type: legislation

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,2.7.2018
 COM(2018) 503 final
 2018/0267(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli (2018–2024) sõlmimise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping jõustus 18. aprillil 2008. Lepingu viimane protokoll jõustus 1. juuli 2013 ning kaotas kehtivuse 30. juunil 2018.
 Vastavalt asjakohastele läbirääkimisjuhistele
 1
 pidas Euroopa Komisjon Côte d’Ivoire’i valitsusega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu
 2
 uus protokoll. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 16. märtsil 2018. aastal uus protokoll. Protokoll kehtib kuus aastat alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, st kuupäevast, mil see allkirjastati, nagu on osutatud artiklis 13.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
 Uue protokolli peamine eesmärk on pakkuda liidu laevadele kalapüügivõimalusi Côte d’Ivoire’i vetes lähtudes parimatest saadaolevatest teaduslikest nõuannetest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Uue protokolli puhul on arvesse võetud eelmise protokolli (2013–2018) hindamise tulemusi ning uue protokolli sõlmimist käsitlevat ettevaatavat hinnangut. Mõlema hinnangu koostajaks olid väliseksperdid. Protokoll võimaldab ka tihendada Euroopa Liidu ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi koostööd, et edendada kalavarude jätkusuutlikku kasutamist Côte d’Ivoire’i vetes ning toetada Côte d’Ivoire’i jõupingutusi oma meremajanduse arendamisel, võttes arvesse mõlema lepinguosalise huvisid.
 Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:
 –
 28 tuunikülmutusseinerit,
 –
 8 triivõngelaeva.
 •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega
 Läbirääkimised kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli sõlmimiseks Côte d’Ivoire’iga on osa ELi välistegevusest seoses AKV riikidega ning vastavad eelkõige liidu eesmärkidele austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.
 2.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Komisjon teostas 2017. aastal Euroopa Liidu ja Côte d’Ivoire’i vahelise kalandusalase partnerluslepingu kehtiva protokolli eelhindamise ja protokolli võimaliku uuendamise eelhindamise. Hindamise järeldused on esitatud töödokumendis
 3
 .
 Hindamise tulemusena jõuti järeldusele, et liidu tuunipüügisektor on väga huvitatud püügitegevusest Côte d’Ivoire’is ning protokolli uuendamine aitaks tugevdada kalapüügikontrolli ja järelevalvet ning tõhustaks selle piirkonna kalavarude majandamist. Abidjani tähtsus Lääne-Aafrika ühe peamise lossimissadama ja töötlemiskohana muudab uue kavandatud protokolli nii liidu tuunipüügisektori kui ka partnerriigi jaoks oluliseks.
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Hindamise raames konsulteeriti liikmesriikide, tööstusharu esindajate ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning Côte d’Ivoire’i kalandussektori haldusasutuste ja kodanikuühiskonnaga. Konsultatsioonid toimusid ka kaugpüügi nõuandekomisjoni raames.
 3.MÕJU EELARVELE
 Protokollis sätestatud 682 000 euro suurune aastane rahaline toetus jaguneb järgmiselt:
 a) 330 000 euro suurune aastane summa juurdepääsu eest 5 500 tonni suurusele võrdluskogusele protokolli rakendamise kahel esimesel aastal ja 275 000 euro suurune aastane summa järgnevatel aastatel (kolmandal kuni kuuendal aastal);
 b) 352 000 euro suurune aastane toetus Côte d’Ivoire’i Vabariigi kalandussektori arenguks protokolli rakendamise kahel esimesel aastal ja 407 000 euro suurune aastane toetus järgnevatel aastatel (kolmandal kuni kuuendal aastal). Toetus vastab riikliku poliitika eesmärkidele edendada Côte d'Ivoire’i sisevete ja merekalavarude säästlikku majandamist.
 2018/0267 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli (2018–2024) sõlmimise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktidega a ja v ning artikli 218 lõikega 7,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 4
 ning arvestades järgmist:
 (1)Nõukogu võttis17. märtsil 2008 vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 242/2008
 5
 Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (edaspidi „leping“),
 6
 lepingut on seejärel automaatselt pikendatud ja see on endiselt jõus.
 (2)Kõnealuse lepingu viimase protokolli kehtivus lõppeb 30. juunil 2018.
 (3)Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi lepingu rakendamise uue protokolli üle (edaspidi „protokoll“). Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti protokolli eelnõu 16. märtsil 2018.
 (4)Kooskõlas nõukogu otsusega 2018/.../UE
 7
 kirjutati protokollile alla [sisestada allkirjastamise kuupäev].
 (5)Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.
 (6)Protokolliga võimaldatakse Euroopa Liidul ja Côte d’Ivoire’i Vabariigil teha ühtlasi tihedamat koostööd, et arendada säästvat kalanduspoliitikat, kalavarude vastutustundlikku kasutust Côte d’Ivoire’i vetes ja Côte d’Ivoire’i jõupingutusi sinise majanduse arendamisel.
 (7)Protokoll tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita.
 (8)Lepingu artikliga 9 asutatakse ühiskomitee, kelle ülesanne on lepingu rakendamise kontrollimine. Lisaks võib ühiskomitee kooskõlas protokolli artikli 5 lõikega 4 ning artiklitega 6 ja 7 heaks kiita teatavad protokolli muudatused. Selliste muudatuste heakskiitmise hõlbustamiseks tuleks anda komisjonile volitus need teatavatel tingimustel lihtsustatud korras heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokoll (2018–202) kiidetakse liidu nimel heaks.
 Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele I lisana.
 Artikkel 2
 Nõukogu peasekretariaat peab andma protokolli üle läbirääkimisi pidava(te)le isiku(te)le täielikud volitused protokolli allkirjastamiseks liidu nimel, tingimusel et see sõlmitakse.
 Artikkel 3
 Käesoleva otsuse II lisas esitatud sätete ja tingimuste kohaselt, on Euroopa Komisjon volitatud liidu nimel heaks kiitma lepingu artikliga 9 asutatud ühiskomitee poolt vastu võetud protokolli muudatused.
 Artikkel 4
 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Artikkel 5
 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Vastu võetud 15. veebruaril 2018 toimunud hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu 3595. koosolekul.
 (2)
 ELT L 170, 22.6.2013, lk 2.
 (3)
 SWD (2017) 446 final, 12.12.2017.
 (4)
 ELT L 75,18.3.2008.
 (5)
 ELT L 48, 22.2.2008.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,2.7.2018
 COM(2018) 503 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 nõukogu ettepanek:
 Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli (2018–2024) sõlmimise kohta
 I LISA
 EUROOPA LIIDU JA CÔTE D’IVOIRE’I VABARIIGI VAHELISE KALANDUSALASE PARTNERLUSLEPINGU RAKENDAMISE PROTOKOLL
 (2018–2024)
 Artikkel 1
 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused
 1.Partnerluslepingu artikli 5 alusel on alates protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäevast antud kuueks aastaks järgmised kalapüügivõimalused:
 –tuunikülmutusseinerid: 28 laeva
 –triivõngelaevad: 8 laeva
 Kõnealused kalapüügivõimalused hõlmavad pika rändega liike (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas loetletud liigid), välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) või muude rahvusvaheliste konventsioonidega kaitstud või keelustatud liigid.
 2.Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 5 ja 6 osutatud tingimustel.
 3.Euroopa Liidu liikmesriikide lipu all sõitvad laevad (edaspidi „Euroopa Liidu laevad“) võivad Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas kala püüda üksnes tingimusel, et neil on käesoleva protokolli kohane püügilitsents Côte d’Ivoire’i püügipiirkonna jaoks.
 Artikkel 2
 Läbipaistvus
 Vastavalt käesoleva protokolli artiklile 11 kohustub Côte d’Ivoire esitama teabe kõikide kokkulepete kohta, millega antakse muudele välismaistele laevadele juurdepääs Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnale, eelkõige väljastatud lubade arvu ja püütud saagi kohta.
 Lisaks esitab Côte d’Ivoire andmed oma tööstusliku tuunipüügi litsentsiga tuunipüügilaevade püügikoormuse kohta.
 Artikkel 3
 Rahaline toetus – maksetingimused
 1.Kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus on 682 000 eurot aastas ehk artiklis 1 osutatud ajavahemikul kokku 4 092 000 eurot.
 2.Rahaline toetus hõlmab järgmist:
 (a)330 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnale protokolli kahel esimesel kohaldamisaastal ning 275 000 eurot järgnevatel aastatel, mis vastab 5 500 tonni suurusele aastasele võrdluskogusele, ning
 (b)iga-aastane eritoetus 352 000 eurot protokolli kahel esimesel kohaldamisaastal ja 407 000 eurot protokolli järgnevatel kohaldamisaastatel, mille eesmärk on toetada Côte d’Ivoire’i kalanduspoliitikat.
 3.Lisaks on vastavalt II lisas sätestatud korrale laevaomanike iga-aastane rahaline toetus juurdepääsu eest Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnale hinnanguliselt 330 400 eurot.
 4.Lõiget 2 kohaldatakse vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 4, 5, 6 ja 9 ning kalandusalase partnerluslepingu artiklite 12 ja 13 kohaselt.
 5.Kui Euroopa Liidu laevade kogupüük ületab neile Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas kehtestatud võrdluskoguse, suurendatakse protokolli kahel esimesel aastal aastast rahalist toetust 60 euro võrra ja järgnevatel aastatel 70 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Euroopa Liidu makstav aastane kogusumma ei tohi siiski ületada artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda. Kui Euroopa Liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogusummale vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.
 6.Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse osamakse tasutakse esimese aasta eest hiljemalt 90 päeva pärast protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva ning järgmiste aastate eest hiljemalt protokolli aastapäeva saabumisel.
 7.Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse kasutamine kuulub Côte d’Ivoire’i ametiasutuste ainupädevusse.
 8.Lõike 2 punktis a osutatud rahaline toetus makstakse Côte d’Ivoire’i riigikassa kontole.
 Lõike 2 punktis b osutatud rahaline toetus makstakse valdkondliku toetuse eriotstarbelisele kontole Côte d’Ivoire’i riigikassas.
 (a)Côte d’Ivoire’i ametiasutused edastavad igal aastal Euroopa Komisjonile eelnimetatud pangakonto andmed.
