type: caselaw

text:
 17.11.2014
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 409/24
 Rješenje Suda (deveto vijeće) od 17. srpnja 2014. (zahtjev za prethodnu odluku Administrativen sad – Varna – Bugarska) – Levent Redzheb Yumer protiv Direktor na Teritoriyalna direktsia na Natsionalna agentsia za prihodite – Varna
 (Predmet C-505/13) (1)
 ((Porez na dohodak - Članak 2. UEU-a - Članci 20. i 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima - Načela pravne sigurnosti, djelotvornosti i proporcionalnosti - Pravo na umanjenje poreza na dohodak poljoprivrednika - Isključenje fizičkih osoba koje se bave poljoprivredom - Provedba prava Unije - Izostanak - Očita nenadležnost Suda))
 2014/C 409/35
 Jezik postupka: bugarski
 Sud koji je uputio zahtjev
 Administrativen sad – Varna
 Stranke glavnog postupka
 Tužitelj: Levent Redzheb Yumer
 Tuženik: Direktor na Teritoriyalna direktsia na Natsionalna agentsia za prihodite – Varna
 Izreka
 1.
 Sud Europske unije očito je nenadležan za odgovor na prethodna pitanja koja je Administrativen sad Varna (Bugarska) postavio odlukom od 5. rujna 2013.
 2.
 Prvo i drugo postavljeno pitanje očito je nedopušteno u dijelu u kojem se odnosi na tumačenje članka 2. UEU-a.
 (1) SL C 344, 23.11.2013.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 26.9.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 254/6
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 924/2013
 z 25. septembra 2013,
 ktorým sa otvárajú colné kvóty Únie na poľnohospodárske výrobky s pôvodom v Strednej Amerike a stanovuje sa ich správa
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na rozhodnutie Rady 2012/734/EÚ z 25. júna 2012 o podpise Dohody, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej v mene Európskej únie, a o predbežnom vykonávaní časti IV dohody, ktorá sa týka obchodných záležitostí (1), a najmä na jeho článok 6,
 keďže:
 (1)
 Rozhodnutím 2012/734/EÚ sa schválil podpis Dohody, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej, v mene Európskej únie (ďalej len „dohoda“). Podľa rozhodnutia 2012/734/EÚ sa bude dohoda predbežne uplatňovať do ukončenia postupov potrebných na jej uzavretie. Dohoda sa predbežne vykonáva od 1. augusta 2013.
 (2)
 Dodatok 2 k prílohe I k dohode sa týka dovozných colných kvót EÚ na tovar s pôvodom v Strednej Amerike. Preto je nutné otvoriť colné kvóty pre takéto výrobky.
 (3)
 Colné kvóty by mala Komisia spravovať na základe zásady „kto prv príde, ten prv berie“ v súlade s nariadením Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2). Na využitie colných koncesií stanovených v tomto nariadení by výrobky uvedené v prílohe mali byť doplnené dôkazom o pôvode, ako sa stanovuje v dohode. Príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (3), zmenená a doplnená vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 927/2012 (4), obsahuje nové číselné znaky KN, ktoré sa líšia od číselných znakov uvedených v dohode. Nové číselné znaky by sa preto mali zohľadniť v prílohe k tomuto nariadeniu.
 (4)
 Keďže dohoda nadobúda platnosť 1. augusta 2013, toto nariadenie by sa malo uplatňovať od toho istého dátumu.
 (5)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre colný kódex,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Otvárajú sa colné kvóty Únie na tovar s pôvodom v Strednej Amerike, ktorý je uvedený v prílohe.
 Článok 2
 Clá uplatniteľné na dovoz tovaru s pôvodom v Strednej Amerike, ktorý je uvedený v prílohe, do Únie, sa pozastavujú v rámci príslušných colných kvót uvedených v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 3
 K výrobkom uvedeným v prílohe sa priloží dôkaz o pôvode v zmysle dodatku 3 k prílohe II k dohode.
 Článok 4
 Colné kvóty uvedené v prílohe spravuje Komisia v súlade s článkami 308a až 308c nariadenia (EHS) č. 2454/93.
 Článok 5
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Uplatňuje sa od 1. augusta 2013.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 25. septembra 2013
 Za Komisiu
 predseda
 José Manuel BARROSO
 (1) Ú. v. EÚ L 346, 15.12.2012, s. 1.
 (2) Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1.
 (3) Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1.
 (4) Ú. v. EÚ L 304, 31.10.2012, s. 1.
 PRÍLOHA
 Bez ohľadu na pravidlá výkladu kombinovanej nomenklatúry má znenie opisu výrobkov iba informatívny charakter, pričom preferenčný režim sa v kontexte tejto prílohy určuje na základe číselných znakov KN platných v čase prijatia tohto nariadenia.
 Poradové číslo
 Číselný znak KN
 Opis tovaru
 Obdobie kvóty
 Objem ročnej kvóty
 (v tonách čistej hmotnosti, pokiaľ nie je uvedené inak)
 09.7300
 0201
 0202
 Mäso z hovädzieho dobytka, čerstvé, chladené alebo mrazené
 Od 1.8.2013 do 31.12.2013
 3 959 (1)
 Od 1.1. do 31.12.2014 a pre každé nasledujúce obdobie od 1.1. do 31.12.
 9 975 (1)
 (2)
 09.7301
 0703 20
 Cesnak
 Od 1.8.2013 do 31.12.2013
 230
 Od 1.1. do 31.12.2014 a pre každé nasledujúce obdobie od 1.1. do 31.12.
 550
 09.7302
 0711 51
 Huby rodu Agaricus dočasne konzervované, ale v danom stave nevhodné na priamu spotrebu
 Od 1.8.2013 do 31.12.2013
 115
 2003 10
 Huby rodu Agaricus pripravené alebo konzervované inak ako s použitím octu alebo kyseliny octovej.
 Od 1.1. do 31.12.2014 a pre každé nasledujúce obdobie od 1.1. do 31.12.
 275
 09.7303
 1006 20 15
 1006 20 17
 1006 20 96
 1006 20 98
 Lúpaná ryža, s dlhými zrnami
 Od 1.8.2013 do 31.12.2013
 8 334
 1006 30 25
 1006 30 27
 1006 30 46
 1006 30 48
 1006 30 65
 1006 30 67
 1006 30 96
 1006 30 98
 Polobielená alebo bielená ryža, s dlhými zrnami
 Od 1.1. do 31.12.2014 a pre každé nasledujúce obdobie od 1.1. do 31.12.
 21 000 (3)
 09.7304 (4)
 2208 40 51
 2208 40 99
 Rum a ostatné destiláty získané destiláciou skvasených produktov cukrovej trstiny, v nádobách s objemom viac ako 2 litre
 Od 1.8.2013 do 31.12.2013
 2 917 hektolitrov (vyjadrené v ekvivalente čistého alkoholu)
 Od 1.1. do 31.12.2014 a pre každé nasledujúce obdobie od 1.1. do 31.12.
 7 300 hektolitrov (vyjadrené v ekvivalente čistého alkoholu) (5)
 09.7305
 0710 40
 0711 90 30
 2001 90 30
 2004 90 10
 2005 80
 Kukurica cukrová
 Od 1.8.2013 do 31.12.2013
 600
 Od 1.1. do 31.12.2014 a pre každé nasledujúce obdobie od 1.1. do 31.12.
 1 560 (6)
 09.7306
 1108 14 00
 Maniokový (cassavový) škrob
 Od 1.8.2013 do 31.12.2013
 2 084
 Od 1.1. do 31.12.2014 a pre každé nasledujúce obdobie od 1.1. do 31.12.
 5 000
 09.7307 (4)
 1701 13
 1701 14
 1701 91
 1701 99
 Trstinový alebo repný cukor a chemicky čistá sacharóza, v pevnom stave, iné ako surový cukor neobsahujúci pridané ochucovacie látky alebo farbivá
 Od 1.8.2013 do 31.12.2013
 62 500 (vyjadrené v ekvivalente surového cukru)
 1702 30
 Glukóza a glukózový sirup, neobsahujúce fruktózu alebo obsahujúce v sušine menej ako 20 % hmotnosti fruktózy
 Od 1.1. do 31.12.2014 a pre každé nasledujúce obdobie od 1.1. do 31.12.
 154 500 (vyjadrené v ekvivalente surového cukru) (7)
 1702 40 90
 Glukóza a glukózový sirup iný ako izoglukóza, obsahujúce v suchom stave najmenej 20 %, ale menej ako 50 % hmotnosti fruktózy okrem invertného cukru
 1702 50
 Chemicky čistá fruktóza
 1704 90 99
 Ostatné cukrovinky, neobsahujúce kakao
 1702 90 30
 1702 90 50
 1702 90 71
 1702 90 75
 1702 90 79
 1702 90 80
 1702 90 95
 Iné cukry vrátane invertného cukru a iných cukrov a cukrových sirupových zmesí obsahujúcich v sušine 50 % hmotnosti fruktózy, okrem chemicky čistej maltózy
 1806 10 30
 1806 10 90
 Kakaový prášok, obsahujúci 65 % alebo viac hmotnosti sacharózy alebo izoglukózy vyjadrenej ako sacharóza
 Ex18062095
 Ostatné prípravky v blokoch, tabuľkách alebo tyčinkách, vážiace viac než 2 kg alebo tekuté, vo forme pasty, prášku, granulované alebo v ostatných voľne ložených formách, v nádobách alebo v bezprostrednom obale, s hmotnosťou obsahu presahujúcou 2 kg a obsahujúce menej než 18 % hmotnosti kakaového masla a obsahujúce 70 % alebo viac hmotnosti sacharózy
 Ex18069090
 Ostatné čokoládové a ostatné potravinové prípravky obsahujúce kakao, obsahujúce 70 % alebo viac hmotnosti sacharózy (vrátane invertného cukru vyjadreného ako sacharóza)
 1901 90 99
 Ostatné potravinové prípravky z múky, krúp, krupice, škrobu alebo zo sladového výťažku, neobsahujúce kakao alebo obsahujúce menej ako 40 hmotnostných % kakaa v prepočte na úplne odtučnenú bázu, obsahujúce 70 % alebo viac hmotnosti sacharózy; ostatné potravinové prípravky z tovaru položiek 0401 až 0404, neobsahujúce kakao alebo obsahujúce menej než 5 % hmotnosti kakaa v prepočte na úplne odtučnenú bázu
 2006 00 31
 2006 00 38
 Ovocie (okrem tropického ovocia a zázvoru), zelenina, orechy (okrem tropických orechov), ovocné kôry a šupy a ostatné časti rastlín, konzervované cukrom (máčaním, glazovaním alebo kandizovaním)
 2007 91 10
 2007 99 20
 2007 99 31
 2007 99 33
 2007 99 35
 2007 99 39
 Džemy, ovocné rôsoly, lekváre, ovocné alebo orechové pyré a ovocné alebo orechové pasty, získané varením
 Ex20 09
 Ovocné šťavy (okrem paradajkovej šťavy, štiav z tropického ovocia a zmesí štiav z tropického ovocia) a zeleninové šťavy s hodnotou, ktorá nepresahuje 30 EUR za 100 kg čistej hmotnosti, nezakvasené a bez prídavku alkoholu, obsahujúce 30 % alebo viac hmotnosti pridaného cukru
 Ex21011298
 Ex21012098
 Prípravky na základe kávy, čaju alebo maté obsahujúce 70 % alebo viac hmotnosti sacharózy
 Ex21069098
 Ostatné potravinové prípravky, ktoré nie sú špecifikované alebo zahrnuté inde, obsahujúce 70 % alebo viac hmotnosti sacharózy
 3302 10 29
 Zmesi vonných látok a zmesi na základe jednej alebo niekoľkých týchto látok druhov používaných v nápojovom priemysle, obsahujúce všetky ochucujúce prísady charakterizujúce nápoj, so skutočným objemovým alkoholometrickým titrom nepresahujúcim 0,5 %
 (1) Vyjadrených v jatočnej hmotnosti podľa ekvivalentu: 100 kg nevykosteného mäsa je ekvivalentných 70 kg vykosteného mäsa.
 (2) S nárastom o 475 ton každý rok od 1. januára 2015.
 (3) S nárastom o 1 000 ton každý rok od 1. januára 2015.
 (4) Platí pre krajiny Strednej Ameriky s výnimkou Panamy.
 (5) So zvýšením o 300 hektolitrov (vyjadrené v ekvivalente čistého alkoholu) každý rok od roku 1. januára 2015.
 (6) S nárastom o 120 ton každý rok od 1. januára 2015.
 (7) So zvýšením o 4 500 ton (vyjadrené v ekvivalente surového cukru) každý rok od 1. januára 2015.


