text:
 11/Sv. 055
 HR
 Službeni list Europske unije
 33
 21995D0302(09)
 L 047/29
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 27.01.1995.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 9/95
 od 27. siječnja 1995.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je prilagođen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da je Prilog II. Sporazumu zadnje izmijenjen Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 44/94 od 15. prosinca 1994. o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u (1);
 budući da Direktivu Komisije 94/37/EZ od 22. srpnja 1994. o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (2) treba unijeti u Sporazum;
 budući da Direktivu Vijeća 94/43/EZ od 27. srpnja 1994. o utvrđivanju Priloga VI. Direktivi 91/414/EEZ o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (3) treba unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 U točku 12.a (Direktiva Vijeća 91/414/EEZ) poglavlja XV. Priloga II. Sporazumu prije prilagodbe dodaju se sljedeće alineje:
 „—
 394 L 0037: Direktiva Komisije 94/37/EZ od 22. srpnja 1994. (SL L 194, 29.7.1994., str. 65.),
 —
 394 L 0043: Direktiva Vijeća 94/43/EZ od 27. srpnja 1994. (SL L 227, 1.9.1994., str. 31.).”
 Članak 2.
 Tekstovi direktiva 94/37/EZ i 94/43/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji su priloženi odnosnim jezičnim inačicama ove Odluke, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 1. veljače 1995., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a.
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica.
 Sastavljeno u Bruxellesu 27. siječnja 1995.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 G. J. L. AVERY
 (1) SL L 372, 31.12.1994., str. 20.
 (2) SL L 194, 29.7.1994., str. 65.
 (3) SL L 227, 1.9.1994., str. 31.


type: wikipedia

text:
Neustria was, according to the early medieval geographical classification, the western portion of Langobardia Major, the north-central part of the Lombard Kingdom, extended from the Adda (river) to the Western Alps and opposite to Austria. The partition had not only been territorial, but also implied significant cultural and political differences.
 Territory
 The Neustria included the duchies of the north-western Lombard Kingdom. Among them a prominent role was played by:
 Duchy of Pavia (home of the Lombard royal court)
 Duchy of Asti
 Duchy of Turin
 History
 The duchies of Neustria were long the most loyal to the Bavarian dynasty, accepting both the pro-Catholic inspiration and the consequent policy of appeasement of Italy, without further attempts to expand against the Byzantines and the pope. In the 8th century, however, the widespread conversion of the Lombards to Catholicism smoothed the opposition between Austria and Neustria, thanks to a revived expansion at the expense of the Byzantine Empire with the Catholic and Neustrian Liutprand (king from 712).
 After the fall of the Lombard kingdom in 774, the Langobardia Maior fell entirely under the dominion of the Franks. Its political-administrative structure was not disrupted, however, instead of the dukes, Frank but also Lombard counts were settled.
 References
 Bibliography
 Primary sources
 Origo gentis Langobardorum, ed. Georg Waitz in Monumenta Germaniae Historica SS rer. Lang.
 Paul Deacon, Historia Langobardorum (Storia dei Longobardi, cura e commento di Lidia Capo, Lorenzo Valla/Mondadori, Milan 1992).
 Historiographic literature
 Lidia Capo. Comment to
 See also
 Langobardia Major
 Langobardia Minor
 Austria (Lombard)
 Lombard Kingdom
 Kingdom of the Lombards


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
25.10.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 272/46
 Sag anlagt den 3. september 2008 — Spanien mod Kommissionen
 (Sag T-360/08)
 (2008/C 272/90)
 Processprog: spansk
 Parter
 Sagsøger: Kongeriget Spanien (ved J. Rodríguez Cárcamo)
 Sagsøgt: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
 Sagsøgerens påstande
 —
 Retten i Første Instans bestemmer, at der ikke kan ske anvendelse af retningslinierne for beregning af finansielle korrektioner, som finder anvendelse på udgifter, der medfinansieres af strukturfondene og Samhørighedsfonden, i tilfælde af en overtrædelse af reglerne om offentlige kontrakter, endelig udg. af 29. november 2007, COCOF 07/0037/03-ES.
 —
 Kommissionen for De Europæiske Fællesskabers afgørelse K(2008) 3247 af 25. juni 2008, hvorved støtten fra Samhørighedsfonden til de projekter, der er grupperet under nr. 2001.ES.16.C.P.E.036 (Spildevandsafledning i afvandingsområde nord — Galicien-2001) annulleres.
 —
 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Den foreliggende sag omhandler en gruppe projekter vedrørende forbedring af eksisterende pumper og nyopførelse, forøgelse, tilpasning og forbedring af systemet, for spildevandsopsamling og -afledning forskellige steder i Galicien. Den oprindeligt bevilgede fællesskabsfinansiering beløb sig til 80 % af de støtteberettigede offentlige udgifter.