 (b)Iga rahaline toetus kirjendatakse riigieelarvesse ja selle suhtes kohaldatakse Côte d’Ivoire’i riigi rahanduse juhtimise eeskirju ja menetlusi.
 Artikkel 4
 Valdkondlik toetus
 1.Käesoleva protokolli kohase valdkondliku toetusega aidatakse kaasa Côte d’Ivoire’i karjakasvatuse, kalanduse ja vesiviljeluse strateegilise arengukava (PSDEPA) rakendamisele. Selle eesmärk on edendada sisevete ja mere kalavarude säästlikku majandamist, seda eelkõige järgmiste tegevuste kaudu:
 –püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve parandamine;
 –kalavarusid käsitlevate teaduslikult põhjendatud teadmiste suurendamine;
 –kalandusstatistika parandamine;
 –väikesemahulise kalapüügi toetamine;
 –rahvusvahelise koostöö tugevdamine;
 –meremajanduse ja vesiviljeluse arengu toetamine.
 2.Hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise algust lepivad Euroopa Liit ja Côte d’Ivoire kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakenduseeskirjades, eelkõige järgmises:
 (a)ühe ja mitme aasta lõikes seatud suunised artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta;
 (b)ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid ja tegevused, et edendada vastutustundlikku ja säästvat kalapüüki, võttes arvesse Côte d’Ivoire’i riikliku kalandus- ja vesiviljeluspoliitika prioriteete;
 (c)kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.
 3.Kõikidest ettepanekutest muudatuste tegemiseks mitmeaastases või aastases valdkondlikus kavas või erisummade kasutamises iga aasta algatuste jaoks, tuleb eelnevalt teavitada Euroopa Komisjoni ja need peavad saama ühiskomitees mõlema poole heakskiidu, vajadusel kirjavahetuse teel.
 4.Igal aastal hindavad lepinguosalised ühiskomitee raames mitmeaastase valdkondliku kava elluviimise tulemusi. Kui hinnangust selgub, et artikli 3 lõike 2 punkti b kohase rahalise toetuse eesmärkide saavutamine ei ole kavandatuga kooskõlas või on toetuse rakendamine ühiskomitee arvates ebapiisav, võib rahalise toetuse summat muuta või selle maksmise peatada.
 Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja kokkulepet, kui valdkondliku toetuse rakendamine vastab taas ühiskomitees vastu võetud kavale.
 Vajaduse korral jätkavad lepinguosalised järelevalvet valdkondliku toetuse üle ka pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist kuni artikli 3 lõike 2 punktiga b ettenähtud rahalise toetuse erisumma lõpliku ärakasutamiseni.
 Kui tegemist ei ole vääramatu jõuga, ei tohi rahalise eritoetuse maksmine siiski kesta kauem kui kuus kuud pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist.
 Artikkel 5
 Teadus- ja tehnikaalane koostöö vastutustundliku kalapüügi vallas
 1.Lepinguosalised kohustuvad edendama Côte d’Ivoire’i vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.
 2.Protokolli kehtivusaja jooksul teevad Euroopa Liit ja Côte d’Ivoire’i ametiasutused koostööd, et hinnata Côte d’Ivoire’i püügipiirkonna püügi, püügikoormuse ja kalavarude seisundi arengut.
 3.Lepinguosalised kohustuvad edendama alampiirkonna tasemel koostööd vastutustundliku kalapüügi valdkonnas Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) ja muude pädevate piirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide raames. Lepinguosalised kohustuvad järgima Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) kõiki soovitusi.
 4.Vastavalt lepingu artiklile 4 peavad lepinguosalised Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel üksteisega ühiskomitees nõu ja võtavad vajaduse korral teaduskohtumise järgselt meetmeid, et tagada Euroopa Liidu laevade püügitegevusega seoses kalavarude säästev majandamine.
 5.Lepinguosalised teevad koostööd, et tugevdada kontrolli-, järelevalve- ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse mehhanisme Côte d’Ivoire’i Vabariigis.
 Artikkel 6
 Kalapüügivõimaluste ja tehniliste meetmete läbivaatamine vastastikusel kokkuleppel
 1.Artiklis 1 esitatud kalapüügivõimalusi võib artikli 5 lõikes 4 osutatud nõupidamiste järel vastastikusel kokkuleppel suurendada, tingimusel et suurendamine ei kahjustata Côte d’Ivoire’i kalavarude säästvat majandamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 3 lõikes 1 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.
 2.Kui lepinguosalised lepivad kokku artiklis 1 osutatud kalapüügivõimaluste vähendamises, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.
 3.Kalapüügivõimaluste jaotamine laevakategooriate vahel võib samuti toimuda pärast nõupidamist vastastikusel kokkuleppel, tingimusel et järgitakse artikli 4 lõikes 5 osutatud teaduskohtumise võimalikke soovitusi kalavarude haldamise osas, mida ümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada, lepivad lepinguosalised selles kokku.
 4.Vajaduse korral võib ühiskomitee vaadata läbi käesoleva protokolliga sätestatud tehnilised püügitingimused ja valdkondliku toetuse rakendamise korra ning neid kohandada.
 Artikkel 7
 Uued kalapüügivõimalused ja katsepüük
 1.Kui Euroopa Liidu laevad on huvitatud muust püügitegevusest, kui on osutatud artiklis 1, peab Euroopa Liit nende uute tegevuste võimaliku lubamise osas Côte d’Ivoire’i Vabariigiga nõu. Kõnealuste nõupidamiste raames võtavad lepinguosalised arvesse asjaomaseid teadusalaseid nõuandeid, eelkõige piirkondlike ja allpiirkondlike kalandusorganisatsioonide nõuannetega. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja mitmeaastaste halduskavade kehtestamises. Vajaduse korral teevad nad protokollis ja selle lisas muudatusi.
 2.Artikli 5 lõikega 4 ette nähtud konsultatsioonide tulemusel võivad lepinguosalised lubada korraldada Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas katsepüügi püügireise, et katsetada uusi kalapüügiliike nende tehnilise kasutatavuse ja majandusliku tasuvuse seisukohalt.
 2.1.Selleks edastab Euroopa Liit Côte d’Ivoire’i ametiasutustele katsepüügi litsentside taotlused, mis põhinevad tehnilisel toimikul, milles on esitatud
 ·laeva tehnilised omadused;
 ·laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase,
 ·ettepanek püügireisi tehniliste näitajate kohta (kestus, püügivahend, uuritavad piirkonnad jne).
 2.2.Katsepüügi püügireisi kestus on kuni kuus kuud. Püügireisi puhul tuleb maksta Côte d’Ivoire’i ametiasutuste kehtestatud loatasu.
 2.3.Lipuriigi teaduslik vaatleja ja Côte d’Ivoire’i ametiasutuste valitud vaatleja on laeva pardal kogu püügireisi vältel.
 2.4.Katsepüügi püügireisi jooksul püütud saak jääb laevaomaniku valdusse.
 2.5.Püügireisi üksikasjalikud tulemused edastatakse ühiskomiteele analüüsimiseks.
 Artikkel 8
 Kohaldatavad õigusaktid
 1.Euroopa Liidu laevad teostavad Côte d’Ivoire’i vetes kalapüüki kooskõlas Côte d’Ivoire’i seadustega, välja arvatud juhul, kui lepingu või käesoleva protokolliga on nähtud ette teisiti.
 2.Côte d’Ivoire’i ametiasutused teavitavad Euroopa Liitu võimalikult kiiresti kõigist kalandussektoriga seotud õigusaktide muudatustest või uutest õigusaktidest.
 3.Euroopa Liit teavitab Côte d’Ivoire’i ametiasutusi võimalikult kiiresti kõigist Euroopa Liidu ookeanilaevastiku kalapüügiga seotud õigusaktide muudatustest või uutest õigusaktidest.
 Artikkel 9
 Protokolli rakendamise peatamine
 1.Käesoleva protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada pärast ühiskomitees toimunud nõupidamisi, kui on täidetud üks või mitu järgmist tingimust:
 (a)erakorralised asjaolud, mis on kindlaks määratud kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktis h ja mis takistavad kalapüüki Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas;
 (b)märkimisväärsed muudatused ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid;
 (c)Cotonou lepingu artiklitega 8 ja 96 ette nähtud konsultatsioonimehhanismide avamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 kindlaks määratud inimõiguste peamiste ja oluliste üksikasjade rikkumisega;
 (d)Euroopa Liit ei ole maksnud artikli 3 lõike 2 punktiga a ettenähtud rahalist toetust muudel kui käesoleva protokolli artikliga 5 ettenähtud põhjustel;
 (e)lepinguosaliste vahel esineb tõsiseid ja ühiskomitees lahendamata vaidlusi käesoleva protokolli kohaldamise ja tõlgendamise küsimustes.
 2.Kui protokolli kohaldamine peatatakse muudel kui lõike 1 punktis c osutatus põhjustel, peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. Lõike 1 punktis c osutatud põhjustel peatatakse protokolli kohaldamine viivitamata pärast protokolli kohaldamise peatamise otsuse vastuvõtmist.
 3.Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised neid lahutavale vaidlusele kokkuleppelise lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Kui lahendus on leitud, jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud.
 4.Samaks ajavahemikuks, kui peatati artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse maksmine, võib peatada ka Euroopa Liidu laevadele antud kalapüügiload. Kui toetuse maksmist otsustatakse jätkata, pikendatakse püügilitsentsi sama ajavahemiku võrra, millal kalastustegevus oli peatatud.
 5.Kui Euroopa Liit jätab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tingimustel artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse maksmata, teavitavad Côte d’Ivoire’i ametiasutused Euroopa Liitu ametlikult maksete tegematajätmisest. Komisjon viib läbi vastavad kontrollimenetlused ja sooritab vajaduse korral makse hiljemalt 60 päeva jooksul pärast ametliku taotluse kättesaamise kuupäeva.
 Kui osutatud tähtaja jooksul ei ole makset tehtud või asjakohast selgitust antud, võivad Côte d’Ivoire’i ametiasutused käesoleva artikli lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt protokolli kohaldamise katkestada. Protokolli kohaldamist jätkatakse niipea, kui kõnealune makse on sooritatud.