type: wikipedia

text:
Stanisław Vincenz (* 30. november 1888, Sloboda-Rungurska, Ukrajina – † 28. január 1971, Lausanne, Švajčiarsko) bol poľský filozof, básnik, esejista a prekladateľ.
 Pôsobil v emigrácii vo Francúzsku a Švajčiarsku, kde sa venoval regionálnej problematike poľských Huculov a Goralov.
 Výber z diela
 cyklus Na wysokiej połoninie:
 1. Prawda starowieku (Varšava 1938);
 2. Nowe czasy (Zwada) (Londýn 1970); Nowe czasy (Listy z nieba) Londýn 1974;
 3. Barwinkowy wianek (Londýn 1979);
 O książkach i czytaniu (Budapešť 1942)
 Po stronie pamięci (Paríž 1965)
 Dialogi z Sowietami (Londýn 1966)
 Tematy żydowskie (Londýn 1977)
 Z perspektywy podróży (Krakov 1980)
 Po stronie dialogu (Varšava 1983)
 Powojenne perypetie Sokratesa (Krakov 1985)
 Outopos. (Vroclav 1992)
 Atlantyda. (Varšava 1994)
 Iné projekty
 Externé odkazy
 Nota biograficzna w Wirtualnej Bibliotece Literatury Polskiej Uniwersytetu Gdańskiego
 Monika Kasprzak, Człowiek dialogu
 Utwory Stanisława Vincenza
 Zdroj
 Poľskí filozofi


text:
Prazeodím je kemični element, ki ima v periodnem sistemu simbol Pr in atomsko število 59. Prazeodim je mehak kovinski element srebrne barve iz skupine lantanoidov. Nekako bolj je odporen proti koroziji na zraku kot evropij, lantan, cerij ali neodim, vendar razvije zeleno oksidno prevleko, ki na zraku odpada, ter tako izpostavi oksidaciji še več kovine. Zaradi tega je prazeodim treba shranjevati pod lahkim mineralnim oljem ali zapečatenega v plastiko ali steklo.
 Sklici
 Zunanje povezave
 Seznam elementov na webu/Pr/v en
 Kemični elementi
 Lantanoidi
 1895 v znanosti


text:
Spårvidd uttrycker avståndet mellan rälerna på ett järnvägsspår. Spårvidden mäts mellan rälshuvudenas innerkanter 14 mm under överkanten. Den vanligaste spårvidden idag är 1 435 mm (normalspår). Spårvidd kan även avse landsvägsfordon men mäts då mellan de axiella mittpunkterna på hjulen.
 Spårviddens historiska betydelse
 Ett smalt spår är billigare att bygga eftersom slipers blir kortare och banvallen smalare. Dessutom kan kurvradierna göras mindre med bibehållna gångegenskaper. För att göra systemet (smalspåret) billigare har fordonen gjorts mindre och lättare, vilket medfört att klenare och därmed billigare räls kunnat användas. Även klenare banunderbyggnad blir därav fallet. En myt har därför etablerats att det är på grund av spårvidden som lastförmågan och lastprofilen blivit sämre. Detta är dock fel, till exempel världens tyngsta tåg, malmtåg i Sydafrika, går på smalspår och transporter av normalspåriga vagnar på överföringsvagnar visar att detta inte stämmer. När det gäller hastighet blir den dock lägre, högsta hastighet är 160 km/h för 1 067 mm spårvidd.
 I järnvägens barndom var transporterna mest lokala utmed banan. Arbetskraften var billig, så att omlastning till vagnar på en annan bana var enkel. Många banor byggdes därför smalspåriga, medan de längre banorna gjordes bredare. Storbritannien, som byggde sina första järnvägar mycket tidigt och som också exporterade lokomotiv, valde avståndet 5 fot (1 524 mm) mellan ytterkanterna på rälsen, vilket blev lika med 1 435 mm mellan rälsens innerkanter, alltså det som avgör spårvidden i detta sammanhang. Storbritannien valde detta som standard 1845 och deras föredöme gjorde att större delen av Europa och även Amerika valde samma spårvidd. Så skedde även i Sverige. Allt eftersom järnvägarna byggdes ut och bildade nätverk genom länderna, så ökade behoven av längre transporter. Nackdelarna med omlastningar vid spårviddsbyten blev uppenbara och en standardisering började. 1 435 mm blev då normalspår i Sverige och många banor byggdes om till denna spårvidd. Resterande smalspåriga banor lades senare ned, med undantag för Roslagsbanan i Stockholms län.
 I Ryssland anlitades amerikanen George Washington Whistler när första banan mellan S:t Petersburg och Moskva byggdes. Han föreslog 5 fot (1 524 mm, räknat mellan rälsens innerkanter) vilket senare avrundades till 1 520 mm och sedermera blev standard ända bort till Stilla havet och också blev standard i Finland och Baltikum, som på den tiden ingick i det ryska riket. Därmed kom det att finnas två olika standarder med stor spridning, vilket fortfarande försvårar järnvägstransporter mellan Västeuropa och Östeuropa. Det har diskuterats om de baltiska staterna med EU-stöd ska bygga om till 1 435 mm, vilket ligger på is (2013). Man nöjer sig mest med upprustning (jämför Rail Baltica).
 I Spanien och Portugal valde man också egna spårvidder. Spanien har fått stora stöd till nybyggen med normalspår, men har inte byggt om äldre spår. När man byggt nya banor för höghastighetståg i Japan, Kina och Västeuropa har man valt 1 435 mm. Dessa banor används inte heller för godstrafik.
 Irland har en egen spårvidd trots att det tillhörde Storbritannien när spårvidden valdes, vilket beror på att spårvidden inte ännu hade standardiserats där.
 Spårvidden i USA gjordes enhetliga på någon dag i ett massivt projekt efter omfattande förberedelser, efter att järnvägstransporterna mellan nord- och sydstaterna vuxit tillräckligt för att omlastning skulle vara ohållbart.
 Rälsens fastsättning
 Rälsens fastsättning mot slipers kallas befästning. Befästningen sker med olika metoder som garanterar att spårvidden håller sig inom specificerade toleranser. I mycket snäva kurvor, med kurvradier under 200 meter ska man öka spårvidden med multipplar om 5 mm upptill +30 mm, beroende på vilken radie som kurvan har. Spårvidden kontrolleras med ett mätverktyg, en spårviddsmätare, som läggs vinkelrätt och mäter spårvidden. En variant av mätare kallas Sola-pass, beroende på att det tillverkades av det Österrikiska företaget Sola.
 I växlar gäller speciella mått och det är viktigt att löpande kontrollera dessa för att förebygga urspårningar efter slitage.
 Hjulflänsarnas avstånd
 Avståndet mellan hjulens flänsar är några millimeter mindre än spårvidden. Anledningen till detta är att en hjulaxel måste kunna röra sig lite i sidled för att den koniska ytan ska kunna styra hjulet mot centrum. Se gångegenskaper.
 Toleransen mellan spårvidden och flänsavståndet gör att till exempel Finland och Ryssland kan köra på varandras banor fastän deras spårvidder skiljer 4 mm (1 524 resp. 1 520 mm)
 Spår med flera spårvidder
 På vissa banor har man behov av att tåg med olika spårvidder kan köras. Det kräver att tre eller fyra räler används. Samma teknik har använts när en linje byggts om till normalspår.
 På banor med och mm och på sträckor med och 891 mm har man treskensspår, en gemensam räl och en för vardera spårvidden. Det senare användes mellan Linköping och Västervik under ombyggnadstiden. Ett par kilometer finns fortfarande på sträckan Jenny–Västervik. Treskensspår finns på flera håll i världen, till exempel genom Seikantunneln i Japan.
 När det gäller mm och mm är det inte tekniskt möjligt att använda treskensspår, eftersom de två räler som då ej skulle vara gemensamma inte skulle få plats intill varandra. Därför har man mellan Haparanda och Torneå fyrskensspår istället.
 Det är inte bara spårvidden som bestämmer var tåg kan köras
 Den standardiserade infrastrukturen som en bana utgör, består av flera standarder förutom spårvidden:
 Kontaktledningens ström, spänning och frekvens (vid växelström) kan skilja sig åt betydligt på elektrifierade spår- och järnvägar.
 Rälsprofil, rälshuvudet kan se ut på olika sätt. Rälsen kan också ha olika dimensioner.
 Hjulen och dess flänsar kan vara utförda på flera olika sätt.
 Säkerhetssystem som tåget måste vara byggt för, till exempel kortslutning av spårledningar, avläsare av baliser eller radiomottagare (GSM-R) för kommunikation med säkerhetssystemet ERTMS.
 Lastprofilen som anger det fria utrymmet ovanför och vid sidan av spåret.
 Största tillåtna axeltryck STAX som gäller för banan.
 Koppel som krävs för att rälsfordon ska kunna sammansättas till tåg och kopplas till lok. Det är standardiserat i Europa, dock annorlunda i före detta Sovjetunionen och på vissa tåg i Västeuropa.
 Bromssystem som alla rälsfordon ska ha när de sätts samman till ett tåg.
 Personvagnar måste passa med lokets elmatning, för värme, belysning etc. Det är ett problem om man ska kunna byta lok vid en gräns.
 Personalen ombord måste ha godkänd utbildning. De kanske inte godkänns utan vidare i andra länder. Tåg behöver byta förare och annan personal vid vissa gränser.
 Kuggstångsbanor kan ha olika typer av kuggstänger.
 Loken måste kunna köras i olika länders elsystem till exempel mellan Sverige och Danmark på Öresundsbron.
 Trafik över spårviddsgränser
 Det finns flera metoder att föra trafiken vidare över spårviddsgränser:
 Lasta om gods till en annan vagn.
 Rulla upp vagnen på en överföringsvagn, en lågbyggd vagn för den nya spårvidden. Man kan då transportera smalspårsvagnar på normalspår och vice versa.
 Byta vagnens hjulaxlar eller boggier.
 Köra vagnen genom en spårviddsväxel, en anordning som kan ändra spårvidden på vagnen, vilket kräver särskilda vagnar.
 Vid persontrafik väljer man ofta att låta passagerarna byta tåg. Det finns ändå en hel del persontrafik över gränsen mellan den ryska och normala spårvidden. Det är ryska nattåg som normalt byter boggi vid gränsen. Det gäller till exempel mellan Polen och Ukraina och mellan Mongoliet och Kina (Transsibiriska järnvägen).
 En i Spanien förekommande spårvidd är 1 668 mm. På dessa ställen finns även persontåg som passerar spårviddsgränser. Vissa spanska höghastighetståg har variabel spårvidd. Det finns snabbtåg mellan Spanien och Frankrike som passerar en spårviddsväxel. Det upphörde när en normalspårig bana Frankrike-Barcelona blev klar januari 2013.
 I Sverige förekommer spårviddsbyte numera endast vid Haparanda. Godset lastas om. Försök med spårviddsväxlar har inte varit framgångsrikt. Det finns bangårdar för både normalspår och bredspår både i Haparanda och Torneå och banan mellan orterna har fyrskensspår.
 Spårvidder
 I större delen av Europa, bland annat i Sverige, delas spårvidder in i tre huvudgrupper:
 Smalspår (smalare än 1 435 mm)
 Normalspår (1 435 mm)
 Bredspår (bredare än 1 435 mm)
 Normalspårvidden svarar för 75% av jordens järnvägstrafik,, medan bredspår står för 12% och smalspår för 13%.
 De vanligaste spårvidderna är (2007):
 1 435 mm - 720 000 km.
 1 520 mm - 220 000 km (Ryssland, med flera).
 1 000 mm - 95 000 km (Indien, med flera).
 1 668 mm - 14 337 km (Spanien och Portugal).
 1 600 mm - 9 800 km (Australien, Irland, Brasilien, med flera).
 Smalspårvidden 891 mm är unik för Sverige. Den motsvarar tre gamla svenska fot (3 x 296,904 mm).
 Spårvidden 1 000 mm kallas ofta meterspår. Meterspår räknas normalt som smalspår. Men i Schweiz har meterspåren större utbredning än "normalspåren" 1 435 mm, varför det råder delade meningar om vad som där egentligen är "normalspår". Meterspår finns exempelvis på kuggstångsbanorna till Zermatt-massivet med eldrift redan 1898 och Jungfraubanan. Många av de regionala järnvägarna är också byggda med meterspår. Schweiz har ett mycket omfattande nät bestående av sådana järnvägar.
 Decauvillespår har normalt 600 mm och används framförallt till tillfälliga banor. Härstammar från Frankrike.
 Spårvidder i världen
 3 000 mm En av Nazityskland planerad superjärnväg, som skulle sammanbinda det tredje riket. Stannade på ritbordet, blev aldrig förverkligad.
 2 140 mm Great Western Railway, England. Numera ombyggd till normalspår.
 1 676 mm Indien.
 1 674 mm Spanien äldre spår.
 1 668 mm Spanien/Portugal nyare spår.
 1 664 mm Portugal äldre spår.
 1 600 mm Irland
 1 524 mm (60 tum) Estland, Finland (Finlands banor är byggda med den ursprungliga ryska spårvidden, men ryssarna avrundade sin standard vid något tillfälle till 152 cm, den varierade ändå ett antal mm i verkligheten).
 1 520 mm Ryssland och andra länder som ingick i Sovjetunionen samt Afghanistan och Mongoliet.
 1 435 mm Alla europeiska länder utom Spanien, Portugal, Irland, Finland och före detta Sovjetunionen, plus Nordamerika, Kina, Australien, Mellanöstern med flera.
 mm Japan
 1 067 mm "Kapspår": Sydafrika, Zimbabwe och fler länder i södra Afrika samt Australien, Japan och Spårvägen i Tallinn.
 1 050 mm Beirut — Damaskus.
 1 000 mm i Tyskland, Schweiz, Indien, Frankrike. Spårvägen i Trondheim och Helsingfors.
 950 mm Italien (bland annat på Sardinien och i Neapelområdet), Eritrea
 914 mm (Tre engelska fot) USA, Spanien (Mallorca)
 912 mm Georgien (Bordzjomi - Bakuriani)
 900 mm i Tyskland, Portugal
 800 mm Wengen-alpbanan i Schweiz.
 762 mm Japan
 760 mm i Bosnien och Hercegovina, Polen.
 750 mm i Tyskland, Polen
 610 mm (24 tum) Darjeeling – Siliguri i Himalaya. Sick-sack-bana med vändspetsar: Loket drar och skjuter vagnarna växelvis. Stigning 2104 m på 82 km.
 600 mm så kallat Decauvillespår, tillfälliga järnvägar eller industribanor.
 457 mm (1 1/2 feet). Gick till järnverkstäderna i Crewe i England.
 Sverige
 De spårvidder som har förekommit på järnvägar öppnade för allmän gods- och persontrafik i Sverige är:
 Spårvidd 1 524 mm bredspår ett fåtal spår i Haparanda som ansluter till det finska järnvägsnätet
 Spårvidd 1 435 mm normalspår 13 915 km. Har också använts till de flesta spårvägar i Sverige.
 Spårvidd 1 431 mm Stockholms lokaltrafikspår 158 km (Tunnelbanan, Nockebybanan, Lidingöbanan, Tvärbanan och Saltsjöbanan). Skiljer sig så lite från normal spårvidd att man utan problem kan köra vagnarna på normalspår.. Spårvidden är i viss mån en papperskonstruktion, i samband med att man minskade övre toleransen blev medelvärdet mellan högsta och lägsta tillåtna spårvidd någon lägre. Genom att minska spårvidden något (utan att minska minsta tillåtna spårvidd) fick man bättre gång med existerande fordon, som är specificerade för 1435 mm. När ändringen gjordes byggdes inte omedelbart linjerna om.
 Spårvidd 1 217 mm smalspår 165 km (4 engelska fot) Borås-Herrljunga (BHJ) och Uddevalla-Wenersborg-Herrljunga järnväg (UWHJ). Båda banorna var ombyggda till 1 435 mm år 1898.
 Spårvidd 1 188 mm smalspår 45 km (4 svenska fot, Norbergs Järnväg (ombyggd till 1 435 mm), Åtvidaberg-Bersbo Järnväg (ombyggd till 891 mm), Smedjebackens Järnväg, Väsman - Barkens Järnväg)
 Spårvidd 1 099 mm smalspår 19 km (44 svenska verktum, mätt på hjulen) (Frykstads Järnväg, Kristinehamn-Sjöändans Järnväg)
 Spårvidd 1 093 mm smalspår 62 km (udda fall på grund av måttförväxling, se "Kuriosa" nedan)
 Spårvidd 1 067 mm smalspår 599 km (3,5 engelska fot, även kallat kapspår. Se nedan) Vanlig framför allt i Blekinge. Denna spårvidd användes även i Norge.
 Spårvidd 1 000 mm smalspår. Hästspårvägen i Göteborg. Stadsspårvägen i Kiruna. Spårvägen i Ulricehamn.
 Spårvidd 891 mm smalspår 3 030 km (3 svenska fot). Stora järnvägsnät med denna spårvidd fanns i Uppland, Västergötland, Östergötland, Gotland och Småland. Roslagsbanan i Uppland, den enda kvarvarande smalspårsjärnvägen i kommersiell drift i Sverige, har denna spårvidd.
 Spårvidd 802 mm smalspår 222 km (2,7 svenska fot, en "budgetversion" av spårvidden 891 mm)
 Spårvidd 770 mm smalspår 5,5 km
 Spårvidd 762 mm smalspår (2,5 engelska fot). Ett par bruksbanor.
 Spårvidd 750 mm smalspår 9 km, gruvspår.(ursprungligen tysk standard) Bruksbanan Robertsfors.
 Spårvidd 693 mm smalspår 11 km (28 svenska verktum)
 Spårvidd 600 mm smalspår 199 km (franskt ursprung, Decauvillesystemet). Finns kvar i Munkedal.
 Spårvidd 544 mm smalspår (22 verktum) har aldrig funnits, men uppgiften förekommer i litteraturen. Detta beror på att en felaktig uppgift i Claes Adelskölds memoarer har citerats.
 Övriga spår som normalt inte är järnvägar
 Spårburna hamnkranar (Kockumskranen hade 175 m spårvidd)
 Trädgårdsjärnvägar
 Tivolijärnvägar och liknande.
 Modelljärnvägar har olika spårvidder (ned till 3 mm i fabrikstillverkade standardstorlekar).
 Kuriosa
 Monumentalt trassel skapades när man skulle bygga den transandiska banan från Buenos Aires i Argentina till Valparaíso i Chile. Till den argentinska slutstationen Mendoza ledde en linje med spårvidden 1676 mm (66 tum). Till slutstationen Santa Rosa i Chile ledde en linje med normalspåret 1 435 mm. Man diskuterade att bygga sammanbindningen mellan Mendoza och Santa Rosa med endera av dessa spårvidder, men man kunde inte enas. Till slut valde man 1 000 mm och fick två omlastningsstationer mot annars en. Försvaret för valet var att dels bredare spår skulle bli orimligt dyrt, och dessutom var det i dessa bergstrakter fördelaktigt med de snävare kurvor, som smalspår medger. Sammanbindningslinjen byggdes som friktionsbana intill max 25 ‰ (1:40) stigning, vilket är på gränsen för vad som är tekniskt möjligt. Vid de värsta stigningarna ända upp till 80 ‰ (1:12,5) byggde man linjen som en kuggstångsbana.
 Vid Köping–Uttersberg–Riddarhyttans Järnväg (KURJ) var avsikten att spårvidden skulle vara 1067 mm, det vill säga 3,5 engelska fot vilket motsvarar 3,59 svenska fot. Loken byggdes dock av misstag för en spårvidd på 3,59 engelska fot, vilket motsvarar 1 093 mm. Därigenom fick KURJ denna udda spårvidd.
 Se även
 Järnväg
 Järnvägsspår
 Räls
 Rälsbefästning
 Lastprofil
 Tåg
 Spårväg
 Meterspår
 Spårvidd 891 mm
 Spårvidd 600 mm
 Spårvidd 381 mm
 Decauvillejärnväg
 Metersystemet
 Tum
 Referenser
 Noter
 Tryckta källor
 Uppfinningarnas bok IX, Stockholm 1906.
 Järnvägsdata 1999, utgiven av Svenska Järnvägsklubben.
 Utredning om logistik i Norrbotten från Luleå Tekniska Högskola:
 Rail Gauge. Engelska Wikipedia:
 Vidare läsning
 Spårtrafik
 Järnvägar
 Spårvägar