 I den skrivelse, som Kommissionen tilsendte sagsøgeren i juli 2007, blev der påtænkt korrektioner ifølge de uregelmæssigheder, der blev afdækket under en tidligere revision. Konklusionerne i denne skrivelse indeholdt allerede de to uregelmæssigheder, der har begrundet den anfægtede beslutning og de tilsvarende forslag til finansielle korrektioner: Den ulovlige anvendelse af hasteproceduren i forbindelse med en kontrakt, og den ulovlige anvendelse af erfaring som et tildelingskriterium i forskellige kontrakter. Forslagene til finansielle korrektioner beløb sig til henholdsvis 697 901 EUR og 354 591 EUR.
 Søgsmålsgrundene og de væsentligste argumenter er enslydende med dem, der er gjort gældende i sag T-359/08, Spanien mod Kommissionen.


type: legislation

text:
 18.6.2016
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 161/27
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2016/975 DELLA COMMISSIONE
 del 17 giugno 2016
 che determina i quantitativi da aggiungere al quantitativo fissato per il sottoperiodo dal 1o ottobre al 31 dicembre 2016 nell'ambito dei contingenti tariffari aperti dal regolamento (CE) n. 539/2007 nel settore delle uova e delle ovoalbumine
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (UE) n. 1308/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 17 dicembre 2013, recante organizzazione comune dei mercati dei prodotti agricoli e che abroga i regolamenti (CEE) n. 922/72, (CEE) n. 234/79, (CE) n. 1037/2001 e (CE) n. 1234/2007 del Consiglio (1), in particolare l'articolo 188, paragrafi 2 e 3,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento (CE) n. 539/2007 della Commissione (2) ha aperto contingenti tariffari annui per l'importazione di prodotti del settore delle uova e delle ovoalbumine.
 (2)
 I quantitativi che formano oggetto delle domande di titoli di importazione presentate dal 1o al 7 giugno 2016 per il sottoperiodo dal 1o luglio al 30 settembre 2016 sono inferiori ai quantitativi disponibili. È pertanto opportuno determinare i quantitativi per i quali non sono state presentate domande e aggiungere questi ultimi al quantitativo fissato per il sottoperiodo contingentale successivo.
 (3)
 Al fine di garantire l'efficacia della misura, è opportuno che il presente regolamento entri in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 I quantitativi per i quali non sono state presentate domande di titoli di importazione a norma del regolamento (CE) n. 539/2007, da aggiungere al sottoperiodo dal 1o ottobre al 31 dicembre 2016, figurano nell'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 17 giugno 2016
 Per la Commissione,
 a nome del presidente
 Jerzy PLEWA
 Direttore generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 347 del 20.12.2013, pag. 671.
 (2) Regolamento (CE) n. 539/2007 della Commissione, del 15 maggio 2007, recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari nel settore delle uova e delle ovoalbumine (GU L 128 del 16.5.2007, pag. 19).
 ALLEGATO
 Numero d'ordine
 Quantitativi per i quali non sono state presentate domande, da aggiungere ai quantitativi disponibili per il sottoperiodo dal 1o ottobre al 31 dicembre 2016
 (in kg equivalente uova in guscio)
 09.4015
 27 000 000
 09.4401
 1 400 000
 09.4402
 3 875 000


text:
Voiture-salon E 417 (Salonwagen E 417) est un film allemand réalisé par Paul Verhoeven, sorti en 1939.
 Synopsis
 Dans un musée des transports, à minuit, les mannequins d'exposition prennent vie et racontent les histoires de leurs vies. La dernière pièce de l'exposition, la voiture E 417, raconte sa vie longue et mouvementée.
 Cela commence par un voyage en 1913, quand un couple princier va faire sa lune de miel sur la Riviera. Lors d'un arrêt imprévu à Dingskirchen, la baronne Ursula von Angerfeld et Christian Lautenschläger, le chef de gare, font connaissance. Au moment du départ précipité le lendemain, ils n'ont pas le temps de se dire au revoir et ne vont jamais se revoir.
 La voiture connaît la Première Guerre mondiale et termine, après de nombreux et différents services, sur une voie d'évitement. Christian Lautenschlager la conduit jusqu'au musée. Sur le chemin, il rencontre la fille de la baronne qui est morte entre-temps et l'aide à se réconcilier avec Werner, son fiancé.