 Artikkel 10
 Elektrooniline teabevahetus
 1.Côte d’Ivoire’i Vabariik ja Euroopa Liit tagavad IT-süsteemide tõrgeteta toimimise, mis võimaldavad edastada käesoleva lepingu rakendamisega seotud kogu teavet ja kõiki sellekohaseid dokumente elektroonilisel teel.
 2.Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga.
 3.Kui süsteem ei toimi, teavitavad Côte d’Ivoire’i Vabariik ja Euroopa Liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul lisas automaatselt paberil dokumentidega.
 Artikkel 11
 Andmete konfidentsiaalsus
 Côte d’Ivoire’i Vabariik ja Euroopa Liit tagavad, et mis tahes isikuandmeid seoses Euroopa Liidu laevadega ning lepingu ja käesoleva protokolli raames toimuva kalandustegevusega käsitletakse alati täie rangusega ja kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.
 Lepinguosalised tagavad, et kooskõlas Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni ja muude piirkondlike või allpiirkondlike kalandusorganisatsioonide vastavate sätetega tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed, mis on seotud tuunipüügiga Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas.
 Konfidentsiaalseks peetavaid andmeid tohivad pädevad ametiasutused kasutada üksnes lepingu ja käesoleva protokolli rakendamiseks.
 Artikkel 12
 Lõpetamine
 1.Protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll denonsseerida vähemalt kuus (6) kuud enne asjaomase denonsseerimise jõustumist.
 2.Eelmises lõikes osutatud teatise saatmisega alustatakse konsulteerimist lepinguosaliste vahel.
 Artikkel 13
 Ajutine kohaldamine
 Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates hetkest, mil lepinguosalised selle allkirjastavad.
 Artikkel 14
 Jõustumine
 Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.
 Euroopa Liidu nimel
 Côte d'Ivoire'i Vabariigi nimel
 LISA
 Euroopa Liidu laevade kalapüügitingimused Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas
 I PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 1.Pädeva ametiasutuse nimetamine
 Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liiduna (EL) või Côte d’Ivoire’i Vabariigina järgmisi pädevaid ametiasutusi:
 Euroopa Liit: Euroopa Komisjon, vajaduse korral ELi Côte d’Ivoire’i delegatsiooni vahendusel;
 Côte d’Ivoire’i Vabariik: Côte d’Ivoire’i kalandusministeerium.
 2.Püügipiirkond
 Côte d’Ivoire’i ametiasutused teatavad liidu pädevatele talitustele nii kiiresti kui võimalik Côte d’Ivoire’i püügipiirkonna geograafilised koordinaadid mõõdetuna lähtejoonest.
 Euroopa Liidu laevad võivad allpool osutatud punktis 3 ettenähtud tingimustel püüda kala vetes, mis asuvad lähtejoontest kaugemal kui 12 meremiili.
 3.Navigatsiooniks ja kalapüügiks keelatud piirkonnad
 Püügilitsentsi väljaandmisel edastab Côte d’Ivoire laevaomanikele ja Euroopa Liidule andmed navigatsiooniks ja kalapüügiks keelatud piirkondade kohta. Kõikidest nende piirkondadega seotud muudatustest teatatakse Euroopa Liidule võimalikult kiiresti.
 4.Pangakonto
 Enne protokolli ajutise kohaldamise algust edastab Côte d’Ivoire Euroopa Liidule riigikassa selle (nende) arvelduskonto(de) andmed, mille(de)le kantakse lepingu raames Euroopa Liidu laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.
 II PEATÜKK
 KALAPÜÜGILUBA
 Käesoleva lisa sätete kohaldamisel loetakse mõistet „litsents“ samaväärseks mõistega „kalapüügiluba“ vastavalt selle määratlusele Euroopa Liidu õigusaktides.
 1. jagu Kohaldatavad menetlused
 1.Püügilitsentsi saamise eeltingimus – laeva vastavus nõuetele
 Püügilitsents Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas kalastamiseks antakse üksnes nõuetele vastavatele laevadele. Laevad peavad olema kantud ELi kalalaevade registrisse ja vastama määruse (EL) nr 2017/2403 (milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist) sätetele.
 Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole Côte d’Ivoire’is kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla vastuolusid Côte d’Ivoire’i ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad Côte d’Ivoire’i ja Euroopa Liidu vahelistest kalastuslepingutest tulenevad kohustused.
 2.Litsentsitaotlus
 Euroopa Liidu pädevad asutused esitavad Côte d’Ivoire’i kalandusministeeriumile elektroonilisel või mis tahes muul kohasel teel taotluse iga laeva kohta, kes soovib lepingu raames kala püüda, tehes seda vähemalt 30 tööpäeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva.
 Taotlused esitatakse kalandusministeeriumile vormidel, mille näidised on 1. liites.
 Koos litsentsitaotlusega tuleb esitada järgmised dokumendid:
 –tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on tasutud kindlasummaline ettemaks;
 –laeva merekõlblikkuse tunnistus;
 –laeva kindlustustõend;
 –hiljutine värvifoto laevast (külgvaates), millel on selgelt näha laeva nimi ja registreerimisnumber;
 –kasutatavate püügivahendite pilt ja üksikasjalik kirjeldus.
 Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse püügilitsentsi laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus loatasu maksmise kohta.
 3.Kindlasummaline litsentsitasu
 Litsentsitasu makstakse käesoleva lisa I peatüki lõike 4 kohaselt Côte d’Ivoire’i ametiasutuste poolt osutatud pangakontole.
 Litsentsitasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.
 4.Kalapüügiloaga laevade ajutine nimekiri
 Kohe pärast püügilitsentsi taotluse ja ettemakse tasumise teate kättesaamist koostab Côte d’Ivoire püügilitsentsi taotlevate laevade ajutise nimekirja. Kõnealune nimekiri edastatakse elektroonilisel teel viivitamata Euroopa Liidule ja riiklikule kalanduskontrolli asutusele. Laevadel on lubatud kala püüda alates nende kandmisest ajutisse nimekirja. Kuni kalapüügiloa väljastamiseni peab nende laevade pardal peab olema ajutise nimekirja koopia.
 5.Püügilitsentside väljaandmine
 Kõikide laevade litsentsid väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele, vajaduse korral Euroopa Liidu Côte d’Ivoire’is asuva delegatsiooni vahendusel, 21 tööpäeva jooksul alates eespool punktis 2 osutatud dokumentide laekumisest Côte d’Ivoire’i kalandusministeeriumile.
 Litsentside kehtivusaeg on kuni üks aasta ning neid on võimalik uuendada.
 6.Püügilitsentsiga laevade nimekiri
 Pärast püügilitsentsi väljastamist koostab Côte d’Ivoire’i Vabariik viivitamata lõpliku nimekirja laevadest, kellel on lubatud Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile ning see asendab eespool osutatud ajutist nimekirja.
 7.Püügilitsentsi edasiandmine
 Litsents antakse konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. Tõestatud vääramatu jõu korral, mis väljendub selles, et laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, võib Euroopa Liidu taotlusel laeva litsentsi siiski asendada mõnele muule protokolli artiklis 1 osutatud sama kategooria laevale, mis kuulub samale omanikule, samale omanike ühendusele või samale tootjaorganisatsioonile, antava uue litsentsiga ning viimase eest ei pea litsentsitasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvutamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramiseks arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid.
 Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud litsentsi Euroopa Liidu delegatsiooni vahendusel Côte d’Ivoire’i kalandusministeeriumile.
 Uus litsents jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud litsentsi Côte d’Ivoire’i kalandusministeeriumile. Euroopa Liidu delegatsiooni Côte d’Ivoire’is tuleb litsentsi asendamisest teavitada.
 8.Litsentsi hoidmine laeva pardal
 Litsents peab alati olema laeva pardal. Laevadel on siiski lubatud kala püüda alates nende kandmisest käesoleva peatüki lõikes 4 osutatud ajutisse nimekirja.
 9.Abilaevad
 Kui EL esitab taotluse ja Côte d’Ivoire’i ametiasutused on teostanud vastava analüüsi, lubab Côte d’Ivoire, et püügilitsentsi omavaid ELi laevu assisteerivad abilaevad.
 Abilaevad ei tohi olla varustatud püügiks vajalike vahenditega. Assisteerimine ei hõlma kütuse tankimist ega püügi ümberlaadimist.
 Abilaevade suhtes kohaldatakse käesolevas peatükis kirjeldatud püügilitsentside taotluste edasiandmise menetlust abilaevade suhtes kohaldatavates piires. Côte d’Ivoire koostab loetelu lubatud abilaevadest ja edastab selle viivitamata ELile.
 Selliste laevade eest tuleb maksta iga-aastast tasu summas 3 500 eurot.
 2. jagu Kindlasummalised loatasud ja ettemaksed
 1.Litsentsitasu on iga Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas püütud kalatonni kohta tuunipüügiseinerite ja triivõngelaevade puhul
 –60 eurot protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal;
 –70 eurot protokolli kolmandal, neljandal, viiendal ja kuuendal kohaldamisaastal.
 2.Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui pädevatele riiklikele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlasummalised iga-aastased ettemaksed:
 (a)tuunipüügiseinerid:
 –7 620 eurot laeva kohta vastavalt protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal 127 tonni eest aastas makstavale loatasule;
 –8 890 eurot laeva kohta vastavalt protokolli kolmandal, neljandal, viiendal ja kuuendal kohaldamisaastal 127 tonni eest aastas makstavale loatasule;
 (b)triivõngelaevad:
 –2 400 eurot laeva kohta vastavalt protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal 40 tonni eest aastas makstavale loatasule;
 –2 800 eurot laeva kohta vastavalt protokolli kolmandal, neljandal, viiendal ja kuuendal kohaldamisaastal 40 tonni eest aastas makstavale loatasule;
 Juhul kui püügilitsentsi kestus on alla ühe aasta, kinnitatakse litsentsitasu Côte d’Ivoire’i õigusaktide kohaselt proportsionaalselt litsentsi kestusega. Tuunipüügiseinerite püügilitsentsi kestus ei tohi olla lühem kui 12 kuud.
 3.EL koostab laevade kaupa aruande püügi ja tasumisele kuuluvate summade kohta eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest. Ta edastab need aruanded Côte d’Ivoire’i ametiasutustele hiljemalt jooksva aasta aprillis. Côte d’Ivoire’il on õigus esitada põhjenduste olemasolul aruannete kohta vastuväide 30 kalendripäeva jooksul pärast aruannete kättesaamist. Eriarvamuste korral pöörduvad lepinguosalised ühiskomitee poole. Kui Côte d’Ivoire aruannet kolmekümne (30) päeva jooksul ei vaidlusta, loetakse see vastuvõetuks.