text:
Somalija je država u istočnoj Africi u regiji znanoj kao "Rog Afrike" na obali Indijskog oceana. Na sjeverozapadu graniči s Džibutijem, na zapadu s Etiopijom i s Kenijom na jugozapadu. Somalija je jedno od rijetkih područja svijeta bez organizirane vlasti.
 Zemljopis
 Somalijska je obala s 2720 km najdulja na afričkom kontinentu. Sjeverni dio zemlje brdovit je s nadmorskim visinama od 1000 do 2000 m (somalijska visoravan), a središnja i južna područja su ravna s prosječnom visinom ispod 200 m. Rijeke Džuba i Šebele izviru u Etiopiji i teku prema jugu u Indijski ocean, ali ga Shebelle ne dostiže, osim u kišnom razdoblju.
 Klima je obilježena visokim temperaturama tijekom cijele godine, sezonskim monsunima i nepravilnom raspodjelom oborina s čestim razdobljima suša. Srednji dnevni temperaturni maksimum je od 30 do 40°C, osim na uzvisinama i duž istočne obale. Srednji dnevni minimum kreće se između 15 i 30°C.
 Povijest
 Područje današnje Somalije u kolonijalnom je razdoblju bilo podijeljeno između Velike Britanije koja je držala sjeverni dio, i Italije u čijem je posjedu bio ostatak. Britanski je Somaliland postao neovisan 2. lipnja 1960., a 1. srpnja oba su dijela ujedinjena u neovisnu Somaliju.
 Prvi predsjednik neovisne Somalije bio je Aden Abdullah Osman Daar.
 Prve godine nakon neovisnosti obilježila je borba za ujedinjenje područja naseljenih somalijskom manjinom u susjednoj Keniji i Etiopiji s maticom što je dovelo do pogoršanja odnosa sa susjedima i zemljama Zapada te približavanja Sovjetskom Savezu. Nakon kaotičnih izbora 1969. i političke krize koja je uslijedila vlast je vojnim udarom preuzeo general Mohammed Siad Barre.Uveo je izrazito represivnu vojnu diktaturu. On je proklamirao politiku "znanstvenog socijalizma" i osnažio veze sa Sovjetima i arapskim zemljama. Sovjetska podrška njegovom ekspanzionizmu opala je nakon dolaska na vlast socijalista Mengistua u Etiopiji tako da je ova 1978. povratila sve izgubljene teritorije.
 Uskoro se Somalija našla na udaru pobunjeničkih grupa s bazama u Etiopiji, a 1988., nakon potpisivanja dogovora prema kojem su se somalijski susjedi obvezali na prekid pomoći pobunjenicima, oni su se preselili u samu Somaliju i tamo započeli građanski rat koji, s manjim prekidima, traje do danas. Godine 1991. sjeverni je dio, bivši britanski Somaliland, proglasio neovisnost uspijevajući, iako međunarodno nepriznat, očuvati relativnu stabilnost. Ostatak Somalije potonuo je u kaos i borbe pojedinih dobro naoružanih klanova i vojnih vođa. Američke i europske mirovne snage su se nakon invazije 1993. i neizdrživo velikih gubitaka morale povući. Pokušaji osnivanja nove vlade ostali su bez uspjeha.
 Od svrgavanja Barrea 1991. godine, nije bilo mira u Somaliji.
 Stanovništvo
 Za afričku zemlju Somalija je neuobičajeno etnički homogena; čak 85% stanovništva čine etnički Somalijci koji su, međutim, podijeljeni u mnoge klanove, povijesno sukobljene oko oskudnih prirodnih resursa. Gotovo svi stanovnici po vjeroispovijesti su muslimani. Osim službenog somalskog, u upotrebi su i arapski, engleski i talijanski jezik.
 Vidi
 Etničke grupe Somalije
 Gospodarstvo
 Zbog potpunog nedostatka državne kontrole somalijsko je gospodarstvo jedno od najliberalnijih na svijetu; ipak, Somalija je jedna od najsiromašnijih svjetskih zemalja: socijalni, zdravstveni i obrazovni sustav gotovo da i ne postoje. Većina stanovnika bavi se nomadskim stočarstvom. Zanimljivo je da Somalija zbog odsutnosti državne regulative ima jedan od najpropulzivnijih telekomunikacijskih sektora u regiji. Od valuta, najviše se koristi američki dolar. Nema središnje nacionalne banke pa neke tvrtke i vlastodršci tiskaju vlastiti novac. Značajan izvor prihoda Somalijaca predstavljaju i doznake mnogobrojne dijaspore.
 BDP je za 2004. procijenjen na 600 USD po stanovniku (mjereno po PPP-u).
 Države članice Arapske lige