 Fiche technique
 Titre français : Voiture-salon E 417
 Titre original allemand : Salonwagen E 417
 Réalisation : Paul Verhoeven assisté d'Eduard Hein et Fritz C. Mauch
 Scénario : Helmut Käutner,
 Musique : Giuseppe Becce
 Direction artistique : Paul Markwitz, Fritz Maurischat
 Costumes :
 Photographie : Horst R. Fink, Karl Hasselmann
 Son : Fritz Seeger
 Montage : Carl Bach, Fritz C. Mauch
 Production : , Karl Schulz
 Sociétés de production :
 Société de distribution : Bavaria Film
 Pays d'origine :
 Langue : allemand
 Format : Noir et blanc - 1,37:1 - Mono - 35 mm
 Genre : Fantastique
 Durée : 91 minutes
 Date de sortie :
 Allemagne :
 France :
 Distribution
 Paul Hörbiger : Friedrich Christian Lautenschläger
 Käthe von Nagy : Ursula von Angerfeld
 Curd Jürgens : Prince Heinrich Karl
 Maria Nicklisch : La princesse
 Axel von Ambesser : Werner
 Josef Dahmen : Le valet de chambre
 Ilse Fürstenberg : La future femme de Lautenschläger
 Bernhard Goetzke : L'"esprit" de la voiture
 Otto Graf : Le comte Grenzberg
 : Le directeur du musée
 Melanie Horeschovsky : La tante d'Anna Christine
 Hans Junkermann : Le maréchal de la cour
 Hilde Körber : Mieze, l'amie de Kuhlemann
 Walter Lieck : Le chef de la chorale d'enfants
 Hans Meyer-Hanno : Un membre de la commission de démolition
 Edgar Pauly : Un notable de Dingskirchen
 Hermann Pfeiffer : Le contrôleur
 Ellen Plessow : La dame de cour
 Tatjana Sais : La chanteuse du Luna-Park
 Hans Hermann Schaufuß : Erich, le propriétaire de l'hôtel "Deutscher Kaiser"
 Just Scheu : Freddy, le serveur du Luna-Park
 Wilfried Seyferth : Willy Fetthenne
 Franz Stein : L'"esprit" de la locomotive à vapeur
 Walter Steinbeck : Le prince
 Renée Stobrawa : Une amie des compagnons
 Otto Stoeckel : Un client du "Deutscher Kaiser"
 Paul Verhoeven : L'organiste de rue
 Hubert von Meyerinck : Le complice de Kuhlemann
 Alexa von Porembsky : Ellen
 Aribert Wäscher : Paule Kuhlemann
 Anneliese Würtz : La serveuse
 Erica Balqué : L'"esprit" de Néfertiti
 Article annexe
 Liste des longs métrages allemands créés sous le nazisme
 La Nuit au musée (série de films)
 Notes et références
 Liens externes
 Film réalisé par Paul Verhoeven (réalisateur allemand)
 Film allemand sorti en 1939
 Film fantastique allemand
 Film allemand en noir et blanc
 Film ferroviaire


type: contracts

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 21999D0722(04)
 Official Journal L 189 , 22/07/1999 P. 0057 - 0057
 Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEENru 85/98tal-25 ta' Settembru 1998li temenda l-Anness II (Regolamenti, standards, ittestjar u ċertifikazzjonijiet tekniċi) għall-Ftehim taż-ŻEEIL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aġġustat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim għaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza għalih bħala "il-Ftehim", u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,Billi l-Anness II għall-Ftehim ġie emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 48/98 tad-29 ta' Mejju 1998 [1];Billi r-Regolamenti tal-Kummissjoni (KE) Nru 1836/97 ta' l-24 ta' Settembru 1997 li jemenda l-Annessi I u III għar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2377/90 li jistabbilixxi proċedura tal-Komunità għall-istabbiliment ta' limiti massimi ta' residwu ta' mediċinali veterinarji fl-affarijiet ta' l-ikel li joriġinaw mill-annimali [2], (KE) Nru 1837/97 ta' l-24 ta' Settembru 1997, li jemenda l-Annessi I, II u III għar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2377/90 [3], (KE) Nru 1838/97 ta' l-42 ta' Settembru 1997 li jemenda l-Annessi I, II u III tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) 2377/90 [4] u (KE) Nru 1850/97 tal-25 ta' Settembru 1997 li jemenda l-Anness III għar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2377/90 [5] għandhom jiġi nkorporati fil-Ftehim,IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:Artikolu 1L-inċiżi li ġejjin għandhom jiġu miżjudin fil-punt 14 (ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2377/90) fil-Kapitolu XIII ta' l-Anness II għall-Ftehim:"- 397 R 1836: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1836/97 ta' l-24 ta' Settembru 1997 (ĠU L 263, tal-25.9.1997, p. 6).- 397 R 1837: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1837/97 ta' l-24 ta' Settembru 1997 (ĠU L 263, tal-25.9.1997, p. 9).- 397 R 1838: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1838/97 ta' l-24 ta' Settembru 1997 (ĠU L 263, tal-25.9.1997, p. 14).- 397 R 1850: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1850/97 tal-25 ta' Settembru 1997 (ĠU L 264, tal-26.9.1997, p. 12).".Artikolu 2It-testi tar-Regolamenti tal-Kummissjoni (KE) Nru 1836/97, (KE) Nru 1837/97, (KE) Nru 1838/97 u (KE) Nru 1850/97 fil-lingwa Islandiża u f'dik Norveġiża, li huma annessi għall-verżjonijiet tal-lingwi rispettivi għal din id-Deċiżjoni, huma awtentiċi.Artikolu 3Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ nhar is-26 ta' Settembru 1998, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE.Artikolu 4Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE għall-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej.Magħmula fi Brussel, fil-25 ta' Settembru 1998.Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEEIl-PresidentN. v. Liechtenstein[1] ĠU L 30 ta'l-4.2.1999, p. 48.[2] ĠU L 263, tal-25.9.1997, p. 6.[3] ĠU L 263, tal-25.9.1997, p. 9.[4] ĠU L 263, tal-25.9.1997, p. 14.[5] ĠU L 264, tas-26.9.1997, p. 12.--------------------------------------------------


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,31.3.2020
 COM(2020) 117 final
 2020/0046(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees
 SELETUSKIRI
 1.Kavandatav reguleerimisese
 Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees võetav seisukoht seoses ELis kehtiva sadamariigi kontrolli süsteemi (mis põhineb direktiivil 2009/16/EÜ
 1
 ) nõuetekohaseks toimimiseks vajalike otsuste kavandatud vastuvõtmisega.