 4.Kui lõpparuande summa on suurem kui kindlasummaline litsentsitasu, mis maksti ettemaksuna püügilitsentsi saamiseks, kannab laevaomanik, juhul kui ta puuduvat summat ei vaidlusta, selle Côte d’Ivoire’i Vabariigile 45 päeva jooksul üle. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jaotise punktis 2 nimetatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta.
 III PEATÜKK
 PÜÜGIARUANDED
 1.Püügipäevik
 Lepingu raames kala püüdva Euroopa Liidu laeva kapten peab püügipäevikut vastavalt IOTC resolutsioonidele õngejadalaevade ja seinerite kohta.
 Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas.
 Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi. Vajaduse korral kannab kapten iga päev püügipäevikusse iga merre tagasi lastud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna.
 Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten.
 Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten.
 2.Püügiaruannete esitamine
 Iga püügireisi lõppedes annab kapten laeva püügist aru, esitades Côte d’Ivoire’ile elektroonilise koopia püügipäevikutest ajavahemiku kohta, mil laev viibis Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas. Püügipäevikute koopia saadab kapten Côte d’Ivoire’i okeanoloogiakeskusele (CRO, Centre de Recherche Océanologique) ja ühele järgmistest teadusinstituutidest:
 i) IRD (Institut de recherche pour le développement);
 ii) IEO (Instituto Español de Oceanografia);
 iii) Instituto Português do Mar e da Atmosfèra (IPMA).
 Kui Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnast lahkutakse enne püügireisi lõppu ja ilma eelnevalt Côte d’Ivoire’i sadamasse sisenemata, saadetakse püügipäevik seitsme päeva jooksul pärast Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnast lahkumist.
 Kui püügiaruandeid ei saa edastada e-posti teel võib need saata kas posti või faksi teel.
 Côte d’Ivoire’i ametiasutused teatavad asjakohase e-posti aadressi ning telefoni- ja faksinumbrid enne käesoleva protokolli ajutise kohaldamise algust. Côte d’Ivoire teavitab asjaomaseid laevu ja ELi viivitamata kõigist muutustest nendes andmetes.
 Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Côte d’Ivoire’i valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva litsents peatada kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Côte d’Ivoire’i kehtivate seadustega ette nähtud karistus. Sellest teavitatakse lipuliikmesriiki ja Euroopa Liitu.
 3.Üleminek püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemile (ERS)
 Lepinguosalised soovivad ühiselt tagada, et käesoleva protokolli kohaldamise esimese aasta jooksul minnakse üle elektroonilisele teavitus- ja püügiandmete edastamise süsteemile, mis võimaldab eelkõige edastada püügiaruannete andmeid iga päev.
 Lepinguosalised kehtestavad ühiskomitee raames ühiselt kõnealuse ülemineku üksikasjad, nii et süsteem oleks võimalikult kiiresti kasutamisvalmis.
 IV PEATÜKK
 TEHNILISED MEETMED
 Püügilitsentsi omavate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses püügipiirkonna, lubatud püügivahendite ja keelatud liikidega on määratud kindlaks käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes.
 Laevad peavad kalapüügi- ja peibutuspüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni määrustest ja soovitustest asjaomase püügipiirkonna kohta.
 V PEATÜKK
 SEIRE, KONTROLL JA JÄRELEVALVE
 I JAGU Kontroll ja inspekteerimine
 1.Kalapüügi piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine
 1.1.Euroopa Liidu laevad, mis kavatsevad siseneda Côte d’Ivoire’i püügipiirkonda või sealt lahkuda, teavitavad kalanduse kontrollimise eest vastutavat Côte d’Ivoire’i ametiasutust vähemalt kolm tundi enne vastavat tegevust.
 Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab laev eelkõige:
 i)kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti;
 ii)iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;
 iii)toodete liigi ja esitusviisi.
 1.2. Teatatakse eelistatavalt e-posti teel või selle võimaluse puudumisel faksi teel. Côte d’Ivoire’i Vabariik saadab viivitamata kättesaamisteate.
 1.3.Kui laev leitakse kala püüdmas, ilma et püügistegevusest oleks pädevat Côte d’Ivoire’i ametiasutust teavitatud, käsitatakse seda püügiloata laevana.
 2.Inspekteerimismenetlus
 2.1.Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas kala püüdvate Euroopa Liidu laevade kaptenid võimaldavad täita oma ülesannet kõigil Côte d’Ivoire’i ametiisikutel, kellel on nõuetekohane volitus püügitegevuse kontrollimiseks ja kelle volitusi kõnealustes ülesannetes saab kindlaks teha.
 2.2.Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.
 Iga inspekteerimiskäigu lõpus koostavad Côte d’Ivoire’i inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma märkused. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten. Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele võimlaliku tuvastatud rikkumisjuhtumi menetlemise korral. Kui kapten keeldub kõnealusele dokumendile alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „allkirja andmisest keeldunud“. Côte d’Ivoire’i inspektorid annavad enne laevalt lahkumist inspekteerimisaruande ühe koopia Euroopa Liidu laeva kaptenile.
 2.3.Côte d’Ivoire võib lubada ELil inspekteerimistes vaatlejana osaleda.
 3.Osalusjärelevalve ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses
 Selleks et tõhustada järelevalvet avamerepüügi ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse üle, märgivad Euroopa Liidu laevad ära iga sellise laeva viibimise Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas, kelle suhtes on tekkinud ebaseadusliku kalapüügi kahtlus.
 4.Lossimine ja ümberlaadimine
 4.1.Kõik Euroopa Liidu laevad, kes soovivad püügikoguseid Côte d’Ivoire’i vetes lossida või ümber laadida, teevad seda Côte d’Ivoire’i sadamates ja/või reidil.
 4.2.Kõnealuste laevade omanikud edastavad Côte d’Ivoire’i pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne operatsiooni teostamist järgmise teabe:
 –lossitavate või ümberlaadivate kalalaevade nimed;
 –ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi, IMO number ja lipuriik;
 –lossitavate või ümberlaaditavate kalaliikide tonnaaž;
 –lossimise või ümberlaadimise kuupäev ja koht.
 4.3.Kui ümberlaadimine toimub reidil, peavad laevade kaptenid edastama Côte d’Ivoire’i pädevatele ametiasutustele püügiaruanded.
 4.4.Côte d’Ivoire’i sadamas lossivate või ümberlaadivate Euroopa Liidu laevade kaptenid võimaldavad nõuetekohaselt volitatud ja oma volitustes identifitseeritavatel Côte d’Ivoire’i inspektoritel kõnealuseid tegevusi kontrollida. Pärast iga kontrollimist antakse laeva kaptenile sellekohane aruanne.
 II JAGU Laevaseire satelliitsüsteem
 1.Laevade asukohateated
 Püügilitsentsi omavad Euroopa Liidu laevad peavad olema Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas varustatud laevaseire satelliitsüsteemi ehk VMS-süsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC).
 Asukohateated peavad vastama ICCATi soovitustes osutatud nõuetele laevade geograafilise asukoha määramise kohta. Need sõnumid peavad vastama ICCATi raames kohaldatavatele kindlaks määratud standarditele.
 Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida.
 2.Teabe edastamine laeva poolt VMS-süsteemi rikke korral
 Kapten peab tagama, et tema laeva satelliitseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele.
 Satelliitseiresüsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja kuu aja jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas kala püüda.
 Laevad, mis püüavad Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas kala rikkis VMS-süsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi kalapüügiseirekeskusele elektroonilisel, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik lõikes 1 osutatud kohustuslikud üksikasjalikud andmed.
 3.Asukohateadete turvaline edastamine Côte d’Ivoire’ile
 Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated turvalise elektroonilise sidesüsteemi kaudu automaatselt Côte d’Ivoire’i kalapüügiseirekeskusele.
 Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi kalapüügiseirekeskus vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega.
 Côte d’Ivoire’i Vabariigi kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Liitu kõikidest katkestustest püügilitsentsiga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud kalapüügi piirkonnast lahkumisest.
 4.Teabevahetussüsteemi tõrked
 Côte d’Ivoire tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab Euroopa Liitu viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Tekkida võivaid erimeelsusi lahendab ühiskomitee.
 Laeva satelliitseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Côte d’Ivoire’i kehtivate õigusaktidega ettenähtud sanktsioone.
 5.Asukohateadete sageduse muutmine
 Kui dokumentaalsete tõenditega õnnestub tõestada rikkumist, võib Côte d’Ivoire taotleda, saates taotluse koopia Euroopa Liidule, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Côte d’Ivoire peab edastama tõendavad andmed viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja Euroopa Liidule. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab Côte d’Ivoire'ile viivitamata asukohateated uute intervallide kohaselt.
 Kui kindlaksmääratud uurimisperioodi ajavahemik on lõppenud, teavitab Côte d’Ivoire'i Vabariik sellest kohe lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Liitu, teavitades ühtlasi kõnealuse uurimise tõenäolisest edaspidisest jätkamisest.
 VI PEATÜKK
 MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE
 1.Euroopa laevaomanikud kohustuvad tööle võtma AKV riikidest pärit isikuid järgmistel tingimustel ja hulgal:
 (a)tuunipüügiseinerite laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV riikide meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalapüügipiikonnas;
 (b)triivõngelaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV riikide meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalapüügipiikonnas.
 2.Laevaomanikud püüavad tööle võtta eelkõige Côte d’Ivoire’i kodakondsusega meremehi.
 3.Euroopa Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.
 4.AKV meremeeste töölepingud, mille koopia antakse lepingule allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.
 5.AKV meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajate ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. AKV meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad.
 6.Iga Euroopa laevadele tööle võetud meremees peab end töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.
 7.Kui laev ei ole kokkulepitud ajal eelnevalt kindlaksmääratud sadamas, et Côte d’Ivoire’i meremeest pardale võtta, katab laevaomanik meremehe sadamas ootamisega kaasnevad kulud (majutus, toit jne), makstes iga oodatud päeva eest kindlasummalist tasu 80 eurot.
