text:
Odločba: Sodba I Ips 54/2003
 ECLI:SI:VSRS:2004:I.IPS.54.2003
 Datum seje senata: 24.12.2004
 Institut: zaseg predmetov - disciplinski postopek - hišna preiskava - nedovoljeni dokazi - privilegij zoper samoobtožbo
 Zveza: ZKP člen 215, 219, 220, 371, 371/1-8.
 Zahtevi zagovornice obsojene D.E. se ugodi, sodbi sodišča prve in druge stopnje se razveljavita in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.
 Okrožno sodišče v Kranju je z uvodoma navedeno sodbo spoznalo D.E. za krivo storitve kaznivega dejanja povzročitve smrti iz malomarnosti po členu 129 KZ. Izreklo ji je pogojno obsodbo, v kateri ji je določilo kazen osem mesecev zapora in preizkusno dobo dve leti. Odločilo je še, da je dolžna plačati 150.000,00 SIT stroškov kazenskega postopka in 100.000,00 SIT povprečnine. Pritožbi okrožne državne tožilke je Višje sodišče v Ljubljani delno ugodilo in izpodbijano sodbo v odločbi o kazenski sankciji in v odločbi o stroških kazenskega postopka spremenilo tako, da je obsojenki v okviru pogojne obsodbe podaljšalo preizkusno dobo na tri leta, zvišalo pa je tudi znesek stroškov kazenskega postopka, ki jih je dolžna plačati na 445.469,00 SIT, sicer je v ostalem pritožbo okrožne državne tožilke in v celoti pritožbi obeh zagovornikov zavrnilo kot neutemeljene in v nespremenjenih delih potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Tudi to sodišče je obsojenki naložilo v plačilo stroške kazenskega postopka in sicer na 100.000,00 SIT odmerjeno povprečnino.
 Zoper navedeno pravnomočno sodno odločbo je zagovornica obsojenke dne 27.1.2003 vložila zahtevo za varstvo zakonitosti zaradi bistvenih kršitev določb ZKP iz 2., 7., 8., 9. in 11. točke 1. odstavka 371. člena ter iz 2. odstavka istega člena v zvezi z določbo 215. člena tega zakona. Vrhovnemu sodišču predlaga, da naj zahtevi za varstvo zakonitosti ugodi in izpodbijano pravnomočno sodno odločbo spremeni tako, da obsojenko obtožbe oprosti.
 Vrhovni državni tožilec svetnik B.Š. v odgovoru na zahtevo, podanem v skladu z 2. odstavkom 423. člena ZK,P meni, da zahteva za varstvo zakonitosti ni utemeljena. Bistvene kršitve določb kazenskega postopka, ki jih v okviru 2. točke 1. odstavka 420. člena ZKP uveljavlja zagovornica, niso podane. Pravnomočna sodba se ne opira na izjavo obsojenke na list. št. 42, ki bi morala biti izločena.
 Obsojenkina zagovornica pa določno ne pove, kako bi neizločitev tega vplivala na presojo in torej ne gre za primer bistvene kršitve določb kazenskega postopka po 2. točki 1. odstavka 371. člena ZKP, ko bi morali biti sodniki in oba porotnika izločeni. Kršitve iz 7. točke 1. odstavka 371. člena zagovornica ne pojasnjuje. Pravi tudi, da z očitkom kršitve po 8. točki 1. odstavka 371. člena ZKP zagovornica ne bo mogla uspeti, ker niti dokaz z zaseženimi predmeti, niti izvedeniška mnenja niso bili pridobljeni s kršitvijo s konvencijami določenih človekovih pravic in svoboščin. Povsem jasno je, da profesor dr. J.B. ni bil izvedenec v tem postopku. Obtožba ni bila prekoračena, ker je bila spremenjena v obsojenkino korist. Kršitev 11. točke 1. odstavka zagovornica utemeljuje z razlogi zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja, kar pa ne more biti razlog za vložitev tega izrednega pravnega sredstva. Ker hišna preiskava ni bila opravljena, tudi ni podana kršitev člena 215 ZKP. Predlaga zavrnitev zahteve.
 Temeljno vprašanje, ki ga zastavlja zahteva, je (točka 4), ali je bil ključni dokaz v obravnavani kazenski zadevi, to je listinska dokumentacija "rokopis J.", pridobljen na zakonit način, oziroma ali je podan upošteven dvom v to, ali je policija pri pridobitvi tega dokaza postopala po določbah ZKP oziroma ali je podana kršitev ustavne pravice (privilegij zoper samoobtožbo).