 2.Ettepaneku taust
 2.1. Sadamariigi kontrolli käsitlev vastastikuse mõistmise Pariisi memorandum
 Vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga (edaspidi „Pariisi memorandum“) on ette nähtud rahvusvaheline kontrollisüsteem, mida sadamariigi kontrolliametnikud kasutavad välisriigi laevade kontrollimisteks teise riigi sadamas, et veenduda, kas laeva kapteni, ohvitseride ja laevapere pädevus ning laeva ja selle varustuse seisund vastavad rahvusvaheliste konventsioonide nõuetele ning kas laev on mehitatud ja seda käitatakse kooskõlas kohaldatava rahvusvahelise õigusega. Pariisi memorandumile kirjutati alla 26. jaanuaril 1982.
 Direktiiv 2009/16/EÜ (muudetud) sisaldab Pariisi memorandumiga seotud menetlusi ja vahendeid. Pariisi memorandumi liikmete hulka kuuluvad kõik meresadamaid omavad ELi liikmesriigid
 2
 ning Kanada, Venemaa, Island ja Norra. Euroopa Liit ei ole Pariisi memorandumi liige.
 2.2. Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee kavandatav akt
 Selleks et sadamariigi kontroll liidus toimiks, on Pariisi memorandumi raames vaja igal aastal vastu võtta teatav hulk otsuseid. Need otsused võetakse vastu konsensuse alusel sadamariigi kontrollikomitee iga-aastasel koosolekul, mis toimub iga aasta mais. Pariisi memorandumi asjakohase pädeva asutuse poolt direktiivi 2009/16/EÜ kohaselt vastuvõetud otsused muutuvad ELi liikmesriikidele siduvaks.
 3. LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT
 Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel sellistes rahvusvahelistes organisatsioonides nagu Pariisi memorandum, kui sellel organisatsioonil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte.
 Nõukogu 2016. aasta otsuses (EL) 2016/381
 3
 on sätestatud seisukoht, mis võeti Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrollikomitees ajavahemikuks 2016–2019. Nõukogu otsuse väljatöötamisel kasutati kaheastmelist lähenemisviisi. Otsuses endas on sätestatud mitmeks aastaks liidu seisukohaga seotud juhtpõhimõtted ja suunised. Seda seisukohta kohandati sadamariigi kontrollikomitee igaks aastakoosolekuks komisjoni mitteametlike dokumentidega, mida arutati nõukogu merenduse töörühmas. Käesoleva ettepaneku eesmärk on määrata kindlaks liidu seisukoht sadamariigi kontrollikomitees ajavahemikus 2020–2024.
 Käesolevas ettepanekus käsitletavat lähenemisviisi kasutatakse Pariisi memorandumi otsustusprotsessi eripära tõttu. Pariisi memorandumi sise-eeskirjade kohaselt on selle liikmetele ja töörühmadele, kelle ülesanne on töötada välja suunised ja juhised, kehtestatud dokumentide esitamise lõpptähtajaks kuus nädalat enne kontrollikomitee koosolekut. Alles sel hetkel on kõik dokumendid kättesaadavad ja komisjon saab alustada analüüsi, et koostada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohane ettepanek liidu kooskõlastatud seisukoha kohta, mille võtab vastu nõukogu. Kuna aeg analüüsi tegemiseks, komisjoni ettepaneku koostamiseks ja selle vastuvõtmiseks nõukogu poolt on lühike, on liidu seisukoha iga-aastase täpsustamise menetlus esitatud II lisas.
 4.Õiguslik alus
 4.1. Menetlusõiguslik alus
 4.1.1. Põhimõtted
 Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega [...] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
 4
 .
 Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
 5
 .
 4.1.2. Kohaldamine käesoleval juhul
 Pariisi memorandum on lepinguga ettenähtud organ.
 Akt, mis Pariisi memorandumi raames tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt võib otsustavalt mõjutada ELi õigusaktide, nimelt sadamariigi kontrolli käsitleva direktiivi 2009/16/EÜ sisu, kuna Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee peab direktiivi nõuetekohaseks toimimiseks igal aastal vastu võtma mitu otsust.
 Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2. Materiaalõiguslik alus
 4.2.1. Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
 4.2.2. Kohaldamine käesoleval juhul
 Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud transpordivaldkonnaga. Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2.
 4.3. Kokkuvõte
 Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.
 2020/0046 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Sadamariigi kontrolli käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile (edaspidi „Pariisi memorandum“) kirjutati alla 26. jaanuaril 1982 Pariisis ja see jõustus 1. juulil 1982. Pariisi memorandumi punkti 8.1 kohaselt võib iga merendusamet teha ettepanekuid selle muutmiseks. Lisaks koosneb sadamariigi kontrollikomitee Pariisi memorandumi punkti 7.1 kohaselt kõigi merendusametite ja komisjoni esindajatest ning tal on punktis 7.3 sätestatud pädevus. On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel sadamariigi kontrollikomitees võetav seisukoht, kuna Pariisi memorandumi pädeva asutuse otsused on liidu õigusraamistiku, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ
 6
 seisukohast olulised.
 (2)Direktiivis 2009/16/EÜ on sätestatud liidus kehtiv sadamariigi kontrolli süsteem ning sellega sõnastatakse ümber ja tugevdatakse liidu õigusakte, mis on selles valdkonnas kehtinud alates 1995. aastast. Liidu õigussüsteemi aluseks on sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi – 1982. aastal loodud rahvusvahelise organisatsiooni – juba varem kehtestatud struktuur. Liikmesriikide puhul tuuakse direktiiviga 2009/16/EÜ vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi teatavad menetlused, vahendid ja töö tulemuslikult liidu õiguse reguleerimisalasse.
 (3)Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee tuleb kokku igal aastal, et oma arutelude käigus otsustada direktiivi 2009/16/EÜ rakendamiseks vajalike päevakorrapunktide üle.
 (4)Pariisi memorandumi sise-eeskirjade kohaselt on selle liikmetele ja töörühmadele, kelle ülesanne on töötada välja suunised ja juhised, kehtestatud dokumentide esitamise lõpptähtajaks kuus nädalat enne kontrollikomitee koosolekut. Alles sel hetkel on kõik dokumendid kättesaadavad ja komisjon saab alustada analüüsi, et koostada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohane ettepanek liidu kooskõlastatud seisukoha kohta. Kuna aeg analüüsi tegemiseks ja ettepaneku vastuvõtmiseks on lühike, on vaja kehtestada mitmeks aastaks liidu seisukoht, selle põhimõtted ja suunised koos liidu seisukoha iga-aastase täpsustamise raamistikuga.
 (5)Käesolev otsus peaks hõlmama ajavahemikku 2020–2024.
 (6)Liidu seisukoha esitavad ühiselt liidu liikmesriigid, kelle merendusasutused on Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee liikmed,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu nimel vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee aastakoosolekul võetav seisukoht on esitatud käesoleva otsuse I lisas.
 Artikkel 2
 Euroopa Liidu nimel vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee aastakoosolekul võetava seisukoha iga-aastane täpsustus on esitatud käesoleva otsuse II lisas.
 Artikkel 3
 Nõukogu annab artiklis 1 osutatud seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee 2024. aasta aastakoosolekuks.
 Artikkel 4
 Artiklis 1 nimetatud seisukoha esitavad liidu liikmesriigid, kes on vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee liikmed.
 Artikkel 5
 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 28.5.2009, lk 57).
 (2)
 Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome, Taani ja Ühendkuningriik ühinesid memorandumiga 26. jaanuaril 1982. Bulgaaria ühines memorandumiga 10. mail 2007. Horvaatia ühines memorandumiga 8. novembril 1996. Küpros ühines memorandumiga 12. mail 2006. Eesti ja Läti ühinesid memorandumiga 12. mail 2005. Leedu ühines memorandumiga 12. mail 2006. Malta ühines memorandumiga 12. mail 2006. Poola ühines memorandumiga 27. novembril 1991. Rumeenia ühines memorandumiga 10. mail 2007. Sloveenia ühines memorandumiga 15. mail 2003.
 (3)
 Nõukogu 14. märtsi 2016. aasta otsus (EL) 2016/381 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees (ELT L 72, 17.3.2016, lk 53.)
 (4)
 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.
 (5)
 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
 (6)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 28.5.2009, lk 57).
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,31.3.2020
 COM(2020) 117 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees
 I LISA [...]
 Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi raames
 Juhtpõhimõtted
 Sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi (edaspidi „Pariisi memorandum“) raames peab liit tegema järgmist:
 a)
 tegutsema kooskõlas liidu taotletavate eesmärkidega, eelkõige selleks, et parandada meresõiduohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laeva pardal, vähendades oluliselt rahvusvaheliste konventsioonide ja resolutsioonide range kohaldamisega standarditele mittevastavate laevade arvu;
 b)
 edendama Pariisi memorandumi osaliste poolt ühtlustatud lähenemisviisi rakendamist seoses rahvusvaheliste standardite tõhusa jõustamisega nende jurisdiktsiooni kuuluvates vetes seilavate ja nende sadamaid kasutavate laevade suhtes;
 c)
 töötama Pariisi memorandumi raames ühiselt, et koostada põhjalik kontrollikava ja jagada kontrollide hulk võrdselt, kehtestades eelkõige iga-aastase kontrollikohustuse, mis on koostatud kooskõlas Pariisi memorandumi 11. lisas sätestatud kokkulepitud metoodikaga;
 d)
 töötama Pariisi memorandumi raames, et aidata Pariisi memorandumi liikmetel värvata, säilitada ja koolitada vajalik arv töötajaid, sealhulgas kvalifitseeritud inspektoreid, võttes arvesse iga sadama laevaliikluse mahtu ja omadusi;
 e)
 tagama, et Pariisi memorandumi raames vastu võetud meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige meresõiduohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laeva pardal reguleerivate rahvusvaheliste konventsioonide ja koodeksitega;
 f)
 edendama ühiste seisukohtade väljatöötamist teiste sadamariigi kontrolli tegevate asutustega;
 g)
 tagama kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega, eelkõige välissuhete, julgeoleku ja keskkonnaga seotud küsimustes.
 Tegevussuunad
 Selleks et tagada liidu sadamariigi kontrolli süsteemi sujuv toimimine aastast aastasse vastavalt direktiivile 2009/16/EÜ, peab liit püüdma toetada järgmiste meetmete võtmist Pariisi memorandumi poolt:
 1.
 laevade kontrolliks kasutatakse laeva riskiprofiili järgmisi elemente:
 a)
 lipuriikide valge, hall ja must nimekiri vastavalt valemile, mis on välja töötatud Pariisi memorandumi raames ja esitatud komisjoni määruse (EL) nr 801/2010
 1
 lisas;
 b)
 tunnustatud organisatsioonide nimekiri kooskõlas sadamariigi kontrollikomitee 37. koosolekul 2004. aasta mais (päevakorrapunkt 4.5.2) vastu võetud metoodikaga;
 c)
 laevade puuduste ja kinnipidamiste keskmine määr laevaühingu tegevusnäitajate valemi jaoks komisjoni määruse (EL) nr 802/2010
 2
 lisa alusel;
 2.
 tagatakse, et Pariisi memorandumi mis tahes muutmine ja ajakohastamine on kooskõlas liidu taotletavate eesmärkidega, eelkõige selleks, et parandada meresõiduohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laeva pardal.
 (1)
 Komisjoni 13. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 801/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 seoses lipuriigi kriteeriumidega (ELT L 241, 14.9.2010, lk 1).
 (2)
 Komisjoni 13. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 802/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 27 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega (ELT L 241, 14.9.2010, lk 4).
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,31.3.2020
 COM(2020) 117 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees
 II LISA [...]
 Liidu nimel sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees võetava seisukoha iga-aastane täpsustamine
 Enne sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitee iga-aastast koosolekut astutakse samme, mis on vajalikud selleks, et liidu nimel võetavas seisukohas arvestatakse kogu asjakohast teavet, mis on edastatud komisjonile, samuti mis tahes dokumente, mille arutamine kuulub liidu pädevusse vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele.
 Sel eesmärgil ja nimetatud andmetele tuginedes edastavad komisjoni talitused piisava ajavaruga enne sadamariigi kontrollikomitee koosolekut nõukogule või nõukogu ettevalmistavatele organitele analüüsimiseks ja heakskiitmiseks ettevalmistava dokumendi, milles on esitatud kavandatava seisukoha üksikasjad.
 Kavandatav seisukoht, mis ettevalmistavas dokumendis liidu nimel võetakse, loetakse heakskiidetuks, kui blokeeriva vähemusega võrdne arv liikmesriike ei avalda selle suhtes vastuseisu nõukogu ettevalmistava organi koosolekul või 20 päeva jooksul ettevalmistava dokumendi kättesaamisest, olenevalt sellest, kumb sündmus leiab aset varem. Vastuseisu korral edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule.


text:
Martinlaakso () on kaupunginosa Länsi-Vantaalla. Vuosina 1968–1975 rakennettiin kerrostaloalue, jota on uudistettu ja täydennetty. Ensin sinne oli rakennettu jo 1950-luvulla omakotitaloja Vihertielle ja Kivimäkeen. Vanhinta asutus on kuitenkin Isontammentiellä, joka on osa Turusta Viipuriin johtanutta Suurta rantatietä eli Kuninkaantietä. Kaupunginosan pohjoisosassa on vuonna 1991 valmistunut Vantaankosken rautatieasema ja siihen liittyvä Martinlaakson yritysalue. Kaupunginosassa oli vuoden 2010 alussa 11 393 asukasta. Vuoden 2020 lopussa alueen väestöstä muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien osuus oli 28,4 prosenttia, eli eniten Myyrmäen suuralueella. Martinlaakson lähialueita ovat Kaivoksela, Myyrmäki, Varisto, Myllymäki ja Vantaanlaakso.