 8.Kui Côte d'Ivoire’i meremees ei ole Côte d'Ivoire’i sadamas laevalt lahkunud, kannab laevaomanik kõik kulud meremeeste võimalikult kiireks Côte d'Ivoire’i tagasijõudmiseks.
 9.Laevaomanikud edastavad tööle võetud meremeestega seotud teabe aasta kohta. Kõnealune teave hõlmab nende meremeeste arvu, kes on:
 (a)Euroopa Liidust,
 (b)ühest AKV riigist, tuues eraldi välja Côte d’Ivoire’i meremehed,
 (c)muudest riikidest kui AKV riigid ja EL.
 10.Pardale võetavad Côte d’Ivoire’i meremehed valib laevaomanik vabalt registrist, mida peab Côte d’Ivoire’i meremeestega seotud küsimusi haldav direktoraat (Direction des Gens de mer). Kapten esitab direktoraadile nimekirja Euroopa Liidu laevadel juba töötavates Côte d’Ivoire’i meremeestest ja nende isikut tõendava dokumendi koopia.
 VII PEATÜKK
 VAATLEJAD
 1.Püügitegevuse vaatlemine
 Kuni piirkondlike vaatlejate süsteemi käivitamiseni võtavad Côte d’Ivoire’i vetes püügilitsentsi omavad laevad piirkondlike vaatlejate asemel pardale Côte d’Ivoire’i poolt ülalkirjeldatud eeskirjade kohaselt määratud vaatlejaid, kes täidavad käesoleva peatüki punktis 4 sätestatud ülesandeid.
 2.Määratud laevad ja vaatlejad
 Côte d’Ivoire koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nimekirjad on valmis, edastatakse need viivitamata Euroopa Liidule ning edaspidi edastatakse neid iga kolme kuu tagant vahetult pärast ajakohastamist.
 Püügilitsentsi väljastamisel või hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab Côte d’Ivoire asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime.
 Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Sõltuvalt konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest võib Côte d'Ivoire’i põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Côte d’Ivoire esitab vastava taotluse, kui ta edastab asjaomasele laevale määratud vaatleja nime.
 3.Pardalemineku ja pardalt lahkumise tingimused
 Laevaomanik või tema esindaja ja Côte d’Ivoire lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse.
 Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Côte d’Ivoire’i püügipiirkonna vetes toimuva püügireisi alguses pärast määratud laevade nimekirja teatavakstegemist.
 Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes sadamates vaatlejad pardale võetakse.
 Kui vaatleja võetakse pardale muu riigi sadamas väljaspool Côte d’Ivoire’i, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud.
 Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.
 Kaptenid teevad kõik võimaliku, et tagada töökohustusi täitvate vaatlejate füüsiline ja moraalne ohutus.
 Vaatleja käsutuses peavad olema kõik töökohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd.
 Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused.
 Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Côte d’Ivoire.
 4.Vaatleja ülesanded
 Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva Côte d'Ivoire’i vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi ülesandeid:
 –jälgib laevade püügitegevust;
 –kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta;
 –võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;
 –märgib üles kasutatavad püügivahendid;
 –kontrollib Côte d’Ivoire’i kalavetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid;
 –kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid;
 –edastab pädevale asutusele asjakohasel viisil kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.
 5.Vaatleja kohustused
 Pardal olles peab vaatleja:
 –tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust;
 –suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnustama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust;
 –vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle pädevale asutusele, koopia edastab ta Euroopa Liidule. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, kusjuures viimane võib sellesse lisada või lasta lisada mis tahes talle vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Kui teaduslik vaatleja lahkub laevalt, annab ta laeva kaptenile oma aruande koopia.
 6.Kindlasummaline rahaline toetus
 Iga-aastase litsentsitasu ettemakse tegemisel tasub laevaomanik Côte d'Ivoire’ile iga laeva eest kindlasummalise toetuse, mis on 400 eurot aastas ja mida kasutatakse Euroopa Liidu laevade pardale võetavate Côte d'Ivoire’i vaatlejatega seotud kulude katmiseks.
 VIII PEATÜKK
 RIKKUMISED
 1.Rikkumiste menetlemine
 Käesoleva lisa sätete kohaselt peavad Côte d’Ivoire’i ametiasutused teatama Euroopa Liidule kõikidest rikkumisest püügilitsentsi omava Euroopa Liidu laeva poolt 24 tunni jooksul. Rikkumise kohta koostatud protokoll edastatakse seitsme tööpäeva jooksul Euroopa Liidule ja lipuriigile.
 2.Ümbersuunamine – Teavitamiskoosolek
 Rikkumise kahtluse puhul võib igalt Euroopa Liidu laevalt nõuda püügitegevuse peatamist ja, juhul kui laev on merel, nõuda tagasipöördumist Côte d’Ivoire'i sadamasse.
 Côte d’Ivoire teatab 24 tunni jooksul Euroopa Liidule püügilitsentsi omava Euroopa Liidu laeva ümbersuunamisest mis tahes põhjustel. Teatisele lisatakse väidetavat rikkumist tõendavad üksikasjad.
 Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mille Côte d’Ivoire korraldab Euroopa Liidu taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast eespool osutatud teabe saamist, et selgitada asjaolusid, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi kalapüügiseirekeskuse esindaja.
 3.Rikkumissanktsioonid – Kokkuleppemenetlus
 Avastatud rikkumise puhul kohaldatavad sanktsioonid määrab Côte d’Ivoire kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt.
 Kui rikkumist käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud õigusmenetlus, tuleb enne selle alustamist algatada Côte d’Ivoire'i ja laevaomaniku või tema esindaja vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks karistuse tingimused ja määr. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võivad osaleda laeva lipuriigi ja ELi esindajad. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolm päeva pärast laeva ümbersuunamisest teatamist.
 4.Kohtumenetlus – pangatagatis
 Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik Côte d’Ivoire'i osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Côte d’Ivoire', nii et see kataks laeva kinni pidamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei vabastata enne kohtumenetluse lõppu.
 Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:
 (a)täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud, või
 (b)summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.
 Côte d’Ivoire teavitab Euroopa Liitu õigusmenetluse tulemustest seitsme tööpäeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.
 5.Laeva ja meeskonna vabastamine
 Laev ja selle meeskond tohivad sadamast lahkuda, kui
 –kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või
 –pangatagatis on makstud.
 Liited
 1.
 Püügilitsentsi taotlusvorm
 2.
 Teabeleht
 1. liide
 Püügilitsentsi taotlusvorm
 CÔTE D'IVOIRE’I JA EUROOPA LIIDU VAHELINE KALANDUSALANE PARTNERLUSLEPING
 PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS
 I.TAOTLEJA:
 1.Laevaomaniku nimi: Kodakondsus:
 ......................................
 2.Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja nimi:
 ......................................
 3.Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja aadress:
 ......................................
 4.Telefon:
 ...............................................
 5.E-post:
 ......................................
 6.Kapteni nimi: Kodakondsus:
 ......................................
 7.Esindaja nimi Côte d’Ivoire’is:
 ............................................................
 II.LAEV JA TEMA TUNNUSANDMED
 1.Laeva nimi:
 2.Lipuriik:
 3.Varasem lipuriik (vajaduse korral):
 4.Mis ajast sõidab praeguse lipu all:
 5.Pardanumber:
 6.Registreerimissadam: MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number:
 7.IMO number: ..................... ............. ICCATi number: .............................................
 8.Ehitusaasta ja -koht:
 9.Raadiokutsung: Raadiokutsungi sagedus:
 10.Laevakere materjal:TerasPuitPolüesterMuu ....
 III.LAEVA TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS
 1.Kogupikkus: Laius:
 2.Brutotonnaaž (GT London):
 3.Peamasina võimsus (KW): Mark: Liik:
 4.Laeva tüüp: Kalapüügiliik:
 5.Püügivahendid:
 6.Püügipiirkond: Sihtliigid:
 7.Meeskonnaliikmete koguarv:
 8.Saagi säilitusviis laeva pardal:värske □jahutatud □sega □külmutatud □
 9.Sügavkülmutusvõimsus (tonnides) 24 tunni kohta:
 10.Trümmide mahtuvus: Trümmide arv:
 Koostatud (koht)
 (kuupäev)
 Taotleja allkiri
 2. liide
 Teabeleht
 TUUNIKÜLMUTUSSEINERID JA TRIIVÕNGELAEVAD
 1.
 Püügipiirkond:
 Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest.
 2.
 Lubatud püügivahend:
 noot
 triivõngejada
 3.
 Keelatud liigid:
 Rändega liikide konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) resolutsioonide kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhai perekonda (Sphyrnidae) kuuluvate vasarhaide (välja arvatud Sphyrna tiburo), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus), siidhallhai (Carcharhinus falciformis), hariliku liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük keelatud.
 Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et seda loetelu teaduslike soovituste alusel ajakohastada.
 4. Laevaomanike tasud:
 4.1. Täiendav tasu
 püütud tonni kohta:
 60 eurot tonni kohta protokolli kahel esimesel aastal ja 70 eurot tonni kohta järgnevatel aastatel.
 4.2. Iga-aastane kindlasummaline tasu
 Tuunipüügiseinerite puhul 7 620 eurot protokolli kahel esimesel kohaldamisaastal ja 8 890 eurot protokolli järgnevatel kohaldamisaastatel.
 Triivõngelaevade puhul 2 400 eurot protokolli kahel esimesel kohaldamisaastal ja 2 800 eurot protokolli järgnevatel kohaldamisaastatel.
 4.3. Vaatlejate kindlasummaline tasu
 400 eurot laeva kohta aastas
 4.4. Abilaeva puhul kohaldatav tasu:
 3 500 eurot laeva kohta aastas
 5. Püügilitsentsiga laevade arv
 28 tuunipüügiseinerit
 8 triivõngelaeva
 II LISA
 Volituse ulatus ja menetlus ühiskomitees võetava liidu seisukoha kindlaksmääramiseks
 1) Komisjonile on antud volitus pidada Côte d'Ivoire’i Vabariigiga läbirääkimisi ning vajaduse korral ja järgides käesoleva lisa punkti 3, kiita heaks protokolli muudatused, mis hõlmavad järgmisi küsimusi:
 a) kalapüügivõimaluste ja seotud sätete läbivaatamine vastavalt protokolli artiklitele 6 ja 7;
 b) valdkondliku toetuse rakenduskorra muutmine vastavalt protokolli artiklile 6;
 c) ühiskomitee pädevusse kuuluvad majandamismeetmed vastavalt protokolli artikli 5 lõikele 4.