text:
 27.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 244/37
 Caingean arna tabhairt an 11 Aibreán 2022 – Deutsche Bank agus páirtithe eile v BCE
 (Cás T-182/22)
 (2022/C 244/51)
 Teanga an cháis: an Béarla
 Páirtithe
 Iarratasóirí: Deutsche Bank AG (Frankfurt am Main, an Ghearmáin), BHW Bausparkasse AG (Hameln, an Ghearmáin), norisbank GmbH (Bonn, an Ghearmáin) (ionadaithe: H. Berger agus M. Weber, Dlíodóirí)
 Cosantóir: an Banc Ceannais Eorpach
 An t-ordú atá á lorg
 Iarrann na hiarratasóirí ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 cinneadh BCE an 2 Feabhra 2022, lena n-áirítear Iarscríbhinn I agus Iarscríbhinn II, i ndáil leis na ceanglais á bhforchur ar na hiarratasóirí de réir mhíre 1.3 den Chinneadh a chur ar pháirt-neamhní; agus
 —
 a ordú do BCE na costais a íoc.
 Saincheisteanna dlí agus príomhargóintí.
 Mar thaca leis an gcaingean, maíonn an t-iarratasóir trí shaincheist dlí.
 1.
 An chéad saincheist dlí lena n-éilítear gur sháraigh an cosantóir dlí an Aontais leis na cumhachtaí dá dtugtar le hAirteagal 4 agus le hAirteagal 16 de Rialachán (AE) Uimh. 1024/2013 ón gComhairle (1) agus bunphrionsabail dlí an Aontais a shárú toisc nach bhfuil aon fhoráil i ndlí an Aontais lena gceadaítear mír 1.3 den chinneadh atá faoi chonspóid maidir le láimhseáil stuamachta na ngealltanas íocaíochta neamh-inchúlghairthe (“Ceanglas GIN”), gur mhainnigh BCE scrúduithe aonaracha lena mbaineann modheolaíocht cheart a dhéanamh ar chúrsaí na n-iarratasóirí agus go bhfuil an ceanglas GIN bunaithe ar fhaisnéis atá míchruinn agus ar earráidí follasacha measúnaithe.
 2.
 An dara saincheist dlí lena n-éilítear gur sháraigh an cosantóir prionsabal na comhréireachta toisc gur cheangail sé na gealltanais íocaíochta neamh-inchúlghairthe a bhaint ó Chaipiteal Ghnáthchothromas Leibhéal 1 (CGL 1) na n-iarratasóirí ina iomláine ar bhonn comhdhlúite agus/nó ar an leibhéal aonair, gan staid ar leith na n-iarratasóirí a chur san áireamh agus an asbhaint a shocrú mar is iomchuí do phróifíl phriacal agus leibhéal leachtachta na n-iarratasóirí, agus gan tosca maolaitheacha a mheas mar is ceart.
 3.
 An tríú saincheist dlí lena n-éilítear gur sháraigh an cosantóir prionsabal an dea-riaracháin agus prionsabal na deimhneachta dlíthiúla agus go ndearna sé earráid dlí agus Airteagal 4(1)(f), Airteagal 16(1)(c) agus Airteagal 16(2)(d) de Rialachán (AE) Uimh. 1024/2013 ón gComhairle a chur i bhfeidhm aige trí Cheanglas GIN a fhorchur ar an gcéad iarratasóir agus ar an tríú hiarratasóir ar bhonn aonair. Tarscaoileadh an chéad iarratasóir agus an tríú hiarratasóir de réir Airteagal 7(1) de Rialachán (AE) Uimh. 575/2013 (2) agus go bhfuil siad díolmhaithe ó cheanglas stuamachta chaipitil ar bhonn aonair mar sin.
 (1) Rialachán (AE) Uimh. 1024/2013 ón gComhairle an 15 Deireadh Fómhair 2013 ina dtugtar cúraimí sainiúla don Bhanc Ceannais Eorpach i dtaca le beartais a bhaineann le maoirseacht stuamachta institiúidí creidmheasa (IO 2013 L 287, lch. 63).
 (2) Rialachán (AE) Uimh. 575/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 26 Meitheamh 2013 maidir le ceanglais stuamachta i gcomhair institiúidí creidmheasa agus gnólachtaí infheistíochta, agus lena leasaítear Rialachán (AE) Uimh. 648/2012 (IO L 176, 27.6.2013, lch. 1).


text:
(3338) Richter – planetoida z pasa głównego asteroid okrążająca Słońce w ciągu 3 lat i 53 dni w średniej odległości 2,15 j.a. Została odkryta 28 października 1973 roku w Obserwatorium Karla Schwarzschilda w Tautenburgu przez Freimuta Börngena i K. Kirsch. Nazwa planetoidy pochodzi od Nikolausa B. Richtera (1910–1980), pierwszego dyrektora obserwatorium w Tautenburgu (1960–1975). Przed nadaniem nazwy planetoida nosiła oznaczenie tymczasowe (3338) 1973 UX5.
 Zobacz też
 lista planetoid 3001–4000
 lista planetoid
 Linki zewnętrzne
 Planetoidy pasa głównego
 Nazwane planetoidy
 Obiekty astronomiczne odkryte w 1973


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21993A1231(10)
 Agreement in the form of an Exchange of Letters between the European Economic Community and the Republic of Iceland concerning fisheries
 Official Journal L 346 , 31/12/1993 P. 0020 - 0024 Finnish special edition: Chapter 4 Volume 5 P. 0212 Swedish special edition: Chapter 4 Volume 5 P. 0212
 AGREEMENT in the form of an exchange of letters between the European Economic Community and the Republic of Iceland concerning fisheriesOporto, 2 May 1992.Sirs,The signature of the Agreement on the European Economic Area has given Iceland and the Community the opportunity to examine appropriate means to reinforce their cooperation in the fisheries sector.In this connection they have decided to conclude an Agreement on fisheries and the marine environment.Under this Agreement Iceland will allocate to the Community fishing possibilities in the Icelandic Economic Zone corresponding to 3 000 tonnes of redfish equivalents. This will in 1993 consist of a quota for a directed fishery for redfish and of by-catches (no cod allowed) in exchange for a quota of 30 000 tonnes of capelin from the Community to be allocated under its Agreement on fisheries with the Government of Denmark and the local Government of Greenland. The composition of the quota in subsequent years may be altered by agreement in the light of further scientific research into the grenadier stocks.The quota allocated to the Community shall be fished in areas of the Icelandic economic zone defined by straight lines connecting the following coordinates:I. SOUTH-WEST1. 63°12'N 23°05'W SW to 62°00'N 26°00'W 2. 62°58'N 22°25'W 3. 63°06'N 21°30'W 4. 63°03'N 21°00'W from there, 180°SWII. SOUTH-EAST1. 63°10'N 17°00'W from there, 180° 2. 63°36'N 14°30'W 3. 63°53'N 13°30'W 4. 63°50'N 13°10'W 5. 63°40'N 13°10'W 6. 62°58'N 11°15'WIf the areas delimitated in I and II prove not to be adequate for economical fishing activities as foreseen above, the Parties shall agree on necessary adjustments of these areas.The quota allocated to Iceland may be fished within the Greenland fisheries zone or in the Icelandic economic zone.In order for either Party to allocate to the other Party fishing possibilities in its fishery zone, the Fisheries Agreement between Iceland and the Community shall be concluded as soon as possible and well before 31 December 1992. The Agreement shall also contain provisions regarding the conditions under which the fishing possibilities may be utilized. These would include the issuing of a limited number of fishing permits to trawlers, other than factory trawlers, for a defined period of the year (July to December), notification on arrival in and departure from the fisheries zone of the other Party, observation of all conservation measures applicable to vessels of the other Party, including the obligation, when required by the Party in whose zone the fishing takes place, to have an inspector on board at the vessel's expense while within the fisheries zone of the other Party.I propose that further negotiations be based on the draft which has already been established between the Parties (Annex).I should be grateful if you would confirm the agreement of the European Economic Community to the undertaking set out above.Please accept, Sirs, the assurance of my highest consideration.Les ruego acepten, señores, el testimonio de mi mayor consideración.Modtag, mine herrer, forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.Genehmigen Sie, sehr geehrte Herren, den Ausdruck meiner ausgezeichnetsten Hochachtung.Ðáñáêáëþ äå÷èåßôå, Êýñéïé, ôç äéáâåâáßùóç ôçò õøßóôçò åêôéìÞóåþò ìïõ.Veuillez agréer, Messieurs, l'assurance de ma très haute considération.Vogliano accettare, Signori, l'espressione della mia profonda stima.Gelieve, mijne heren, de verzekering van mijn zeer bijzondere hoogachting te aanvaarden.Queiram aceitar, Excelentíssimos Senhores, a expressão da minha mais elevada consideração.For the Government of the Republic of IcelandPor el Gobierno de la República de IslandiaFor regeringen for Republikken IslandFür die Regierung der Republik IslandÃéá ôçí êõâÝñíçóç ôçò Äçìïêñáôßáò ôçò ÉóëáíäßáòPour le gouvernement de la république d'IslandePer il governo della Repubblica d'IslandaVoor de Regering van de Republiek IJslandPelo Governo da República da IslândiaOporto, 2 May 1992.Sirs,I have the honour to acknowledge receipt of your letter of today's date which reads as follows:'The signature of the Agreement on the European Economic Area has given Iceland and the Community the opportunity to examine appropriate means to reinforce their cooperation in the fisheries sector.In this connection they have decided to conclude an Agreement on fisheries and the marine environment.Under this Agreement Iceland will allocate to the Community fishing possibilities in the Icelandic economic zone corresponding to 3 000 tonnes of redfish equivalents. This will in 1993 consist of a quota for a directed fishery for redfish and of by-catches (no cod allowed) in exchange for a quota of 30 000 tonnes of capelin from the Community to be allocated under its Agreement on fisheries with the Government of Denmark and the local Government of Greenland. The composition of the quota in subsequent years may be altered by agreement in the light of further scientific research into the grenadier stocks.The quota allocated to the Community shall be fished in areas of the Icelandic economic zone defined by straight lines connecting the following coordinates:I. SOUTH-WEST1. 63°12'N 23°05'W SW to 62°00'N 26°00'W 2. 62°58'N 22°25'W 3. 63°06'N 21°30'W 4. 63°03'N 21°00'W from there, 180°SWII. SOUTH-EAST1. 63°10'N 17°00'W from there, 180° 2. 63°36'N 14°30'W 3. 63°53'N 13°30'W 4. 63°50'N 13°10'W 5. 63°40'N 13°10'W 6. 62°58'N 11°15'WIf the areas delimitated in I and II prove not to be adequate for economical fishing activities as foreseen above, the Parties shall agree on necessary adjustments of these areas.The quota allocated to Iceland may be fished within the Greenland fisheries zone or in the Icelandic economic zone.In order for either Party to allocate to the other Party fishing possibilities in its fishery zone, the Fisheries Agreement between Iceland and the Community shall be concluded as soon as possible and well before 31 December 1992. The Agreement shall also contain provisions regarding the conditions under which the fishing possibilities may be utilized. These would include the issuing of a limited number of fishing permits to trawlers, other than factory trawlers, for a defined period of the year (July to December), notification on arrival in and departure from the fisheries zone of the other Party, observation of all conservation measures applicable to vessels of the other Party, including the obligation, when required by the Party in whose zone the fishing takes place, to have an inspector on board at the vessel's expense while within the fisheries zone of the other Party.I propose that further negotiations be based on the draft which has already been established between the Parties (Annex).I should be grateful if you would confirm the agreement of the European Economic Community to the undertaking set out above.'I have the honour to confirm that the European Economic Community is in agreement with the contents of your letter.Le ruego acepte, señor, el testimonio de nuestra mayor consideración.Modtag, hr., forsikringen om vor mest udmærkede højagtelse.Genehmigen Sie, sehr geehrter Herr, den Ausdruck unserer ausgezeichnetsten Hochachtung.Ðáñáêáëþ äå÷èåßôå, Êýñéå, ôç äéáâåâáßùóç ôçò õøßóôçò åêôéìÞóåþò ìáò.Please accept, Sir, the assurance of our highest consideration.Veuillez agréer, Monsieur, l'assurance de notre très haute considération.Voglia accettare, Signore, l'espressione della nostra profonda stima.Gelieve, mijnheer, de verzekering van onze zeer bijzondere hoogachting te aanvaarden.Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, a expressão da nossa mais elevada consideração.En nombre del Consejo de las Comunidades EuropeasPå vegne af Rådet for De Europæiske FællesskaberIm Namen des Rates der Europäischen GemeinschaftenÅî ïíüìáôïò ôïõ Óõìâïõëßïõ ôùí Åõñùðáúêþí ÊïéíïôÞôùíOn behalf of the Council of the European CommunitiesAu nom du Conseil des Communautés européennesA nome del Consiglio delle Comunità europeeNamens de Raad van de Europese GemeenschappenEm nome do Conselho das Comunidades Europeias


