 način raspodjele ribolovnih mogućnosti među državama
 članicama u razdoblju primjene novog Protokola
 (4) U skladu s člankom 10.
 stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1006/2008[4], ako se pokaže da ribolovne
 mogućnosti dodijeljene Uniji na temelju Protokola nisu u potpunosti
 iskorištene, Komisija o tome obavještava predmetne države članice.
 Izostanak odgovora u roku koji određuje Vijeće smatra se potvrdom da
 plovila predmetnih država članica ne iskorištavaju u potpunosti svoje
 ribolovne mogućnosti u zadanom razdoblju. Potrebno je odrediti taj rok.
 (5) Ova bi se Uredba trebala
 primjenjivati od početka privremene primjene Protokola,
 DONIJELO JE OVU UREDBU:
 Članak 1.
 1. Ribolovne mogućnosti određene Protokolom uz
 Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike
 Sejšeli („Protokol”) raspodjeljuju se među državama članicama kako
 slijedi:
 a) Tunolovci plivaričari
 Španjolska || 16 plovila
 Francuska || 22 plovila
 Italija || 2 plovila
 b) Plovila s površinskim parangalima
 Španjolska || 2 plovila
 Francuska || 2 plovila
 Portugal || 2 plovila
 2. Uredba (EZ)
 br. 1006/2008 primjenjuje se ne dovodeći u pitanje Sporazum o
 partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Sejšeli
 („Sporazum”) i Protokol.
 3. Ako zahtjevima za izdavanje
 odobrenja za ribolov država članica iz prvog stavka nisu obuhvaćene
 sve ribolovne mogućnosti utvrđene Protokolom, Komisija uzima u obzir
 zahtjeve za izdavanje odobrenja za ribolov drugih država članica u skladu
 s člankom 10. Uredbe (EZ) br. 1006/2008.
 4. Rok u kojem države
 članice moraju potvrditi da ne iskorištavaju u potpunosti ribolovne
 mogućnosti dodijeljene na temelju Sporazuma, kako je navedeno u
 članku 10. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1006/2008, iznosi 10 radnih dana
 od datuma kada Komisija obavijesti države članice da ribolovne
 mogućnosti nisu iscrpljene.
 Članak 2.
 Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana
 od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od 18. siječnja 2014.
 Ova je Uredba u cijelosti
 obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za
 Vijeće
 Predsjednik
 [1] Odluka Vijeća br. 6497/2013 od 15.
 veljače 2013.
 [2] SL C, , str. .
 [3] SL L....
 [4] Uredba Vijeća (EZ) br. 1006/2008 od 29. rujna 2008.
 o odobravanju ribolovnih aktivnosti koje ribarska plovila Zajednice obavljaju
 izvan voda Zajednice i o pristupu plovila trećih zemalja vodama Zajednice,
 te o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2874/93 i (EZ) br. 1627/94 i stavljanju
 izvan snage Uredbe (EZ) br. 3317/94 (SL L 286, 29.10.2008., str. 33).


text:
 12.5.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 141/12
 HOTĂRÂREA CURȚII
 din 31 ianuarie 2011
 în cauza E-13/10
 Aleris Ungplan AS/Autoritatea AELS de Supraveghere
 (Refuzul Autorității AELS de Supraveghere de a iniția o acțiune ca urmare a neîndeplinirii prezumate, de către un stat AELS, a obligațiilor care îi revin în domeniul achizițiilor publice – măsuri care pot face obiectul acțiunii – admisibilitate)
 2011/C 141/12
 În cauza E-13/10 – Aleris Ungplan AS/EFTA Surveillance Authority – ACȚIUNE, în temeiul articolului 36 al doilea paragraf din Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, având ca obiect anularea Deciziei nr. 248/10/COL din 21 iunie 2010 privind achizițiile publice în domeniul serviciilor de îngrijire a tinerilor, Curtea, compusă din Carl Baudenbacher, președinte, Thorgeir Örlygsson (judecător-raportor) și Per Christiansen, judecător, a pronunțat, la 31 ianuarie 2011, o hotărâre a cărei parte dispozitivă este următoarea:
 1.
 acțiunea este respinsă ca inadmisibilă;
 2.
 solicitantul suportă costurile de procedură.