 2) Lepingu kohaselt moodustatud ühiskomitees liit
 a) toimib kooskõlas eesmärkidega, mida liit taotleb ühise kalanduspoliitika raames;
 b) edendab seisukohti, mis on kooskõlas piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu võetud asjaomaste eeskirjadega rannikuriikidega ühise haldamise raames.
 3) Kui ühiskomitee koosolekul on kavas vastu võtta otsus punktis 1 osutatud protokolli muudatuste kohta, võetakse vajalikud meetmed selleks, et liidu nimel võetavas seisukohas oleks arvesse võetud uusimaid statistilisi, bioloogilisi ja muid asjakohaseid komisjonile edastatud andmeid.
 Sel eesmärgil ja nimetatud andmetele tuginedes edastavad komisjoni talitused piisava ajavaruga enne asjaomast ühiskomitee koosolekut nõukogule või nõukogu ettevalmistavatele organitele analüüsimiseks ja heakskiitmiseks dokumendi, milles on esitatud liidu kavandatava seisukoha üksikasjad.
 4) Punkti 1 alapunktis a osutatud küsimustes on liidu kavandatava seisukoha heakskiitmiseks nõukogus vajalik kvalifitseeritud häälteenamus. Muudel juhtudel loetakse ettevalmistavas dokumendis kavandatav liidu seisukoht heaks kiidetuks, kui blokeeriva vähemusega võrdne arv liikmesriike ei avalda selle suhtes vastuseisu nõukogu ettevalmistava organi koosolekul või 20 päeva jooksul ettevalmistava dokumendi kättesaamisest, olenevalt sellest, kumb sündmus leiab aset varem. Vastuseisu korral edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule.
 5) Kui edasiste koosolekute käigus, sealhulgas kohapeal, ei suudeta kokkulepet saavutada, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.
 6) Komisjonil palutakse võtta õigel ajal ühiskomitee otsuse suhtes vajalikud järelmeetmed, sealhulgas asjakohasel juhul asjaomase otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ning kõnealuse otsuse rakendamiseks vajalike ettepanekute esitamine.


type: wikipedia

text:
The following is a list of episodes for the 2006 Tiger Aspect Productions television series Robin Hood. The first series ran from 7 October – 30 December 2006, the second series from 6 October – 29 December 2007 and the third from 28 March – 27 June 2009.
 Series overview
 Episodes
 Series 1 (2006)
 Series 2 (2007)
 Series 3 (2009)
 References
 External links
 Episodes
 Lists of British period drama television series episodes
 Lists of British children's television series episodes
 Robin Hood (2006 TV series) episodes
 Robin Hood


jurisdiction: EU

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52009PC0663
 Proposta għal regolament tal-Kunsill li jikkonkludi reviżjoni ta’ "esportatur ġdid" tar-Regolament (KE) Nru 1338/2006 li jimponi dazju definittiv kontra d-dumping u li jiġbor definittivament id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta' ġild kamoxxa li joriġinaw mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, li jintaxxa retroattivament u jimponi dazju kontra d-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet minn esportatur wieħed f’dan il-pajjiż u li jagħlaq ir-reġistrazzjoni ta' dawn l-importazzjonijiet /* KUMM/2009/0663 finali */
 [pic] | IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussel 30.11.2009KUMM(2009)663 finaliProposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli jikkonkludi reviżjoni ta’ "esportatur ġdid" tar-Regolament (KE) Nru 1338/2006 li jimponi dazju definittiv kontra d-dumping u li jiġbor definittivament id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta' ġild kamoxxa li joriġinaw mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, li jintaxxa retroattivament u jimponi dazju kontra d-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet minn esportatur wieħed f’dan il-pajjiż u li jagħlaq ir-reġistrazzjoni ta' dawn l-importazzjonijietMEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI1. Il-kuntest tal-proposta- Ir-raġunijiet tal-proposta u l-għanijiet tagħhaDin il-proposta tikkonċerna l-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 384/96 tat-22 ta' Diċembru 1995 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea, kif emendat l-aħħar mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2117/2005 tal-21 ta' Diċembru 2005 ("ir-Regolament bażiku") fil-proċediment li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta' ġild tal-kamoxxa li joriġina mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina.- Il-kuntest ġeneraliDin il-proposta qed issir fil-kuntest tal-implimentazzjoni tar-Regolament bażiku u hi r-riżultat ta’ investigazzjoni li twettqet b’konformità mar-rekwiżiti sustantivi u proċedurali stabbiliti fir-Regolament bażiku.- Id-dispożizzjonijiet li hemm fil-qasam tal-propostaIr-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1338/2006 li jimponi dazju definittiv kontra d-dumping fuq l-importazzjoni ta’ ġild tal-kamoxxa li joriġina mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina.- Il-konsistenza ma’ politiki u miri oħra tal-UnjoniMhux applikabbli.2. Il-konsultazzjoni mal-partijiet interessati u l-istima tal-impatt- Il-konsultazzjoni mal-partijiet interessatiIl-partijiet interessati kkonċernati mill-proċediment kellhom il-possibbiltà li jiddefendu l-interessi tagħhom matul l-investigazzjoni, skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku.- Il-ġbir u l-użu ta' għarfien espertMa kien hemm l-ebda ħtieġa ta’ għarfien espert estern.- Stima tal-impattDin il-proposta hija r-riżultat tal-implimentazzjoni tar-Regolament bażiku.Ir-Regolament bażiku ma jinkludix dispożizzjonijiet għall-istima ġenerali tal-impatt iżda fih lista eżawrjenti ta’ kundizzjonijiet li jridu jiġu vvalutati.3. L-ELEMENTI ĠURIDIĊI TAL-PROPOSTA- Taqsira tal-azzjoni propostaFit-3 ta’ Lulju 2009 l-Kummissjoni nediet reviżjoni ta' "esportatur ġdid" tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1338/2006 li jimponi dazju definittiv kontra d-dumping u li jiġbor definittivament id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta' ġild kamoxxa li joriġinaw mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, irrevoka d-dazju fir-rigward tal-importazzjonijiet minn esportatur wieħed f'dan il-pajjiż u li jissoġġetta dawn l-importazzjonijiet għar-reġistrazzjoni. Il-kumpanija kkonċernata hija Henan Prosper Skins & Leather Enterprise Co., Ltd. ("l-applikant").Matul l-investigazzjoni, l-applikant ipprovda tagħrif falz u qarrieqi fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku, u rrifjuta li jikkoopera. Finalment, l-applikant irtira t-talba tiegħu għal reviżjoni. Tqies li jkun xieraq li l-investigazzjoni titkompla ex officio u li s-sejbiet fir-rigward tal-applikant ikunu bbażati fuq il-fatti disponibbli fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Abbażi ta' dan ġie konkluż li dazju anti-dumping iffissat fil-livell tad-dazju applikabbli għall-"kumpaniji kollha" impost mir-Regolament (KE) Nru 1338/2006 għandu jkun impost retroattivament fuq l-applikant.Għalhekk qed jiġi propost li l-Kunsill jadotta l-proposta mehmuża għal Regolament li għandu jkun ippubblikat f' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea malajr kemm jista' jkun.- Il-bażi ġuridikaIr-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 384/96 tat-22 ta’ Diċembru 1995 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea, kif emendat l-aħħar mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2117/2005 tal-21 ta' Diċembru 2005 u b'mod partikolari l-Artikolu 11(4) tiegħu.- Il-prinċipju tas-sussidjarjetàIl-proposta tagħmel parti mill-kompetenza esklussiva tal-Komunità. Il-prinċipju tas-sussidjarjetà għalhekk ma japplikax.- Il-prinċipju tal-proporzjonalitàIl-proposta hija konformi mal-prinċipju ta' proporzjonalità għar-raġunijiet li ġejjin:Il-forma ta' azzjoni hi deskritta fir-Regolament bażiku u ma tħalli l-ebda ambitu għal deċiżjonijiet nazzjonali.L-indikazzjoni ta’ kif il-piż finanzjarju u amministrattiv li jaqa’ fuq il-Komunità, il-gvernijiet nazzjonali, l-awtoritajiet reġjonali u lokali, l-operaturi ekonomiċi u ċ-ċittadini jiġi minimizzat u jkun proporzjonat mal-għan tal-proposta, ma tapplikax.- L-għażla ta' strumentiL-istrumenti proposti: regolament.Mezzi oħra ma jkunux adegwati għar-raġuni li ġejja:Mezzi oħrajn ma jkunux adegwati minħabba li r-Regolament bażiku ma jipprevedix għażliet alternattivi.4. IMPLIKAZZJONIJIET BAĠITARJIIl-proposta ma għandha l-ebda implikazzjoni għall-baġit Komunitarju.Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli jikkonkludi reviżjoni ta’ "esportatur ġdid" tar-Regolament (KE) Nru 1338/2006 li jimponi dazju definittiv kontra d-dumping u li jiġbor definittivament id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta' ġild kamoxxa li joriġinaw mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, li jintaxxa retroattivament u jimponi dazju kontra d-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet minn esportatur wieħed f’dan il-pajjiż u li jagħlaq ir-reġistrazzjoni ta' dawn l-importazzjonijietIL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea,Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 384/96 tat-22 ta' Diċembru 1995 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea[1] ("ir-Regolament bażiku"), u b'mod partikolari l-Artikolu 11(4) tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,Billi:1. IL-MIŻURI FIS-SEĦĦ2. Bir-Regolament (KE) Nru 1338/2006[2], il-Kunsill, wara investigazzjoni ("l-investigazzjoni oriġinali"), impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-ġild tal-kamoxxa li joriġina mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina. ("RPĊ"). Il-miżuri fis-seħħ jikkonsistu f'rata ta' dazju definittiv ad valorem mal-pajjiż kollu ta' 58,9%.3. L-INVESTIGAZZJONI KURRENTI(a) Talba għal reviżjoni4. Wara l-impożizzjonji tal-miżuri anti-dumping definittivi, il-Kummissjoni rċeviet talba għal reviżjoni ta’ "esportatur ġdid" skont l-Artikolu 11(4) tar-Regolament bażiku. It-talba kienet ibbażata fuq l-affermazzjoni li l-produttur esportatur, Henan Prosper Skins and Leather Enterprise Co. Ltd. ("l-applikant")- ma esportax ġild tal-kamoxxa qabel jew waqt il-perjodu ta’ investigazzjoni tal-investigazzjoni oriġinali,- ma kien relatat ma' ebda produtturi esportaturi soġġetti għall-miżuri imposti bir-Regolament (KE) Nru 1338/2006,- kien beda jesporta l-ġild tal-kamoxxa lejn il-Komunità wara tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni tal-investigazzjoni oriġinali,- jopera f'kundizzjonijiet ta' ekonomija tas-suq kif definiti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku jew alternattivament jitlob trattament individwali konformi mal-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku.(b) It-tnedija ta’ reviżjoni ta' "esportatur ġdid"5. Il-Kummissjoni eżaminat l-evidenza prima facie mressqa mill-applikant u qesitha biżżejjed biex tiġġustifika li jingħata bidu għal reviżjoni skont l-Artikolu 11(4) tar-Regolament bażiku. Wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv u wara li l-industrija Komunitarja kkonċernata ngħatat l-opportunità li tikkummenta, il-Kummissjoni bdiet, permezz tar-Regolament (KE) Nru 573/2009[3], reviżjoni tar-Regolament (KE) Nru 1338/2006 fir-rigward tal-applikant.6. B’konformità mal-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 573/2009, id-dazju anti-dumping impost mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1338/2006 fuq importazzjonijiet ta’ ġild tal-kamoxxa prodott mill-applikant ġie revokat. Fl-istess waqt, b’konformità mal-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku, l-awtoritajiet tad-dwana ngħataw direttiva biex jieħdu l-passi adegwati biex jirreġistraw l-importazzjonijiet tal-ġild tal-kamoxxa prodott mill-applikant.(c) Il-prodott ikkonċernat7. Il-prodott ikkonċernat mir-reviżjoni kurrenti huwa ġild tal-kamoxxa kif definit fl-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri ġild tal-kamoxxa u ġild tal-kamoxxa kkombinat, sew jekk maqtugħ skont il-qies u sew jekk le, inkluż ġild iebes tal-kamoxxa u ġild iebes imħallat tal-kamoxxa ("ġild tal-kamoxxa", li joriġina mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, fi ħdan il-kodiċi NM 4114 10 10 u 4114 10 90.(d) Il-partijiet ikkonċernati8. Il-Kummissjoni għarrfet uffiċjalment lill-industrija Komunitarja, lill-applikant u lir-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur bil-bidu tar-reviżjoni. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jinstemgħu.(e) Il-perjodu ta’ investigazzjoni għar-reviżjoni9. L-investigazzjoni ta’ dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2008 sat-30 ta’ Ġunju 2009 (il-'perjodu ta’ investigazzjoni għal reviżjoni' jew 'PIR').10. L-IRTIRAR TAL-KOOPERAZZJONI U TAT-TALBA GĦAL REVIŻJONI TA' "ESPORTATUR ĠDID"11. Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lill-applikant u rċeviet tweġiba qabel l-iskadenza stabbilita. Matul il-verifika tat-tweġiba għall-kwestjonarju tal-applikant fl-istabbiliment tiegħu, l-applikant ipprovda tagħrif falz u qarrieqi fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, l-applikant iddeċieda li jwaqqaf il-kooperazzjoni għal kollox u l-verifika kellha tintemm mingħajr ma tlestiet. Fil-21 ta’ Settembru 2009, l-applikant irtira formalment l-applikazzjoni tiegħu għal reviżjoni ta' "importatur ġdid".12. L-applikant kien infurmat li t-tagħrif fornut minnu ma setax jitqies affidabbli u kellu jiġi miċħud u ġie mistieden jipprovdi spjegazzjonijiet ulterjuri sa data tal-għeluq li ngħatatlu b'konformità mal-Artikolu 18(4) tar-Regolament bażiku. L-applikant ma ta l-ebda applikazzjoni ulterjuri.13. Fiċ-ċirkostanzi ta' hawn fuq, minkejja l-irtirar tal-applikazzjoni, tqies li jkun xieraq li l-investigazzjoni titkompla ex officio u li s-sejbiet fir-rigward tal-applikant ikunu bbażati fuq il-fatti disponibbli fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.14. Fin-nuqqas ta' tagħrif ieħor, ir-rata tad-dazju li trid tiġi applikata għall-applikant hija stabbilita fil-livell tad-dazju għall-pajjiż kollu.15. IL-KONKLUŻJONI TAL-INVESTIGAZZJONI U L-IMPOSTAZZJONI RETROATTIVA TAD-DAZJU ANTI-DUMPING16. Fid-dawl tas-sejbiet ta' hawn fuq, ġie konkluż li l-importazzjonijiet fil-Komunità ta' ġild tal-kamoxxa u ġild tal-kamoxxa kkombinat, sew jekk maqtugħ skont il-qies u sew jekk le, inkluż ġild iebes tal-kamoxxa u ġild iebes imħallat tal-kamoxxa li bħalissa jaqgħu fl-amibitu tal-kodiċi NM 4114 10 10 u 4114 10 90, li joriġina fir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, prodott u mibjugħ għall-esportazzjoni lejn il-Komunità minn Henan Prosper Skins & Leather Enterprise Co., Ltd (kodiċi addizzjonali TARIC A957) għandu jkun suġġett għal dazju anti-dumping fil-livell tad-dazju anti-dumping impost mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1338/2006 fuq il-kumpaniji kollha fir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina u li din ir-rata ta' dazju anti-dumping għandha tkun imposta mill-ġdid u intaxxata retroattivament fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat, li kienu suġġetti għar-reġistrazzjoniji skont l-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 573/2009.17. L-IŻVELAR U T-TUL TA' ŻMIEN TAL-MIŻURI18. L-applikant, l-industrija Komunitarja u r-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur kienu informati bil-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet li wasslu għall-konklużjonijiet ta’ hawn fuq u ngħataw l-opportunità biex jikkummentaw. Ma waslu ebda kummenti ta’ natura li jwasslu għal bidla fil-konklużjonijiet ta’ hawn fuq.19. Din ir-reviżjoni ma taffettwax id-data li fiha se jiskadu l-miżuri imposti mir-Regolament (KE) Nru 1338/2006 skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:Artikolu 11. Ir-reviżjoni ta' esportatur ġdid li bdiet bir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 573/2009 tiġi b’dan fi tmiemha u d-dazju anti-dumping stabbilit fil-livell tad-dazju anti-dumping applikabbli skont l-Artikolu 1(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1338/2006 għall-kumpaniji kollha fir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina hu b’dan impost fuq l-importazzjonijiet identifikati fl-Artikolu 1 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 573/2009.2. Dazju anti-dumping stabbilit fil-livell applikabbli skont l-Artikolu 1(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1338/2006 għall-kumpaniji kollha fir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina b’dan huwa impost b’effett mit-3 ta’ Lulju 2009 fuq l-importazzjonijiet ta’ ġild tal-kamoxxa li ġew irreġistrati skont l-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 573/2009.3. L-awtoritajiet tad-dwana b’dan qed jingħataw id-direttiva li jwaqqfu r-reġistrazzjoni li twettqet skont l-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 573/2009.4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, id-dispożizzjonijiet fis-seħħ li jikkonċernaw id-dazji tad-dwana għandhom japplikaw.Artikolu 2Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea .Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u għandu japplika direttament fl-Istati Membri kollha.Magħmul fi Brussell,Għall-KunsillIl-President [1] ĠU L 56, 6.3.1996, p. 1.[2] ĠU L 251, 14.9.2006, p. 1.[3] ĠU L 172, 2.7.2009, p. 3.


type: caselaw

text:
1.9.2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 245/7
 A demandante conclui pedindo que o Tribunal se digne: Pedido de decisão prejudicial apresentado por despacho
 do Conseil d’État français (Secção do Contencioso), de
 1. declarar que, através da aplicação do § 4, n.o 1, 2, 28 de Maio de 2001, no processo Société National
 alı́nea b), da Mineralölsteuergesetzes, na medida em que Farmers’ Union contra Secrétariat général du gouverne-
 não sujeita a imposto especial de consumo todos os óleos ment
 minerais destinados a serem utilizados como combustı́vel,
 a República Federal da Alemanha não cumpriu as obri- (Processo C-241/01)
 gações que lhe incumbem nos termos do artigo 2.o,
 n.o 2, da Directiva 92/81/CEE do Conselho (1), de 19 de (2001/C 245/13)
 Outubro de 1992, relativa à harmonização das estruturas
 do imposto especial sobre o consumo de óleos minerais. Foi submetido ao Tribunal de Justiça das Comunidades Euro-
 peias um pedido de decisão prejudicial apresentado por
 2. condenar a República Federal da Alemanha nas despesas. despacho do Conseil d’État français (Secção do Contencioso),
 de 28 de Maio de 2001, no processo Société National Farmers’
 Union contra Secrétariat général du gouvernement, que deu
 entrada na Secretariat do Tribunal de Justiça em 22 de Junho
 de 2001. O Conseil d’État français (Secção do Contencioso)
 Fundamentos e principais argumentos solicita ao Tribunal de Justiça que se pronuncie a tı́tulo
 prejudicial sobre a questão de saber se:
 Na presente acção está em causa o disposto no § 4, n.o 1, 2, 1) dado o carácter normativo das Decisões 98/692/CE da
 alı́nea b), da Mineralölsteuergesetzes, particularmente segundo Comissão, de 25 de Novembro de 1998 (1) e
 a interpretação que lhe foi dada pelo despacho do Ministro 1999/514/CE (2) da Comissão, de 23 de Julho de 1999, e
 Federal das Finanças de 2 de Fevereiro de 1998 (III A I — V não obstante ter expirado o prazo em que podiam ser
 0355 — 10/97). Nos termos deste despacho deve entender-se objecto de recurso, um Estado-Membro pode invocar de
 por «aquecimento» unicamente a utilização intencional do forma útil alterações substanciais nas circunstâncias de
 valor térmico de um material, ou seja, a queima total ou parcial facto ou de direito, ocorridas posteriormente ao termo
 de óleo mineral para produção de calor, o qual é transferido do prazo de recurso das referidas decisões, quando tais
 total ou parcialmente para outro material. Este outro material, alterações podem pôr em causa a respectiva validade;
 para o qual é transferido o calor, deve ter propriedades para
 proporcionar uma nova energia — por exemplo, acumulador 2) à data das decisões tomadas pelas autoridades francesas,
 de calor. O emprego em concreto de um novo acumulador de as referidas decisões da Comissão eram válidas à luz do
 calor como meio de aquecimento justifica então esse fim, de princı́pio da precaução mencionado no artigo 174.o do
 que para a produção do referido acumulador de calor seja Tratado que institui a Comunidade Europeia;
 utilizado óleo mineral aquecido. Consequentemente, não existe
 qualquer «aquecimento» se o material cuja energia térmica é 3) o artigo 30.o do Tratado que institui a Comunidade
 gasto na produção de um artigo e com isso perde a sua Europeia (ex-artigo 36.o CE) confere a um Estado-Membro
 qualidade de material. O mesmo sucede se a chama entrar em competência para proibir as importações de produtos
 contacto com o material que deve ser trabalhado, transformado agrı́colas e de animais vivos, pelo facto de não se
 ou destruı́do. Também não é de entender que existe qualquer poder considerar que as Directivas 89/662/CEE (3) e
 «aquecimento» se o óleo mineral for utilizado para acender ou 90/425/CEE (4) realizaram qualquer harmonização das
 manter acesa uma chama destinada à queima de gases nocivos, medidas necessárias à realização do objectivo especı́fico
 ou se o óleo mineral for integralmente queimado numa de protecção da saúde e da vida das pessoas previsto
 instalação de queima misturado com gases a eliminar. nesse artigo.