 Martinlaaksossa on kolme suurta mäkeä: Raappavuori, korkealle kohoava Laajavuori ja Kivivuori. Ne ovat pohjana valtaosalle alueen kadunnimistä. Vihertien nimi johtuu talosta, jonka maista tontit lohkottiin; Grönkullan talo sijaitsee Lyhtykujalla. Kivimäen nimi johtuu vastaavasti Stenbackan talosta, joka sijaitsee Ylästöntien länsipäässä.
 Asemakaava perustuu ulkosyöttöiseen katuverkkoon ja laajaan sisäiseen jalankulkuverkkoon, jonka varrelle sijoittuvat puistot ja palvelut. Pääkatu Martinlaaksontie on leveä ja lehtevä bulevardi.
 Martinlaakson historiaa
 Martinlaakso on rakennettu Martinkylän (Mårtensby) maarekisterikylän takametsään. Kylän kantatalot olivat saaneet täältä maakaistaleet isojaossa 1700-luvulla. Vanha Martinkylä sijaitsee Vanhan Nurmijärventien varrella, ja siellä on ollut maataloja jo 1500-luvulla.
 Myös Espoossa ja Sipoossa oli Martinkylä, Mårtensby. Siksi päätettiin, että Espooseen tulee Martinsilta, Vantaalle Martinlaakso ja Sipooseen jää Martinkylä.
 Martinlaaksossa oli 1990-luvulla kehityshanke, jolloin parannettiin katuja ja puistoja ja taloyhtiöille myönnettiin edullisia perusparannuslainoja. Tällöin useimpiin kerrostaloihin tehtiin julkisivu- ja parvekekunnostuksia ja muita perusparannuksia. Eri kerrostaloja kunnostettiin eri tavoin, jolloin taloista tuli yksilöllisiä ja kaupunginosan ilmeestä tuli vaihteleva. Julkisivujen betonilaatat ja kivimurske vaihtuivat tiileen ja rappaukseen.
 Uudempaa rakentamista ovat Kauppiaitten kauppaoppilaitos ja konserttisali Martinus (1987), Raikukuja 14:n palvelutalo (1994), Raikukuja 1:n kerrostalo (1999) ja Raappavuorenpolku 1:n palvelutalo (1999).
 Laajaniityntiellä sijainneen Työterveyslaitoksen talon paikalle valmistui uudet kerrostalot 2007. Samoin Martinlaakson rautatieaseman itäpuolella ollut liike- ja toimistotalo on purettu. Sen tilalle valmistui uusi punatiilinen kauppakeskus (Arkkitehtitoimisto Petri Rouhiainen 2011). Sen eteläkulmassa kohoaa 14-kerroksinen asuintorni (Skanska, Arkkitehtitoimisto Petri Rouhiainen 2012), jonka pihaterassi on 12. kerroksen korkeudessa. Näiden pohjoispuolelle Kivivuorentien varrelle on rakennettu uusia punatiilipintaisia kerrostaloja (Sato ja SRV 2012). Rautatieaseman pohjoisen sisäänkäynnin yhteyteen rakennettiin Laajaniitynaukio, joka on World Design Capital -muotoiluhanke (2012). Lisää asuntoja on rakennettu purettujen Laajavuoren koulun ja Martinkeskuksen tonteille. Martinlaakson koulua on laajennettu.
 Martinlaakson palvelualue (1997–2006) on käsittänyt 16 Luoteis-Vantaan kaupunginosaa. Nykyisin Martinlaakso kuuluu Myyrmäen suuralueeseen.
 Liikenneyhteydet
 Martinlaakson rata valmistui ensin Martinlaaksoon asti 1975, jolloin M-juna alkoi kuljettaa asukkaita Helsinkiin 20 minuutissa: matka-aika Martinlaaksosta Helsinkiin piteni 21 minuuttiin Vantaankosken aseman valmistuttua 2.9.1991. Kaupunginosassa on kaksi rautatieasemaa: Martinlaakso (1975) ja Vantaankoski (1991). Liityntäpysäköintipaikkoja löytyy Vantaankosken asemalta ja Kivivuorentien varrella sijaitsevan Martinlaakson ostarin kattopaikoituksesta.
 Kehärata Vantaankoskelta Kivistön ja Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta pääradalle ja edelleen Tikkurilaan on valmistui vuoden 2015 heinäkuussa. Rata yhdistää toisiinsa 200 000 asukasta ja 200 000 työpaikkaa.
 Martinlaaksosta liikennöi runkolinja 400 Helsinkiin. Martinlaaksosta on bussiliikennettä myös Espooseen ja eri puolille Vantaata, mm. Leppävaaraan, Espoon keskukseen ja Tikkurilaan. Hämeenlinnanväylällä on Martinlaakson pikavuoropysäkki.
 Autoliikenteen yhteyksiä ovat Hämeenlinnanväylä (E12) ja Kehä III (E18). Sanomatie Martinkyläntieltä Kehä III:lle valmistui vuonna 2012.