text:
 Fógra dlíthiúil tábhachtach
 |
 12008M/PRO/16
 Leagan comhdhlúite den Chonradh ar an Aontas Eorpach - PRÓTACAIL - Prótacal (Uimh. 16) maidir le forálacha áirithe a bhaineann leis an Danmhairg
 Official Journal 115 , 09/05/2008 P. 0287 - 0287
 PRÓTACAL (Uimh. 16)MAIDIR LE FORALÁCHA ÁIRITHE A BHAINEANN LEIS AN DANMHAIRGTÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,AG FÉACHAINT DO Bhunreacht na Danmhairge ina bhfuil forálacha a fhéadfaidh a thabhairt reifreann a bheith intuigthe sa Danmhairg sula dtarscaoilfidh an Danmhairg a maolú,ÓS RUD É gur chuir rialtas na Danmhairge in iúl don Chomhairle an 3 Samhain 1993 nach raibh sé ar intinn aige a bheith rannpháirteach sa tríú céim den aontas eacnamaíoch agus airgeadaíochta,TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh:1. Ag féachaint don fhógra a thug Rialtas na Danmhairge don Chomhairle an 3 Samhain 1993, beidh maolú ag an Danmhairg. Is é éifeacht an mhaolaithe go mbeidh airteagail uile agus forálacha uile na gConarthaí agus Reacht an CEBC agus BCE a dhéanann tagairt do mhaolú infheidhme ar an Danmhairg.2. Maidir leis an maolú a aisghairm, ní thionscnófar an nós imeachta dá dtagraítear in Airteagal 140 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh ach amháin arna iarraidh sin don Danmhairg.3. I gcás stádas an mhaolaithe a aisghairm, ní bheidh forálacha an Phrótacail seo infheidhme a thuilleadh.--------------------------------------------------


text:
ΑΝΟΙΧΤΗ ΣΥΝΕΛΕΥΣΗ ΣΥΜΒΑΣΙΟΥΧΩΝ περιφερειακής ενότητας Ρεθύμνου: ΠΡΟΚΗΡΥΞΗ ΓΙΑ ΤΑ ΠΡΟΓΡΑΜΜΑΤΑ ΤΟΥ ΟΑΕΔ από την Εργατική Αντιφασιστική δράση
 ΠΡΟΚΗΡΥΞΗ ΓΙΑ ΤΑ ΠΡΟΓΡΑΜΜΑΤΑ ΤΟΥ ΟΑΕΔ από την Εργατική Αντιφασιστική δράση
 ΠΡΟΚΗΡΥΞΗ ΓΙΑ ΤΑ
 http://erad.gr/?p=463
 Το λένε “μνημόνιο”. Αλλά έχει ένα διεθνές όνομα, δοκιμασμένο σε διάφορα μέρη του κόσμου: “πρόγραμμα δομικής προσαρμογής”. Παντού ο στόχος είναι ο ίδιος: η βίαιη υποτίμηση της εργασίας, η βίαιη υποτίμηση των εργατών. Παντού το μεσοπρόθεσμο αποτέλεσμα είναι το ίδιο: στρατιές ανέργων.
 Η ανεργία εμφανίζεται σαν κάτι αναπόφευκτο, σαν φυσικό φαινόμενο: επιχειρήσεις και μαγαζιά κλείνουν. Αλλά αυτό είναι μαγική εικόνα, μικρής διάρκειας. Άλλες επιχειρήσεις και άλλα μαγαζιά (συχνά με τους ίδιους ιδιοκτήτες όπως πριν) θα ξανανοίξουν, για να προσλάβουν ακόμα πιο φτηνούς μισθωτούς – αυτούς κι αυτές που εν τω μεταξύ βούλιαξαν στην απελπισία της ανεργίας.