 (1) Decisão 98/692/CE da Comissão, de 25 de Novembro de 1998,
 No entendimento da Comissão isto viola as disposições que altera a Decisão 98/256/CE relativa a determinadas medidas
 referidas na petição inicial. A noção ali utilizada de «consumo de emergência em matéria de protecção contra a encefalopatia
 como combustı́vel de aquecimento» deve ser interpretada de espongiforme bovina (JO L 328, de 4 de Dezembro de 1998,
 forma autónoma em termos de direito comunitário. A redac- p. 28).
 ção, a finalidade e a sistemática da directiva indicam que o (2) Decisão 1999/514/CE da Comissão, de 23 de Julho de 1999, que
 conceito de «aquecimento» deve ser entendido em sentido fixa a data em que pode começar a expedição, a partir do Reino
 amplo e que qualquer utilização de óleo mineral como Unido, de produtos bovinos ao abrigo do regime de exportação
 combustı́vel para aquecimento se inclui no mesmo. Não se baseado na data, nos termos do n.o 5 do artigo 6.o da Decisão
 afigura de particular importância saber se o calor produzido é 98/256/CE do Conselho (JO L 195, de 28.07.1999, p. 42).
 (3) Directiva 89/662/CEE do Conselho, de 11 de Dezembro de
 utilizado indirectamente através de um acumulador de calor
 1989, relativa aos controlos veterinários aplicáveis ao comércio
 para o aquecimento de um objecto, ou antes directamente, intracomunitário, na perpsectiva da realização do mercado interno
 para iniciar um processo quı́mico ou industrial ou mantê-lo (JO L 395, de 30.12.1989, p. 13).
 em funcionamento. (4) Directiva 90/425/CEE do Conselho, de 26 de Junho de 1990,
 relativa aos controlos veterinários e zootécnicos aplicáveis ao
 comércio intracomunitário de certos animais vivos e produtos, na
 (1) JO L 316, de 31.10.1992, p. 12. perspectiva da realização de mercado interno (JO L 224, de
 18.08.1990, p. 29).


text:
 15.8.2009
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 193/19
 Sodba Sodišča prve stopnje z dne 2. julija 2009 — Euro-Information proti UUNT (Upodobitev roke, ki drži karto, na kateri so trije trikotniki)
 (Zadeva T-414/07) (1)
 („Znamka Skupnosti - Prijava figurativne znamke Skupnosti, ki predstavlja roko, ki drži karto, na kateri si sledijo trije trikotniki - Absolutni razlog za zavrnitev - Odsotnost razlikovalnega učinka - Člen 7(1)(b) Uredbe (ES) št. 40/94 (postal člen 7(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009)“)
 2009/C 193/28
 Jezik postopka: francoščina
 Stranki
 Tožeča stranka: Européenne de traitement de l'information (Euro-Information) (Strasbourg, Francija) (zastopniki: P. Greffe, M. Chaminade in L. Paudrat, zastopniki)
 Tožena stranka: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (zastopnika: O. Montalto in R. Bianchi, zastopnika)
 Predmet
 Tožba zoper odločbo prvega odbora za pritožbe UUNT z dne 6. septembra 2007 (R 290/2007-1), s katero je bil zavrnjen predlog za registracijo kot znamke Skupnosti znaka, ki predstavlja roko, ki drži karto, na kateri so trije trikotniki.
 Izrek
 1)
 Tožba se zavrne.
 2)
 L’Européenne de traitement de l’information (Euro-Information) se naloži plačilo stroškov.
 (1) UL C 22, 26.1.2008.


text:
 31.7.2010
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 209/7
 Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (It-Tieni Awla) tat-3 ta' Ġunju 2010 (talba għal deċiżjoni preliminari mill-Oberster Gerichtshof — L-Awstrija) — Internetportal und Marketing GmbH vs Richard Schlicht
 (Kawża C-569/08) (1)
 (Internet - Dominju tal-ogħla livell.eu - Regolament (KE) Nru 874/2004 - Ismijiet ta’ dominju - Reġistrazzjoni f’fażijiet - Karatteristiċi speċjali - Reġistrazzjonijiet spekulattivi u abużivi - Kunċett ta’ “mala fide”)
 2010/C 209/10
 Lingwa tal-kawża: il-Ġermaniż
 Qorti tar-rinviju
 Oberster Gerichtshof
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Internetportal und Marketing GmbH
 Konvenut: Richard Schlicht
 Suġġett
 Talba għal deċiżjoni preliminari — Oberster Gerichtshof (l-Awstrija) — Interpretazzjoni tal-Artikolu 21(1)(a) u (b), (2) u (3) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 874/2004, tat-28 ta’ April 2004, li jippreskrivi r-regoli tal-politika pubblika li jikkonċernaw l-implimentazzjoni u l-funzjonijiet tad-dominju tal-ogħla livell.eu u l-prinċipji li jirregolaw ir-reġistrazzjoni (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 13, Vol. 34, p. 825) — Reġistrazzjonijiet spekulattivi u abbużivi — Kunċetti ta’ “dritt jew interess leġittimu” u ta’ “mala fide” — Reġistrazzjoni ta’ dominju mill-proprjetarju ta’ trade mark nazzjonali miksuba bl-għan biss li tippermetti din ir-reġistrazzjoni matul l-ewwel fażi tar-reġistrazzjoni f’fażijiet — Dominju li jvarja kunsiderevolment mit-trade mark li fuqha hija bbażata r-reġistrazzjoni, minħabba l-eliminazzjoni tal-karattru speċjali “&” — Trade mark “&R&E&I&F&E&N&”
 Dispożittiv
 (1)
 L-Artikolu 21(3) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 874/2004 tat-28 ta’ April 2004 li jippreskrivi r-regoli tal-politika pubblika li jikkonċernaw l-implementazzjoni u l-funzjonijiet tad-dominju tal-ogħla livell.eu u l-prinċipji li jirregolaw ir-reġistrazzjoni għandu jiġi interpretat fis-sens li l- mala fide tista’ tintwera’ minn ċirkustanzi oħra apparti minn dawk enumerati fl-Artikolu 21(3)(a) sa (e).
 (2)
 Sabiex jiġi evalwat jekk jeżistix aġir ta’ mala fide fis-sens tal-Artikolu 21(1)(b) tar-Regolament Nru 874/2004, moqri flimkien tal-Artikolu 21(3), il-qorti nazzjonali għandha tieħu inkunsiderazzjoni l-fatturi rilevanti kollha tal-każ ineżami, u b’mod partikolari l-kundizzjonijiet li fihom ir-reġistrazzjoni tat-trade mark inkisbet u dawk li fihom l-isem ta’ dominju tal-ogħla livell.eu ġie rreġistrat.
 Fir-rigward tal-kundizzjonijiet li fihom ir-reġistrazzjoni tat-trade mark inkisbet, il-qorti nazzjonali għandha tieħu inkunsiderazzjoni, b’mod partikolari:
 —
 l-intenzjoni li t-trade mark ma tintużax fis-suq li għalih intalbet il-protezzjoni;
 —
 il-preżentazzjoni tat-trade mark;
 —
 il-fatt li ġie rreġistrat numru għoli ta’ trade marks oħra li jikkorrispondu għal denominazzjonijiet ġeneriċi, u
 —
 il-fatt it-trade mark li ġiet irreġistrata ftit qabel il-bidu tar-reġistrazzjoni f’fażijiet ta’ ismijiet ta’ dominju tal-ogħla livell.eu.
 Fir-rigward tal-kundizzjonijiet li fihom l-isem tad-dominju tal-ogħla livell.eu ġie rreġistrat, il-qorti nazzjonali għandha tieħu inkunsiderazzjoni, b’mod partikolari:
 —
 l-użu abbużiv ta’ karattri speċjali jew sinjali ta’ punteġġatura, fis-sens tal-Artikolu 11 tar-Regolament Nru 874/2004, għall-finijiet tal-applikazzjoni tar-regoli ta’ traskrizzjoni stabbiliti f’dan l-artikolu;
 —
 ir-reġistrazzjoni matul l-ewwel parti tar-reġistrazzjoni f’fażijiet prevista minn dan ir-regolament abbażi ta’ trade mark miksuba f’ċirkustanzi bħal dawk fil-kawża prinċipali, u
 —
 il-fatt li ġie rreġistrat numru kbir ta’ applikazzjonijiet għal reġistrazzjoni ta’ ismijiet ta’ dominju li jikkorrispondu għal denominazzjonijiet ġeneriċi.
 (1) ĠU C 69, 21.03.2009.