text:
 11.11.2016
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 304/3
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2016/1971 DELLA COMMISSIONE
 del 10 novembre 2016
 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (UE) n. 1308/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 17 dicembre 2013, recante organizzazione comune dei mercati dei prodotti agricoli e che abroga i regolamenti (CEE) n. 922/72, (CEE) n. 234/79, (CE) n. 1037/2001 e (CE) n. 1234/2007 del Consiglio (1),
 visto il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 della Commissione, del 7 giugno 2011, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio nei settori degli ortofrutticoli freschi e degli ortofrutticoli trasformati (2), in particolare l'articolo 136, paragrafo 1,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali dell'Uruguay round, i criteri per la fissazione da parte della Commissione dei valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e i periodi indicati nell'allegato XVI, parte A, del medesimo regolamento.
 (2)
 Il valore forfettario all'importazione è calcolato ciascun giorno feriale, in conformità dell'articolo 136, paragrafo 1, del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011, tenendo conto di dati giornalieri variabili. Pertanto il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 136 del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 sono quelli fissati nell'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 10 novembre 2016
 Per la Commissione,
 a nome del presidente
 Jerzy PLEWA
 Direttore generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 347 del 20.12.2013, pag. 671.
 (2) GU L 157 del 15.6.2011, pag. 1.
 ALLEGATO
 Valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 (EUR/100 kg)
 Codice NC
 Codice dei paesi terzi (1)
 Valore forfettario all'importazione
 0702 00 00
 MA
 85,4
 ZZ
 85,4
 0707 00 05
 TR
 146,7
 ZZ
 146,7
 0709 93 10
 MA
 62,9
 TR
 114,9
 ZZ
 88,9
 0805 20 10
 MA
 88,2
 ZZ
 88,2
 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90
 JM
 103,8
 PE
 122,6
 TR
 68,0
 ZZ
 98,1
 0805 50 10
 AR
 67,2
 CL
 69,9
 TR
 91,5
 UY
 38,4
 ZZ
 66,8
 0806 10 10
 BR
 294,1
 IN
 164,3
 PE
 346,3
 TR
 139,6
 US
 343,5
 ZA
 345,1
 ZZ
 272,2
 0808 10 80
 CL
 139,2
 NZ
 126,2
 ZA
 129,6
 ZZ
 131,7
 0808 30 90
 CN
 103,4
 TR
 179,1
 ZZ
 141,3
 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal Regolamento (UE) n. 1106/2012 della Commissione, del 27 novembre 2012, che attua il regolamento (CE) n. 471/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio, relativo alle statistiche comunitarie del commercio estero con i paesi terzi, per quanto riguarda l'aggiornamento della nomenclatura dei paesi e territori (GU L 328 del 28.11.2012, pag. 7). Il codice «ZZ» corrisponde a «altre origini».


text:
31. 5. 89 Jornal Oficial das Comunidades Europeias N ? C 134/5
 II
 (Actos preparatórios)
 COMISSÃO
 Proposta de regulamento (CEE) do Conselho relativo à importação de certas peles
 COM(89) 198 final
 [Apresentada pela Comissão, de acordo com o n°. 2, alínea d), do artigo 149? do Tratado CEE, em
 28 de Abril de 1989]
 (89/C 134/04)
 O CONSELHO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, no anexo I, desde que originárias de um país em cujo
 território ainda seja utilizada a armadilha de mandíbulas
 ou em que os métodos de captura ainda não satisfaçam
 Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade
 as normas internacionais geralmente admitidas no domí-
 Económica Europeia e, nomeadamente, o seu artigo
 nio da captura sem crueldade;
 113?,
 Considerando que esta proibição pode ser suspensa, por
 Tendo em conta a proposta da Comissão, um período de dois anos até 31 de Dezembro de 1997,
 caso a Comissão tenha concluído antes de 1 de Julho de
 1994, em resultado de um exame a efectuar em coopera-
 Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu, ção com as autoridades competentes dos países em ques-
 tão, que estão a ser feitos progressos suficientes no de-
 senvolvimento de métodos de captura sem crueldade nos
 Tendo em conta o parecer do Comité Económico e So- respectivos territórios,
 cial,
 ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
 Considerando que a Directiva . . . / . . ./CEE, de . . . , rela-
 tiva à protecção dos habitats naturais e seminaturais e da Artigo Io.
 fauna e da flora selvagens, determina que os Estados-
 -membros proíbam a produção, venda e utilização de ar- O presente regulamento aplica-se à importação de peles
 madilhas de mandíbulas; das espécies mencionadas no anexo I e de mercadorias
 que incluam a pele dessas espécies.
 Considerando que a convenção relativa à conservação da
 Artigo 2o.
 vida selvagem e dos habitats naturais na Europa, con-
 cluída pela Comunidade através da Decisão 82/72/CEE Para efeitos do presente regulamento, entende-se por:
 do Conselho ('), proíbe a utilização de meios indiscrimi-
 — mercadorias especificadas, todas as mercadorias enu-
 nados de captura e abate, incluindo armadilhas, para cer-
 meradas no anexo II que incluam a pele de qualquer
 tas espécies;
 um dos animais mencionados no anexo I,
 — armadilha de mandíbulas, uma armadilha destinada a
 Considerando que a armadilha de mandíbulas é um mé-
 imobilizar ou capturar um animal através de mandí-
 todo não selectivo e cruel de captura; que, todavia, já
 bulas que se fecham com força sobre um ou mais
 estão a ser realizados progressos na investigação de mé-
 membros do animal, impedindo-o de os retirar da ar-
 todos de captura sem crueldade; que o quarto programa
 madilha.
 de acção da Comunidade em matéria de ambiente (2) es-
 tabelece algumas orientações gerais para a acção no do-
 mínio da protecção dos animais; Artigo 3°
 1. É proibida, a partir de 1 de Janeiro de 1996, a in-
 Considerando que, tendo em vista as medidas tomadas trodução em livre prática, para fins comerciais, das mer-
 na Comunidade, convém proibir, a partir de 1 de Janeiro cadorias especificadas, a não ser que a Comissão tenha
 de 1996, a importação, para fins comerciais, de certas comprovado que se verifica, no país de que as mercado-
 mercadorias, incluindo as peles das espécies mencionadas rias são originárias, uma das seguintes situações:
 — que estejam em vigor disposições administrativas ou
 O JO n? L 38 de 10. 2. 1982, p. 1. legislativas adequadas que proíbam a utilização de
 O JO n? C 328 de 7. 12. 1987, p. 1. armadilhas de mandíbulas no respectivo território,
 ---pagebreak--- N ? C 134/6 Jornal Oficial das Comunidades Europeias 31. 5. 89
 — que os métodos de captura utilizados no seu territó- exame a efectuar em cooperação com as autoridades
 rio, para as espécies mencionadas no anexo I, satisfa- competentes dos países em questão, que estão a ser feitos
 çam as normas internacionais geralmente admitidas progressos suficientes no desenvolvimento de métodos de
 no domínio da captura sem crueldade. captura sem crueldade nos respectivos territórios.
 A Comissão publicará no Jornal Oficial das Comunidades
 Europeias a lista dos países relativamente aos quais tive- Artigo 4o.
 rem sido emitidos certificados.
 O presente regulamento entra em vigor na data da sua
 2. A proibição da introdução em livre prática, para publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias.
 fins comerciais, das mercadorias especificadas será sus-
 pensa pela Comissão, por um período de dois anos, até O presente regulamento é obrigatório em todos os seus
 31 de Dezembro de 1997, caso a Comissão tenha con- elementos e directamente aplicável em todos os Estados-
 cluído antes de 1 de Julho de 1994, em resultado de um -membros.
 ---pagebreak--- 31. 5. 89 Jornal Oficial das Comunidades Europeias N? C 134/7
 ANEXO I
 Lista dâs espécies:
 — Castor: Castor canadensis
 — Lontra: Lutra canadensis
 — Coiote: Canis latrans
 — Lobo: Canis lúpus
 — Lince: Lynx canadensis
 — Gato bravo: Felis rufus
 — Zibelina: Martes zibellina
 — Guaxinim: Procyon lotor
 ANEXO II
 Código NC Descrição
 4103 Outras peles em bruto (frescas ou salgadas, secas, tratadas pela cal, «picladas» ou
 conservadas de outro modo, mas não curtidas nem apergaminhadas, nem preparadas
 de outro modo), mesmo depiladas ou divididas, com excepção das excluídas pela nota
 1 alíneas b) ou c) do presente capítulo:
 4103 90 00 — Outras
 4301 Peles com pêlo em bruto (incluídas as cabeças, caudas, patas e outras partes, utilizá-
 veis na indústria de peles), excepto as peles em bruto das posições 4101, 4102 e 4103:
 4301 40 00 — De castor, inteiras, mesmo sem cabeça, cauda ou patas
 4301 80 — De outros animais, inteiras, mesmo sem cabeça, cauda ou patas:
 4310 80 50 De felídeos selvagens
 4301 80 90 Outras
 4301 90 00 — Cabeças, caudas, patas e outras partes, utilizáveis na indústria de peles
 4302 Peles com pêlo curtidas ou acabadas (incluídas as cabeças, caudas, patas e outras
 partes, desperdícios ou aparas), não reunidas ou reunidas (sem adição de outras ma-
 térias), com excepção das da posição 4303:
 — Peles com pêlo inteiras, mesmo sem cabeça, cauda ou patas, não reunidas:
 4302 19 Outras:
 4302 19 10 De castor
 4302 19 70 De felídeos selvagens
 4302 19 90 Outras
 4302 20 00 — Cabeças, caudas, patas e outras partes, desperdícios e aparas, não reunidos
 4302 30 — Peles com pêlo inteiras e suas partes e aparas, reunidas:
 4302 30 10 Peles denominadas «alongadas»
 Outras:
 4302 30 35 De castor
 4302 30 71 De felídeos selvagens
 4302 30 75 Outras
 4303 Vestuário, seus acessórios, e outros artefactos de peles com pêlo:
 4303 10 — Vestuário, seus acessórios, e outros artefactos de peles com pêlo:
 4303 10 90 Outros
 4303 90 00 — Outros