 Prvine konkretnega dejanskega stanu v zvezi z opravo tega procesnega dejanja, razvidne iz podatkov v spisu, so:
 - dne 18.6.1997 je okrožno državno tožilstvo prejelo ovadbo zoper D.E. zaradi kaznivega dejanja malomarnega zdravljenja po 1. odstavku 190. člena KZ RS;
 - policisti (policija - tedaj Organi za notranje zadeve - ONZ) so opravljali razgovore z občani od 30.4. do 2.6.1997;
 - dne 23.6.1997 je okrožni državni tožilec zahteval dopolnitev ovadbe;
 - dne 1.7.1997 so policisti zaprosili preiskovalnega sodnika za izdajo odredbe za hišno preiskavo z obrazložitvijo, da je potrebno pridobiti dokumentacijo o poteku homeopatskega zdravljenja J.P., ki jo je vodila osumljenka in jo hrani doma in da je potrebno dobiti tudi vzorec vseh homeopatskih zdravil, ki jih je v času zdravljenja jemal P. Ocenili so, da osumljenka predmetov ne bo prostovoljno izročila;
 - dne 1.7.1997 je izdal preiskovalni sodnik na podlagi določila člena 214 ZKP odredbo o hišni preiskavi, ki jo je ONZ UKS K. prejel še istega dne;
 - 2.7.1997 so kriminalisti opravili ponoven razgovor z osumljenko, po katerem je ta "zahtevane podatke, to je dokumentacijo v zvezi z zdravljenjem P. in homeopatska zdravila prostovoljno izročila" (dopis ONZ K. z dne 8.7.1997);
 - hišna preiskava ni bila opravljena ("ker ni bila več potrebna", isti dopis ONZ K.);
 - listine in zdravila so delavci ONZ zasegli;
 - izdali so potrdilo o zasegu predmetov (2.7.1997), ki ga je podpisala tudi obsojenka;
 - obsojenka-takratna osumljenka, je bila iz K. do svojega prebivališča na J. odpeljana s policijskim avtomobilom. Peljala sta jo kriminalista D.Ž. in I.B. (potrdilo o zasegu predmetov, izpoved kot priče zaslišanega policista Ž. - stran 241 spisa);
 - v spisu se nahaja uradni zaznamek, ki ga je sestavil okrožni državni tožilec (list. št. 76), iz katerega izhaja, da je kriminalist D.Ž. dne 3.7.1997 prinesel dopolnitev kazenske ovadbe skupaj s fotokopijami zapiskov dr. D.E. o zdravljenju pokojnega J.P. ter 8 stekleničk homeopatskih zdravil, ki so jih zasegli policisti ob hišni preiskavi njenega stanovanja.
 Na te dokaze, predvsem zapiske obsojenke, je sodišče oprlo sodno odločbo, ki jo je sodišče druge stopnje potrdilo. Sodišči sta svoji odločbi utemeljili s sledečimi razlogi.
 Sodišče prve stopnje je ob navedenih procesno relevantnih podatkih zaključilo, da policisti niso prišli do predmetov ob hišni preiskavi temveč le z zasegom predmetov po členu 220 ZKP. Predmeti, ki utegnejo biti dokazilo v kazenskem postopku, se namreč zasežejo tudi takrat, ko jih tisti, ki take predmete ima, sam izroči. V tem primeru hišna preiskava, kot poseg v ustavno pravico (člen 35 in 36 Ustave RS), sploh ni bila opravljena, zato tudi ni potrebno presojati, ali so bili izpolnjeni vsi pogoji, ki jih predvideva procesna zakonodaja za opravo hišne preiskave (člen 215 ZKP). Z ugotovitvijo, da hišna preiskava ni bila opravljena in da za njeno opravo tudi ni bilo potrebe, pa se je strinjalo tudi pritožbeno sodišče. Obe sodišči sta nadalje tudi zaključili, da obsojenki (tedaj osumljenki) ni bila odvzeta prostost s tem, ko sta jo policista s svojim avtomobilom odpeljala domov, niti s tem ni bila omejena svoboda gibanja (stran 5 sodbe sodišča prve stopnje in stran 3 sodbe pritožbenega sodišča).
 S takšnimi zaključki v pravnomočni sodbi pa se zagovornica ne strinja. Meni, da je sodišče kršilo določbo 215. člena ZKP in posledično ustavno pravico privilegija zoper samoobtožbo. S tem ko je obsojenka predmete, ki pomenijo ključni obremenilni dokaz zoper njo, izročila v okoliščinah, ko ni bila poučena o pravici do zagovornika ter v okoliščinah, ko je bila prisiljena peljati se v spremstvu dveh policistov s policijskim avtomobilom do svojega doma, ji je bila kršena pravica zoper samoobtožbo.
 V tem delu je zahteva za varstvo zakonitosti utemeljena, zaradi česar je bilo potrebno izpodbijani sodbi razveljaviti in zadevo vrniti sodišču prve stopnje v ponovno sojenje. Po oceni Vrhovnega sodišča namreč zbrana procesnopravno relevantna dejstva izkazujejo, da so bili za obsojenko obremenjujoči dokazi zbrani na nezakonit način. V primerih, ko država, v tem primeru policija, posega v obdolženčeve pravice, ki so v Ustavi določene kot človekove pravice in svoboščine, mora izkazati, da so bili izpolnjeni ustavni in zakonski pogoji za izvedbo procesnega oziroma preiskovalnega dejanja. Dokazno breme v tem pogledu nosi policija. ONZ kljub temu, da so razpolagali z odredbo o hišni preiskavi, niso postopali v skladu z določbo 215.