 Το σημαντικότερο είναι πως η ανεργία μεθοδεύεται σταθερά και συστηματικά, και κανείς δεν το προσέχει. Ο συνολικός χρόνος εργασίας σε μια κοινωνία “σε κρίση” δεν μοιράζεται ομοιόμορφα σε όσους κι όσες ψάχνουν για δουλειά. Αν γινόταν αυτό θα δουλεύαμε όλοι αρκετά λιγότερο, απαιτώντας φυσικά αξιοπρεπείς μισθούς. Οι άνεργοι είναι εκατοντάδες χιλιάδες. Κι άλλοι τόσοι είναι αυτοί που δουλεύουν 50 και 60 ώρες τη βδομάδα για να τα φέρουν βόλτα αξιοπρεπώς. Γιατί, λοιπόν, να μη δουλεύουμε λιγότερο και να δουλεύουμε όλοι πληρωμένοι με μισθούς της προκοπής;
 Τα αφεντικά και οι πολιτικοί τους εκπρόσωποι ΔΕΝ ΘΕΛΟΥΝ ΜΕ ΤΙΠΟΤΑ να γίνει έτσι! Η ακόμα πιο βίαιη εκμετάλλευσή μας, η “φτηνή δουλειά”, εξασφαλίζεται εάν υπάρχει μια μεγάλη θάλασσα ανέργων. Που είναι διατεθειμένοι να δουλέψουν για ψίχουλα. Πρόκειται για έναν ωμό, βίαιο εκβιασμό σε βάρος του συνόλου των εργατών και εργατριών, είτε δουλεύουν είτε όχι.
 Σ’ αυτό το σημείο έρχεται ο ΟΑΕΔ. Για να καταγράψει, να χειραγωγήσει και να κατευθύνει αυτήν την μεγάλη θάλασσα διαθέσιμης και “φτηνής” εργατικής δύναμης. Ο ΟΑΕΔ ως τώρα ήταν γνωστός σαν ένας κρατικός μηχανισμός πρόνοιας: αυτός που έδινε τα επιδόματα ανεργίας. ΟΧΙ ΠΙΑ!! Ο ΟΑΕΔ μετρέπεται σε κεντρικό ελεγκτή της “αγοράς
 εργασίας” και ειδικά όλων όσων κατά περιόδους είναι άνεργοι. Μετατρέπεται, επίσης, σε εργοδότη: το μεγαλύτερο γραφείο ενοικίασης εργαζομένων για λογαριασμό δημόσιων και ιδιωτικών επιχειρήσεων.
 Τα πολυδιαφημισμένα προγράμματα “επιταγή κατάρτισης” και “κοινωφελής εργασία”, χρηματοδοτούμενα κυρίως απ’ το ευρωπαϊκό ομόσπονδο κράτος (ΕΣΠΑ) αποτελούν το πρώτο μαζικό κύμα “αξιοποίησης” αυτής της διαθέσιμης υποτιμημένης εργασίας. Για λογαριασμό όλων των αφεντικών που “δεν βγαίνουν”, “δεν μπορούν’, “ζορίζονται”: δημόσιων και δημοτικών υπηρεσιών, αλλά και ιδιωτών εργοδοτών. Με μισθούς κατώτερους συχνά ακόμα και απ’ τον τσακισμένο βασικό μισθό, ειδικευμένοι νέοι εργάτες, καλούνται να δουλέψουν φουρνιές – φουρνιές σε μικρής διάρκειας (5 μήνες) προγράμματα, χωρίς κανένα απ’ τα δικαιώματα που προέβλεπε κάποτε η εργατική νομοθεσία. Δεκάδες χιλιάδες άνεργοι και άνεργες έχουν ενταχθεί σ’ αυτά, σπρωγμένοι απ’ την ανάγκη· σε πολλές περιπτώσεις δεν πληρώνονται καν όταν δουλεύουν, αλλά μετά από πολλούς μήνες...
 Σε αρκετές περιπτώσεις επίσης (κι αυτό πρόκειται να γενικευτεί σύμφωνα με τα ευρωπαϊκά πρότυπα) αν έχουν κάρτα ανεργίας, δεν μπορούν να αρνηθούν αυτό το είδος
 “δουλειάς”, γιατί τότε διαγράφονται απ’ τους καταλόγους των ανέργων. Χάνοντας οποιεσδήποτε ελάχιστες παροχές.
 Πρόκειται για μια σύγχρονη μορφή δουλείας.
 Τέτοιος είναι ο δεύτερος ωμός, φασιστικός εκβιασμός σε βάρος μας, αυτή την φορά κατευθείαν απ’ το κράτος, μέσω του ΟΑΕΔ και παρόμοιων οργανισμών: δουλειά με πλήρες ωράριο, χωρίς δικαιώματα, για ελάχιστα λεφτά· και βγάλε τον σκασμό!