text:
 Важна правна забележка
 |
 22001D0045
 Официален вестник n° L 158 , 14/06/2001 стр. 0059 - 0059 специално чешко издание глава 11 том 06 стр. 189 - 189 специално испанско издание глава 11 том 06 стр. 189 - 189 специално унгарско издание глава 11 том 06 стр. 189 - 189 специално литвийско издание глава 11 том 06 стр. 189 - 189 LV.ES глава 11 том 06 стр. 189 - 189 MT.ES глава 11 том 06 стр. 189 - 189 PL.ES глава 11 том 06 стр. 189 - 189 SK.ES глава 11 том 06 стр. 189 - 189 специално словенско издание глава 11 том 06 стр. 189 - 189
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 45/2001от 30 март 2001 годиназа изменение на приложение IX (Финансови услуги) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокол за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, оттук нататък наричано "Споразумението", и по-специално член 98 от него,като има предвид, че:(1) Приложение IX към споразумението беше изменено с Решение No 15/2001 на Съвместния комитет на ЕИП от 28 февруари 2001 г. [1].(2) Директива 2000/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 септември 2000 г. относно предприемането, упражняването и надзора над дейността на институциите за електронни пари [2], следва да стане част от споразумението.РЕШИ:Член 1Точка 15 от приложение IX към споразумението се заменя със следното:"15. 32000 L 0046: Директива 2000/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 септември 2000 г. относно предприемането, упражняването и надзора над дейността на институциите за електронни пари (ОВ L 275, 27.10.2000 г., стр. 39)."Член 2Текстовете на Директива 2000/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета на исландски и норвежки език, които предстои да бъдат публикувани в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейските общности, са автентични.Член 3Настоящото решение влиза в сила на 31 март 2001 г., при условие че всички нотификации до Съвместния комитет на ЕИП [***] съгласно член 103, параграф 1 от споразумението са направени.Член 4Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.Съставено в Брюксел на 30 март 2001 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателP. Westerlund[1] ОВ L 117, 26.4.2001 г., стр. 13.[2] ОВ L 275, 27.10.2000 г., стр. 39.[***] Не са посочени конституционни изисквания.--------------------------------------------------


text:
 9.12.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 322/31
 Afgørelse nr. 4/2005 truffet af det udvalg, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering
 den 25. oktober 2005
 om opførelse af et overensstemmelsesvurderingsorgan i sektorbilaget om motorkøretøjer
 (2005/875/EF)
 UDVALGET HAR —
 under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering, særlig artikel 10, stk. 4, litra a), og artikel 11, og
 ud fra følgende betragtning:
 Udvalget træffer afgørelse om optagelse af overensstemmelsesvurderingsorganer i sektorkapitlerne i bilag 1 til aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 1)
 Overensstemmelsesvurderingsorganet i bilaget føjes til listen over schweiziske overensstemmelsesvurderingsorganer i sektorbilaget om motorkøretøjer i bilag 1 til aftalen.
 2)
 Parterne har aftalt, for hvilke produkter og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, overensstemmelsesvurderingsorganet i bilaget har kompetence, og sørger for at oplysningerne bliver ajourført.
 Denne afgørelse er udfærdiget i to eksemplarer og underskrives af udvalgets repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Afgørelsen får virkning fra datoen for den seneste af disse underskrifter.
 Undertegnet i Bern, den 25. oktober 2005.
 På vegne af Det Schweiziske Forbund
 Heinz HERTIG
 Undertegnet i Bruxelles, den 21. oktober 2005.
 På vegne af Det Europæiske Fællesskab
 Andra KOKE
 BILAG
 Schweizisk overensstemmelsesvurderingsorgan, der føjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i sektorbilaget om motorkøretøjer i bilag 1 til aftalen
 Montena emc sa
 Route de Montena 75
 CH-1728 Rossens
 Tlf. (41-26) 411 93 33
 Fax (41-26) 411 93 30
 Kontaktperson: Jacques Ding
 e-mail: jacques.ding@montena.com


type: other

text:
Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused – Riigi Teataja
 Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused
 Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused - sisukord
 § 1 Määruse reguleerimisala ja toetuse eesmärk
 § 2 Erivajadusega laps
 § 3 Erivajadusega lapse vanema toetust saama õigustatud isik
 § 4 Toetuse suurus ja arvutamise alused
 RT I, 10.04.2020, 5
 Vastu võetud 09.04.2020 nr 26
 Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 1402 lõike 1 alusel.
 § 1. Määruse reguleerimisala ja toetuse eesmärk
 (1) Määrusega kehtestatakse erivajadusega lapse vanema toetuse (edaspidi toetus) saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused Vabariigi Valitsuse 12. märtsil 2020. a välja kuulutatud eriolukorra ajaks.
 (2) Toetuse eesmärk on tagada asendussissetulek vanemale, kes peab tulenevalt eriolukorrast olema erivajadusega lapse kasvatamise tõttu ajutiselt töölt eemal.
 (3) Toetuse määrab ja seda maksab Sotsiaalkindlustusamet.
 § 2. Erivajadusega laps
 (1) Käesoleva määruse tähenduses on erivajadusega laps:
 1) alla 18-aastane laps, kellel on raske või sügav puue puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 11 punktide 1 ja 2 või lõike 21 punktide 1 ja 2 mõttes;
 2) alla 18-aastane laps, kellel on keskmine puue puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 11 punkti 3 või lõike 21 punkti 3 mõttes ja käesoleva määruse lisas 1 nimetatud diagnoos;
 3) alla 18-aastane haridusliku erivajadusega laps, kellele rakendatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 48 lõike 1 alusel erituge;
 4) alla 16-aastane haridusliku erivajadusega laps, kellele rakendatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 48 lõike 1 alusel tõhustatud tuge ja kellel esineb käesoleva määruse lisas 2 nimetatud seisund.
 (2) Kui lõike 1 punktides 1–3 nimetatud erivajadusega laps saab toetuse arvestamise perioodil 18-aastaseks ning käesoleva määrusega kehtestatud toetuse saamise tingimused on jätkuvalt täidetud, jätkatakse vanemale toetuse maksmist.
 (3) Kui lõike 1 punktis 4 nimetatud erivajadusega laps saab toetuse arvestamise perioodil 16-aastaseks ning käesoleva määrusega kehtestatud toetuse saamise tingimused on jätkuvalt täidetud, jätkatakse vanemale toetuse maksmist.
 (4) Kui erivajadusega lapsel ei ole käesoleva määruse lisades nimetatud seisundit või diagnoosi, määratud puude raskusastet või tuvastatud hariduslikku erivajadust või laps ei kuulu lõigetes 1–3 sätestatud vanuserühma, kuid lapsel on samaväärne erivajadus, mis eeldab pidevat kodust järelevalvet ja tavapärasest oluliselt suuremat tuge õppimisel, ning selle tõttu peab vanem tulenevalt eriolukorrast olema erivajadusega lapse kasvatamise tõttu ajutiselt töölt eemal, on Sotsiaalkindlustusametil õigus määrata sellele vanemale toetus.
 § 3. Erivajadusega lapse vanema toetust saama õigustatud isik
 (1) Toetuse saamise õigus on last Eestis kasvataval vanemal, lapsendajal, vanema abikaasal, füüsilisest isikust eestkostjal või sotsiaalhoolekande seaduse tähenduses hoolduspere vanemal (edaspidi vanem) käesolevas määruses sätestatud tingimustel.
 (2) Toetuse saamise õigus on vanemal, kes:
 1) töötab töölepingu alusel või teeb tööd võlaõigusliku lepingu alusel või on avalikus teenistuses ja
 2) viibib tasustamata puhkusel või kelle võlaõigusliku lepingu täitmine on peatatud ning selle kohta on maksukorralduse seaduse §-s 251 nimetatud töötamise registris tehtud vastav kanne.
 (3) Tasustamata puhkuse ja võlaõigusliku lepingu täitmise peatamise alguskuupäev peab langema eriolukorra kehtimise ajale.
 (4) Toetuse saamise õigust ei ole vanemal:
 1) kelle lapsele osutatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 1301 lõikes 1 sätestatud kinnise lasteasutuse teenust või kelle laps on paigutatud kinnipidamisasutusse;
 2) kelle laps on sotsiaalhoolekande seaduse § 455 lõike 3 alusel paigutatud asendushooldusele;
 3) kellelt on lapse isikuhooldusõigus ära võetud või peatatud;
 4) kes ei osale lapse kasvatamises eriolukorra ajal, sealhulgas viibib aja- või asendusteenistuses, kinnipidamisasutuses või on seadusega kehtestatud korras tunnistatud tagaotsitavaks või teadmata kadunuks;
 5) kellel on elatisvõlgnevus selle lapse ees;
 6) kellele rakendatakse teist eriolukorra tõttu kehtestatud rahalise toetamise meedet või kes saab teist asendussissetulekut, sealhulgas vanemahüvitist või ajutise töövõimetuse hüvitist.
 (5) Toetust ei maksta vanemale, kui teine vanem saab erivajadusega lapse eest juba asendussissetulekut või ajutise töövõimetuse hüvitist, välja arvatud haigushüvitis.
 (6) Vanemale, kellel tekib õigus toetusele mitme lapse eest, makstakse toetust ühe lapse eest.
 (7) Vanemal, kes leiab, et ta on õigustatud erivajadusega lapse vanema toetust saama, on õigus pöörduda Sotsiaalkindlustusameti poole tingimustele vastamise kontrollimiseks.
 § 4. Toetuse suurus ja arvutamise alused
 (1) Vanemale makstava toetuse suurus ühe kalendripäeva eest on 70 protsenti käesoleva paragrahvi alusel arvutatud vanema ühe kalendripäeva keskmisest tasust.
 (2) Ühe kalendripäeva keskmine tasu on sotsiaalmaksuga maksustatud tulu, mis arvutatakse sotsiaalkaitse infosüsteemi kantud ühe kalendripäeva keskmise isikustatud sotsiaalmaksu andmete alusel.
 (3) Ühe kalendripäeva keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suuruse arvutamise periood on eelmine kalendriaasta. Ühe kalendripäeva keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suurus võrdub kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu ja 365 jagatisega. Isikustatud sotsiaalmaksu hulka ei arvata töötuskindlustuse seaduses sätestatud töötuskindlustushüvitiselt ja sotsiaalmaksuseaduse § 6 alusel, välja arvatud lõike 1 punktide 5 ja 14 alusel, arvutatud sotsiaalmaksu.
 (4) Toetuse alammäär on 18 eurot ning ülempiir 35 eurot ühe kalendripäeva kohta.
 (5) Kui vanem ei saanud eelmisel kalendriaastal sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu või ühe kalendripäeva eest arvutatud keskmine tulu on väiksem kui toetuse alammäär, makstakse toetust alammääras.
 (6) Toetuse suuruse arvutamisel ümardatakse välja makstav summa euro täpsusega.
 (1) Sotsiaalkindlustusamet kontrollib Eesti hariduse infosüsteemi, haigekassa andmekogusse, töötuskindlustuse andmekogusse, tööotsijate ja tööturuteenuste riiklikku registrisse, vangiregistrisse, kaitseväekohustuslaste registrisse, kohtute infosüsteemi, tervise infosüsteemi, sotsiaalkaitse infosüsteemi ja töötamise registrisse kantud ning Politsei- ja Piirivalveameti edastatud andmete alusel isikute vastavust käesoleva määruse §-des 2 ja 3 nimetatud tingimustele ja teavitab erivajadusega lapse vanemat toetuse õiguse tekkimisest. Sotsiaalkindlustusamet edastab hüvitise õiguse tekkimise kohta teate erivajadusega lapse vanema e-posti aadressile või sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 27 lõike 1 punktides 2 ja 5 nimetatud viisil.
 (2) Lõikes 1 nimetatud hüvitise õiguse tingimustele vastavust kontrollitakse järgmiste andmete alusel:
 1) vanema üldandmed – isikukood, perekonna- ja eesnimi, elukoha ja kontaktandmed, andmed perekonnaseisu, eestkoste seadmise või hoolduspere vanemaks olemise kohta, andmed isikuhooldusõiguse äravõtmise või piiramise kohta ja andmed elamisloa või -õiguse kohta;
 2) andmed aja- või asendusteenistuse, kinnipidamisasutuses viibimise või tagaotsitavaks või teadmata kadunuks tunnistamise kohta;
 3) andmed lapse puude, haridusliku erivajaduse, eri- ja tõhustatud toe ning käesoleva määruse lisades nimetatud seisundite ja diagnooside kohta;
 4) andmed vanema töötamise, eriolukorra tõttu kehtestatud rahalise toetamise meetme rakendamise, asendussissetuleku ja ajutise töövõimetuse hüvitise saamise kohta;
 5) andmed lapse viibimise kohta kinnises lasteasutuses või kinnipidamisasutuses.
 (3) Toetuse saamiseks peab vanem esitama Sotsiaalkindlustusametile kinnituse, et ta on toetuse maksmise tingimustest teadlik ja vastab tingimustele.
 (4) Sotsiaalkindlustusametil on õigus nõuda vanemalt toetuse määramiseks vajalikke lisaandmeid ja neid tõendavaid dokumente, kui see on vajalik §-des 2 ja 3 sätestatud tingimustele vastavuse kontrollimiseks.
 (5) Kui mõlemad vanemad vastavad toetuse saamise tingimustele, lepivad vanemad kokku, kes õigust toetusele kasutab. Kui vanemad kokkuleppele ei jõua, määrab Sotsiaalkindlustusamet toetuse vanemale, kellele makstakse selle lapse eest lapsetoetust.
 (6) Sotsiaalkindlustusamet kontrollib § 3 lõike 2 punktis 2 nimetatud töötamise registri kandeid sellele kalendrikuule, mille eest toetus arvestatakse, järgneva kalendrikuu viimase päevani.
 (7) Toetuse arvestamise kalendrikuu eest kaotab vanem õiguse toetuse saamiseks arvestamise kuule järgneva kalendrikuu viimase päeva möödumisel.
 (8) Toetus määratakse vanemale toiminguga iga kalendrikuu kohta ühekordse maksena alates vanema tasustamata puhkuse või võlaõigusliku lepingu täitmise peatamise päevast.
 (9) Toetus makstakse välja eelmise kalendrikuu eest hiljemalt järgmise kalendrikuu kümnendal kuupäeval Sotsiaalkindlustusameti iseteeninduses märgitud või vanema edastatud arveldusarvele. Toetust ei maksta posti teel kojukandega.
 (10) Pärast kalendrikuu seitsmendat kuupäeva määratud toetus makstakse välja viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui Sotsiaalkindlustusamet on kontrollinud käesolevas määruses sätestatud tingimustele vastavust.
 (11) Toetust arvestatakse eriolukorra lõppemise kuupäevani, kuid mitte kauem kui 31. maini 2020. a.
 (1) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 12. märtsist 2020. a.
 (2) Määrus kehtib kuni 15. juulini 2020. a.
 Lisa 1 Põhidiagnoos või kaasuv diagnoos, mille alusel on lapsel tuvastatud puude raskusaste
 Lisa 2 Erivajadusega lapse seisundid