 Palveluja ja yritystoimintaa
 Alueella toimii kaksi alakoulua: suomenkielinen Kivimäen koulu ja ruotsinkielinen Mårtensdals skola. Martinlaakson koulu laajeni yhtenäiskouluksi, joten sisäilmaongelmien vaivaama Laajavuoren koulu purettiin keväällä 2016 ja sen tontille on rakennettu kerrostaloja. Alueella toimivat myös Martinlaakson lukio ja Kauppiaitten kauppaoppilaitos. Päiväkotejakin on useampia. Muita kaupungin palveluja ovat Martinlaakson kirjasto, uimahalli, terveyskeskus ja neuvola. Kulttuuritalo Martinuksessa järjestetään konsertteja ja tanssiesityksiä.
 Martinkeskus (1970) oli aikanaan Pohjoismaiden suurin kauppakeskus. Se sulkeutui ja purettiin 2016. Aseman viereen on valmistunut uusi kauppakeskus, Martinlaakson ostari vuonna 2011. Lisäksi Laajavuorenkujalla on K-Supermarket (1975) ja toinen K-Supermarket (nykyinen K-Market) on valmistunut Louhelaan 2012.
 Vantaankosken aseman ympäristössä Martinkyläntien varrella sijaitsee Martinlaakson yritysalue, jonne on sijoittunut muutamia suuryrityksiä. Sanomalassa painetaan valtakunnan päälehtiä Helsingin Sanomia ja Hufvudstadsbladetia. Martinlaakson voimalaitos vastaa merkittävästä osasta Vantaan energiahuoltoa. Passeja valmistavan digitaalisen turvallisuuden yrityksen Gemalton Suomen toimipiste muutti Viinikkalasta Martinlaaksoon, Hansaprintin vanhoihin tiloihin vuonna 2013. Murata Electronics Oy valmistaa erilaisia antureita esimerkiksi autoteollisuudelle, Pöyry Oyj on kansainvälisestikin merkittävä suunnittelu- ja konsulttitalo. Thermo Fisher Scientific valmistaa laboratoriotekniikkaa. Vantaankosken aseman ympäristöön on kaavoitteilla lisää yritysten toimitiloja.
 Kuuluisuuksia
 Martinlaaksossa on asunut kaksi tunnettua Formula 1 -kuljettajaa: Mika Häkkinen ja Mika Salo. Häkkinen vietti lapsuutensa Raiviosuonmäki 6:ssa, Salo kadun toisella puolella Raiviosuonmäki 3:ssa. Häkkiselle on myös nimetty aukio Martinlaaksoon. Myös Virve Rosti, Annikki Tähti ja Jorma Hynninen ovat martinlaaksolaisia. Samoin metalliyhtye Amorphis on kotoisin Martinlaaksosta.
 Lähteet
 Vantaa alueittain 2010, Myyrmäen suuralue. Pdf-tiedosto.
 Vantaan tilastollinen vuosikirja 2010. Pdf-tiedosto.
 Kallaluoto, Timo: Vantaan kaupunginosat, 2011.
 Viitteet
 Aiheesta muualla
 Vantaan kaupunginmuseo, 7.2.2014: Martinlaakson rakennuksia (näkökulmana rakennusperintö, pdf) (vantaa.fi)
 Martinlaakson asukasyhdistyksen kotisivut –
 Martinlaakson kotisivut (kaupunginosan historiaa ja tapahtumia)


text:
29.1.2011
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 30/39
 Kendelse afsagt af Rettens præsident den 25. november 2010 — United Phosphorus mod Kommissionen
 (Sag T-95/09 R III)
 (Særlige rettergangsformer - direktiv 91/414/EØF - beslutning om afvisning af at optage napropamid i bilag I til direktiv 91/414 - forlængelse af en foranstaltning om udsættelse af gennemførelsen)
 2011/C 30/70
 Processprog: engelsk
 Parter
 Sagsøger: United Phosphorus Ltd (Warrington, Cheshire, Det Forenede Kongerige) (ved advokaterne C. Mereu og K. Van Maldegem)
 Sagsøgt: Europa-Kommissionen (ved L. Parpala og F. Wilman, som befuldmægtigede)
 Sagens genstand
 Påstand om at få forlænget foranstaltningen om udsættelse af gennemførelsen af Kommissionens beslutning 2008/902/EF af 7. november 2008 om afvisning af at optage napropamid i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om tilbagekaldelse af godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette aktivstof (EUT L 326, s. 35)
 Konklusion
 1)
 Foranstaltningen om udsættelse af gennemførelsen, som fastsat i punkt 1 i konklusionen af kendelsen afsagt af Rettens præsident den 28. april 2009, United Phosphorus mod Kommissionen (sag T-95/09 R, ikke trykt i Samling af Afgørelser), forlænges indtil den 31. december 2011, dog senest indtil der træffes afgørelse i hovedsagen, hvis dette sker inden førnævnte dato.
 2)
 Afgørelsen om sagens omkostninger udsættes.