 Το γεγονός ότι οι μισθοί είναι γενικά ακόμα πιο κάτω απ’ τον άθλιο κατώτατο βασικό μισθό, στα 490 ευρώ, πρέπει να τονιστεί ιδιαίτερα. Ακόμα και με βάση την ισχύουσα αντιεργατική νομοθεσία τέτοιοι μισθοί είναι παράνομοι. Αλλά είναι το ίδιο το κράτος που παρανομεί, επικαλούμενο “έκτακτη ανάγκη”. Κι έτσι κλείνει το μάτι στους ιδιώτες εργοδότες να παρανομήσουν το ίδιο, να ρίξουν δηλαδή μισθούς και μεροκάματα ακόμα πιο χαμηλά, εντείνοντας την τρομοκρατία των απολύσεων χωρίς αποζημίωση, και όλα τα υπόλοιπα.
 Κι επειδή ο σύγχρονος ολοκληρωτισμός εγκαθίσταται και στη γλώσσα, αυτές οι δεκάδες χιλιάδες νέοι και νέες που πέφτουν στην μέγγενη της “ενεργητικής αντιμετώπισης της ανεργίας”, των πιο πάνω προγραμμάτων δηλαδή, δεν αναγνωρίζονται σαν εργάτες, σαν εργαζόμενοι, σαν μισθωτοί. Αποκαλούνται ωφελούμενοι! Σα να χρωστάνε και χάρη!! Ενώ οι πραγματικά ωφελημένοι είναι μόνο οι εργοδότες.
 Ως εργατική αντιφασιστική δράση καταλαβαίνουμε ότι έτσι δημιουργούνται σύγχρονα στρατόπεδα εργασίας. Χωρίς συρματοπλέγματα, διάχυτα μέσα στην κοινωνία, αόρατα, αλλά με μεγάλη βία συναισθηματική και ψυχολογικούς καταναγκασμούς. Με θηριώδεις φύλακες απ’ την μια μεριά την ανάγκη, και απ’ την άλλη τους κρατικούς θεσμούς, απ’ τον ΟΑΕΔ και τις διάφορες δημόσιες υπηρεσίες, ως την ευρωπαϊκή ένωση.
 Δεν θα το ανεχτούμε! Δεν θα υποχωρήσουμε στους εκβιασμούς τους! Θα πολεμήσουμε: η εργασία δημιουργεί τον πλούτο των κοινωνιών!
 Πηγή: http://erad.gr/
 Αναρτήθηκε από anoixti syneleusi στις 8:11 π.μ.


text:
Johannes Rosengren, född den 24 september 1871 i Skurup, död den 18 juni 1930 i Göteborg, var en svensk skeppsbyggnadsingenjör och högskolelärare.
 Rosengren avlade 1897 ingenjörsexamen inom skeppsbyggerifacket vid Chalmers tekniska institut, var 1897–1901 anställd vid svenska och engelska skeppsvarv, 1901–1905 vid Howaldtswerke i Kiel, förestod 1905–1915 skeppsvarvet vid Kockums mekaniska verkstad i Malmö samt medverkade vid eller ledde byggandet av ett stort antal fartyg för örlogs- och handelsmarinerna liksom flytdockor.
 Rosengren utnämndes 1914 till förste fartygsinspektör i Göteborgs distrikt inom den då nyinrättade statens fartygsinspektion. Han blev 1916 tillförordnad och 1917 ordinarie professor i skeppsbyggen vid Chalmers tekniska institut och var även, sedan 1918, officiell besiktningsman för fartyg i Göteborg samt utövade konsulterande ingenjörsverksamhet inom skeppsbyggnadsfacket.
 Som statens ombud övervakade Rosengren byggandet av 12 000-tons flytdockan i Göteborg samt uppgjort för svensk-finska trafikkommissionens (1922–1923) räkning förslag till tågfärja och ångfartyg för trafiken Sverige–Finland. Han företog omfattande utländska studieresor och skrev reseberättelser samt uppsatser, företrädesvis rörande det praktiska skeppsbyggeriet. Rosengren är begravd på Båstads kyrkogård.
 Källor
 Johannes Rosengren på Gravar.se
 Noter
 Svenska professorer i skeppsbyggnadslära
 Personer verksamma vid Chalmers tekniska högskola
 Svenska ingenjörer under 1900-talet
 Personer från Skurups socken
 Födda 1871
 Avlidna 1930
 Män
 Ugglan