text:
 ΕΚΠΑΙΔΕΥΤΙΚΟΙ ΙΕΚ ΟΑΕΔ ΓΑΛΑΤΣΙΟΥ Archives - IEK ΟΑΕΔ ΓΑΛΑΤΣΙΟΥ
 ΕΚΠΑΙΔΕΥΤΙΚΟΙ ΙΕΚ ΟΑΕΔ ΓΑΛΑΤΣΙΟΥ
 Εκδήλωση Ενημέρωση για τη Σκελετική Υγεία Πραγματοποιήθηκε η εκδήλωση του ΙΕΚ ΟΑΕΔ Γαλατσίου σε συνεργασία με το σύλλογο σκελετικής υγείας ΠΕΤΑΛΟΥΔΑ στο αμφιθέατρο της σχολής. Την εκδήλωση άνοιξε ο διευθυντής του ΙΕΚ ΟΑΕΔ Γαλατσίου κος Τζίνης Νίκος. Απευθυνόμενος στο κοινό προλόγισε τον σύλλογο Πεταλούδα και παρουσίασε τους ομιλητές της εκδήλωσης στο κατάμεστο από κόσμο αμφιθέατρο...Διαβάστε περισσότερα
 Κατηγορία:Αρθρογραφία, ΔΙΑΙΤΗΤΙΚΗ, ΔΡΑΣΤΗΡΙΟΤΗΤΕΣ, ΕΚΠΑΙΔΕΥΤΙΚΟΙ ΙΕΚ ΟΑΕΔ ΓΑΛΑΤΣΙΟΥ, ΕΝΗΜΕΡΩΣΗ, ΚΑΘΗΓΗΤΕΣ, ΣΠΟΥΔΑΣΤΕΣ & ΑΠΟΦΟΙΤΟΙ, Στέλεχος Διατροφής και Διατροφολογίας
 Tag:Εκδήλωση Ενημέρωση για τη Σκελετική Υγεία, ΙΕΚ, ΙΕΚ ΟΑΕΔ ΓΑΛΑΤΣΙΟΥ, Σύλλογο Σκελετικής Υγείας Πεταλούδα


text:
 15.2.2014
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 45/6
 Rozsudok Súdneho dvora (druhá komora) z 5. decembra 2013 — Solvay SA/Európska komisia
 (Vec C-455/11 P) (1)
 (Odvolanie - Kartely - Európsky trh s peroxidom vodíka a perboritanom - Rozhodnutie, ktorým sa konštatuje porušenie článku 81 ES - Trvanie porušenia - Pojmy „dohoda“ a „zosúladený postup“ - Oznámenie o spolupráci - Povinnosť odôvodnenia - Zníženie pokuty)
 2014/C 45/10
 Jazyk konania: angličtina
 Účastníci konania
 Odvolateľka: Solvay SA (v zastúpení: O. W. Brouwer, advocaat, M. O'Regan, solicitor)
 Ďalší účastník konania: Európska komisia (v zastúpení: V. Bottka, A. Biolan a J. Bourke, splnomocnení zástupcovia, za právnej pomoci M. Gray, BL)
 Predmet veci
 Odvolanie podané proti rozsudku Všeobecného súdu (šiesta rozšírená komora) zo 16. júna 2011 vo veci Solvay/Komisia (T-186/06), ktorým Všeobecný súd čiastočne vyhovel žalobe smerujúcej jednak k čiastočnému zrušeniu rozhodnutia Komisie 2006/903/ES z 3. mája 2006 týkajúceho sa konania podľa článku 81 Zmluvy ES a článku 53 Dohody EHP (vec COMP/F/38.620 — peroxid vodíka a perboritan) (Ú. v. EÚ L 353, s. 54), ktoré sa týkalo všetkých dohôd a zosúladených postupov pozostávajúcich z informácií o cenách a o objemoch predajov, z dohôd o cenách a o znížení výrobných kapacít v EHP, ako aj z dohľadu nad uplatňovaním týchto dohôd na európskom trhu s peroxidom vodíka a perboritanom sodným, a jednak k zrušeniu alebo zníženiu pokuty uloženej odvolateľke — Pojmy „dohoda“ a „zosúladený postup“
 Výrok rozsudku
 1.
 Odvolanie vo veci samej a vzájomné odvolanie sa zamietajú.
 2.
 Solvay SA je povinná nahradiť trovy konania súvisiace s odvolaním vo veci samej.
 3.
 Európska komisia je povinná nahradiť trovy konania súvisiace so vzájomným odvolaním.
 (1) Ú. v. EÚ C 347, 26.11.2011.


text:
 31.10.2013
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 291/12
 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES
 Nr. 59/2013
 vom 3. Mai 2013
 zur Änderung von Anhang II (Technische Vorschriften, Normen, Prüfung und Zertifizierung) des EWR-Abkommens
 DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS —
 gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum (im Folgenden „EWR-Abkommen“), insbesondere auf Artikel 98,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Die Verordnung (EU) Nr. 630/2012 der Kommission vom 12. Juli 2012 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 692/2008 bezüglich der Anforderungen für die Typgenehmigung von mit Wasserstoff und Gemischen aus Wasserstoff und Erdgas betriebenen Kraftfahrzeugen hinsichtlich der Emissionen und bezüglich der Aufnahme spezifischer Informationen zu Fahrzeugen mit Elektroantrieb in den Beschreibungsbogen für die EG-Typgenehmigung (1) ist in das EWR-Abkommen aufzunehmen.
 (2)
 Anhang II des EWR-Abkommens sollte daher entsprechend geändert werden —
 HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
 Artikel 1
 In Anhang II Kapitel I des EWR-Abkommens wird unter Nummer 45zu (Verordnung (EG) Nr. 692/2008 der Kommission) folgender Gedankenstrich angefügt:
 „—
 32012 R 0630: Verordnung (EU) Nr. 630/2012 der Kommission vom 12. Juli 2012 (ABl. L 182 vom 13.7.2012, S. 14)“.
 Artikel 2
 Der Wortlaut der Verordnung (EU) Nr. 630/2012 isländischer und norwegischer Sprache, der in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union veröffentlicht wird, ist verbindlich.
 Artikel 3
 Dieser Beschluss tritt am 4. Mai 2013 in Kraft, sofern alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des EWR-Abkommens vorliegen (2).
 Artikel 4
 Dieser Beschluss wird im EWR-Abschnitt und in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union veröffentlicht.
 Geschehen zu Brüssel am 3. Mai 2013.
 Für den Gemeinsamen EWR-Ausschuss
 Der Präsident
 Gianluca GRIPPA
 (1) ABl. L 182 vom 13.7.2012, S. 14.
 (2) Ein Bestehen verfassungsrechtlicher Anforderungen wurde nicht mitgeteilt.


text:
Xbox One X + Kinect + Kinect Adapteris + 2 žaidimai
 Xbox One X + Kinect + 2 žaidimai
 - 1TB Xbox One X
 - Kinect 2 tinkantis Xbox One X
 - 1 TB Xbox One X konsolė;
 - Kinect 2 tinkantis Xbox One X (Kinect kamera naudota su 12 mėnesių garantija, kadangi Kinect kamerų jau nebegamina);
 - Belaidis Xbox One pultelis;
 Galingiausia žaidimų konsolė su 6 Teraflop galios grafiniu procesoriumi, tikra 4K rezoliucijos žaidimo grafika, 8 branduolių procesoriumi, 320 GB/s atminties greičiu, 8 branduolių procesoriumi ir su visų Xbox One žaidimų ir priedų suderinamumu ir palaikymu taip pat veiks ir Xbox 360 backward compability žaidimai.
 Naujoji konsolė veiks 1172MHz dažniu, kai esama Xbox One konsolė veikia 853MHz, o PS4 Pro 911MHz dažniais.
 Mažiausia konsolė iš visų prieš tai išleistų Xbox.
 Just Dance 2020 is another entry in the annually released series of popular dance games developed by Ubisoft. This entry was presented during the E3 2018. It enables the players to assume the role of dancers and to perform choreography to the rhythm of the music, like professionals known from television and from the biggest music scenes in the world.
 Kamera NAUDOTA
 Žaidimai komplekte Just Dance 2020, Kinect Sports Rivals


text:
Koigi maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
 Koigi maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri
 Koigi maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri - sisukord
 § 1 Koigi maastikukaitseala kaitse-eesmärk
 § 4 Lubatud tegevus kaitsealal
 § 5 Keelatud tegevus kaitsealal
 § 8 Lubatud tegevus
 § 9 Keelatud tegevus
 § 10 Piiranguvööndi kaitse-eesmärk
 Vastu võetud 18.08.2005 nr 219
 RT I 2005, 45, 378
 jõustumine 28.08.2005
 § 1. Koigi maastikukaitseala kaitse-eesmärk
 (1) Koigi maastikukaitseala (edaspidi kaitseala) moodustatakse väärtuslike elupaikade, looduse ja maastiku mitmekesisuse ning haruldaste liikide kaitseks.
 (2) Kaitseala võetakse kaitse alla:
 1) EÜ nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta I lisas nimetatud elupaigatüüpide – vähe- kuni kesktoiteliste kalgiveeliste järvede (3140)2, huumustoiteliste järvede ja järvikute (3160), kadastike (5130), fennoskandia puisniitude (6530*), looduslikus seisundis rabade (7110*), siirde- ja õõtsiksoode (7140), lääne-mõõkrohuga lubjarikaste madalsoode (7210*), liigirikaste madalsoode (7230), vanade loodusmetsade (9010*), vanade laialehiste salumetsade (9020), soostuvate ja soo-lehtmetsade (9080) ning siirdesoo- ja rabametsade (91D0*) kaitseks;
 2) EÜ nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta II lisas nimetatud liikide – laugu (Fulica atra) ja rääkspardi ( Anas strepera) ning direktiivi I lisas nimetatud ning ühtlasi I või II kategooria kaitsealuste liikide kaitseks.
 (3) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele kaheks sihtkaitsevööndiks ja kolmeks piiranguvööndiks.
 (4) Kaitsealal kehtivad «Looduskaitseseaduses» sätestatud piirangud käesolevas määruses sätestatud erisustega.
 (5) Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615-k «Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri» lisa 1 punkti 1 alapunktist 12 ja punkti 2 alapunktist 110 hõlmab kaitseala Koigi linnu- ja loodusala, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade suhtes kehtivaid erisusi.
 (1) Kaitseala asub Saare maakonnas Pöide vallas Kapra, Koigi, Are ja Kahutsi külas, Laimjala vallas Nõmme, Paju, Kurdla, Jõe ja Käo külas ning Valjala vallas Kõriska külas.
 § 4. Lubatud tegevus kaitsealal
 (1) Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitsealal, välja arvatud käesoleva määruse § 9 punktis 4 sätestatud juhtudel Kõriskaru sihtkaitsevööndis.
 (3) Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades. Telkimine ja lõkke tegemine õuemaal on lubatud omaniku loal.
 (4) Kaitsealal on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades. Rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul.
 (5) Kaitseala teedel on lubatud sõidukiga sõitmine. Väljaspool teid on sõidukiga või maastikusõidukiga sõitmine lubatud kaitseala valitseja nõusolekul, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel ning käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud tööde ja kaitseala valitsemisega seotud tööde tegemisel.
 (6) Kaitsealal on lubatud harrastuskalapüük, välja arvatud 1. aprillist 31. juulini «Kalapüügiseaduse» § 11 lõike 3 punktides 4–8 nimetatud harrastuspüügivahenditega.
 (7) Kaitsealal on lubatud jahipidamine, välja arvatud käesoleva määruse § 9 punktis 5 sätestatud juhul.
 § 5. Keelatud tegevus kaitsealal
 6) anda nõusolekut väikeehitise ehitamiseks, sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks;
 (1) Kaitseala valitseja vaatab talle kooskõlastamiseks esitatud metsateatise läbi ja annab kümne tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates metsakoosluse liikide ning vanuse mitmekesisuse säilitamise eesmärgist tulenevalt oma kirjaliku nõusoleku või seab vajaduse korral omapoolsed tingimused.
 (3) Kui tegevust ei ole kaitseala valitsejaga kooskõlastatud või tegevuse juures ei ole arvestatud kaitseala valitseja kirjalikult seatud tingimusi, mille täitmise korral tegevus ei kahjusta kaitseala kaitse-eesmärgi saavutamist või seisundit, ei teki isikul, kelle huvides nimetatud tegevus on, vastavalt «Haldusmenetluse seadusele» õiguspärast ootust sellise tegevuse õiguspärasuse osas.
 (4) Keskkonnaministeeriumil või Keskkonnaametil on keskkonnamõju hindamise järelevalvajana õigus määrata kaitseala kaitseks keskkonnanõudeid, kui kavandatav tegevus võib kahjustada kaitseala kaitse-eesmärgi saavutamist või seisundit.
 (1) Kaitseala sihtkaitsevöönd on kaitseala osa seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike koosluste säilitamiseks.
 1) Kõriskaru sihtkaitsevöönd;
 2) Raba sihtkaitsevöönd.
 § 8. Lubatud tegevus
 1) koosluste ilme ja liigikoosseisu tagamiseks ning kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks vajalik tegevus;
 2) metsakoosluse kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile 1. oktoobrist 31. jaanuarini, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raietehnoloogia, metsamaterjali kokku- ja väljaveo ning puistu koosseisu ja täiuse osas;
 3) olemasolevate maaparandussüsteemide hoiutööd ja veerežiimi taastamine;
 4) tootmisotstarbeta ehitise püstitamine kaitseala tarbeks ning olemasolevate teede ja ehitiste hooldustööd.
 § 9. Keelatud tegevus
 3) uute ehitiste püstitamine, välja arvatud käesoleva määruse § 8 punktis 4 sätestatud juhtudel;
 4) Kõriskaru sihtkaitsevööndis on keelatud inimeste viibimine 15. veebruarist 31. augustini, välja arvatud kinnisasja omanikul oma kinnisasja piires, järelevalve- ja päästetöödel ja kaitseala valitseja igakordsel nõusolekul teostatavas teadustegevuses;
 5) Raba sihtkaitsevööndis linnujaht, välja arvatud jahipidamine hallvaresele.
 § 10. Piiranguvööndi kaitse-eesmärk
 (1) Piiranguvöönd on kaitseala maa- ja veeala, mis ei kuulu sihtkaitsevööndisse.
 (2) Kaitsealal on kolm piiranguvööndit:
 1) Lõhmuste piiranguvöönd;
 2) Koigi piiranguvöönd;
 3) Ollamäe piiranguvöönd.
 (2) Piiranguvööndis on kaitseala valitseja nõusolekul lubatud:
 1) ehitise, kaasa arvatud ajutise ehitise püstitamine;
 2) veekogude veetaseme ja kaldajoone muutmine.
 2) maavara kaevandamine, välja arvatud «Maapõueseaduse» § 59 lõikes 2 sätestatud juhul kaitseala valitsejaga kooskõlastatud kohtades;
 5) biotsiidi ja taimekaitsevahendi kasutamine;
 6) uuendusraie, välja arvatud turberaie, kusjuures tuleb säilitada koosluse liikide ja vanuse mitmekesisus;
 7) puidu kokku- ja väljavedu külmumata pinnasel.
 1EÜ nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50; C 241, 29.08.1994, lk 175; L 305, 8.11.1997, lk 42–65; L 236, 23.09.2003, lk 667–702; L 284, 31.10.2003, lk 1–53) ja EÜ nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, 25.04.1979, lk 1–18; L 291, 19.11.1979, lk 111; L 319, 7.11.1981, lk 3–15; L 233, 30.08.1985, lk 33–41; L 302, 15.11.1985, lk 218; L 100, 16.04.1986, lk 22–25; L 115, 8.05.1991, lk 41–55; L 164, 30.06.1994, lk 9–14; C 241, 29.08.1994, lk 175; L 223, 13.08.1997, lk 9–17; L 236, 23.09.2003, lk 667–702).
 3Kaitseala välispiir ja vööndite piirid on märgitud määruse lisas esitatud kaardil Eesti põhikaardi (mõõtkava 1:10 000) alusel, kasutades maakatastri andmeid seisuga juuni 2004. a.


text:
Viisa andmise otsustamisel kooskõlastuse andmise kord ja tähtajad – Riigi Teataja
 Viisa andmise otsustamisel kooskõlastuse andmise kord ja tähtajad
 Jõustumine: 01.10.201005.04.201001.01.201001.10.2007
 Muudetud järgmise määrusega (kuupäev, number, avaldamine Riigi Teatajas, jõustumise aeg):
 17.12.2009 nr 214 (RT I 2009, 65, 448) 1.01.2010
 Määrus kehtestatakse «Välismaalaste seaduse» § 1012 lõike 2 ja § 1028 lõike 1 punkti 3 alusel.
 § 1. Kooskõlastamiseks esitamine
 (1) Konsulaarametnik kooskõlastab viisa andmise siseministri määratud Siseministeeriumi valitsemisala asutusega.
 (2) Konsulaarametnik esitab viisa andmise Siseministeeriumi valitsemisala asutusele kooskõlastamiseks koos kõigi välismaalase viisa taotlemiseks esitatud andmete ja muu asjassepuutuva teabega.
 (3) Konsulaarametnik esitab viisa andmise uuesti kooskõlastamiseks, kui viisa taotleja esitab enne viisa väljastamist täiendavaid andmeid või parandab varem esitatud andmeid või konsulaarametnik muudab viisa taotleja osas varem «Viisaregistrisse» kantud andmeid.
 (4) Viisa andmine esitatakse kooskõlastamiseks elektrooniliselt läbi «Viisaregistri».
 (5) Konsulaarametnik kooskõlastab viisa andmise Euroopa Liidu ühtse viisaruumiga ühinenud riikidega Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud korras.
 § 2. Kooskõlastuse andmine ja tähtaeg
 (1) Siseministeeriumi valitsemisala asutus kontrollib kooskõlastamiseks esitatud viisa taotlemisega seotud andmeid vastavalt asutuse pädevusele.
 (2) Siseministeeriumi valitsemisala asutus teostab viisa taotleja kontrolli asutuse pädevuses olevatest andmekogudest ja arvestades muid talle teada olevaid asjaolusid.
 (3) Siseministeeriumi valitsemisala asutus kooskõlastab viisa andmise või jätab viisa andmise kooskõlastamata kolme tööpäeva jooksul viisa andmise kooskõlastamiseks esitamise päevast arvates.
 (4) Erandjuhul võib Siseministeeriumi valitsemisala asutus üks kord pikendada lõikes 3 nimetatud tähtaega kuni neljateistkümne kalendripäevani viisa andmise kooskõlastamiseks esitamise päevast arvates.
 (5) Piiripunktis erandina viisa andmise ning Eesti Vabariigile siduva lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel viisa andmise kooskõlastab Siseministeeriumi valitsemisala asutus vajadusel ühe tööpäeva jooksul. Viisa esitab kooskõlastamiseks prefektuur.
 [RT I 2009, 65, 448 - jõust. 1.01.2010]
 (6) Kui Siseministeeriumi valitsemisala asutus ei esita kooskõlastust või mittekooskõlastust ettenähtud tähtaja jooksul ega pikenda kooskõlastuse tähtaega, loetakse viisa andmine kooskõlastatuks.
 (7) Kooskõlastus või mittekooskõlastus esitatakse elektrooniliselt läbi «Viisaregistri».
 (8) Mittekooskõlastus esitatakse koos «Välismaalaste seaduse» §-s 1010 sätestatud viisa andmisest keeldumise alusega.
 (9) Siseministeeriumi valitsemisala asutus kirjendab kõik viisa andmise kooskõlastamisel asutuse süsteemis teostatavad tegevused kasutajapõhiselt.
 (10) Siseministeeriumi valitsemisala asutus salvestab erandjuhul «Viisaregistrilt» saadud kooskõlastamise päringust ainult viisataotluse numbri ja viisa taotleja kodakondsust ning asukohta puudutavad andmed. Muid andmeid «Viisaregistrilt» saadud kooskõlastamise päringust ei salvestata.
 § 3. [Käesolevast tekstist välja jäetud].
 (1) Määrus jõustub 1. oktoobril 2007. a.
 (2) Määruse § 1 lõige 5 jõustub Eesti ühinemisel Euroopa Liidu ühtse viisaruumiga.
 Kehtetu – RT I 2010, 3, 4 – jõust. 1.10.2010