 člena ZKP, ker osumljenki niso vročili odredbe o hišni preiskavi, je niso opozorili o pravici do zagovornika in o tem preiskovalnem dejanju niso pisali zapisnika po 5. odstavku 220. člena ZKP.
 Ugotovitev takih nepravilnosti pa ima za posledico, da se sodna odločba na tako pridobljene dokaze ne sme opirati (člen 219 ZKP). Če ima namreč določena pomanjkljivost pri opravi hišne preiskave za posledico ekskluzijo dokazov, bo ta posledica še toliko bolj doletela dokaze, ki so kljub odredbi za hišno preiskavo pridobljeni brez nje, oziroma na način, ki ga ZKP ne predvideva.
 V primeru namreč, ko izda preiskovalni sodnik na zahtevo policije odredbo za hišno preiskavo, ima policija nalog za opravo določenega preiskovalnega dejanja, to je hišne preiskave. Postopek za izvedbo tega preiskovalnega dejanja je natančno določen v ZKP, in sicer v določbah od 214. do 218. člena, člen 219 istega zakona pa določa tudi sankcije za primer določenih procesnih kršitev. Namen takšnega preiskovalnega dejanja je v zagotovitvi procesno veljavnih dokazov. Policija je dolžna postopati po odredbi sodišča, saj gre za fazo postopka, ko je že sodišče ocenjevalo stopnjo verjetnosti, da je določena oseba storila kaznivo dejanje in je presodilo, da je podan utemeljen sum oziroma vsaj utemeljeni razlogi za sum. Sodna odločba pa se lahko opira na dokaze, pridobljene s hišno preiskavo le, če je ta izvedena v skladu z določbami ZKP. Res je sicer, da vsaka nepravilnost pri hišni preiskavi nima nujno za posledico neveljavnosti dokaza, vendar pa lahko nezakonito opravljena hišna preiskava vpliva na zakonitost sojenja. O formalnih preiskovalnih dejanjih se zmeraj sestavi zapisnik. Ko policija postopa po odredbi za hišno preiskavo, ne potrebuje odredbe za zaseg predmetov, saj odredba za hišno preiskavo že vsebuje pooblastilo (nalog) za zaseg.
 Zaseg predmetov, kot samostojno preiskovalno dejanje po členu 220 ZKP, pa bo policija opravila le, kadar bo postopala po določilih člena 148 ZKP (torej v fazi zbiranja podatkov o kaznivem dejanju in storilcu), po določilih 164. člena ZKP (če bi bilo nevarno odlašati in ob pogojih iz 218. člena ZKP) ter kadar izvršuje nalog sodišča (4. odstavek 220. člena ZKP). V konkretni zadevi ni šlo za takšno situacijo.
 Po prejemu odredbe za hišno preiskavo bo torej policija postopala po določbah 215. člena ZKP. Pred pričetkom preiskave bo odredbo vročila tistemu, pri katerem naj se preiskava opravi ter ga poučila o pravicah do odvetnika, ki je lahko pri preiskavi navzoč. Če bo oseba želela odvetnika, je policija dolžna počakati dve uri do njegovega prihoda (2. odstavek 215. člena). Zakon daje torej pravico do formalnega zastopanja vsakomur, v čigar stanovanju se opravi hišna preiskava, od posameznika pa je odvisno, ali bo odvetnika zahteval ali ne. Taka zahteva na eni strani pomeni zagotovitev odvetnikove navzočnosti, vendar pa opustitev zahteve še ne pomeni odpovedi. Za veljavno odpoved pravici do navzočnosti odvetnika gre le, če je ta dana po opozorilu. Opozorilo in odpoved pravici sta torej nujna pogoja za zakonito opravo hišne preiskave. Kadar pa se hišna preiskava opravi pri osumljencu, je zagotovitev vseh po zakonu predpisanih formalnosti še toliko bolj pomembna, ne glede na to da gre praviloma za zelo zgodnjo fazo, to je predkazenski postopek. Če je namreč onemogočena navzočnost zagovornika v predkazenskem postopku ima to lahko celo hujše posledice, kot če zagovornik ne bi bil navzoč pri procesnem dejanju v rednem postopku. Še posebej velja to za primere, če policija predloži za obsodbo ključne dokaze, ki jih je prejela od osumljenca, ne da bi bil ta opozorjen v skladu z določbami ZKP. S tem da policija obsojenki ni dala pouka o zagovorniku, ni zamolčala le koristnih podatkov, ampak je lahko preprečila stik med osumljencem in odvetnikom. Prav obdolženec, ki ne pozna svojih pravic in zato ne zahteva odvetnika, je oseba, ki njegovo pomoč najbolj potrebuje.
 Zbrani dokazi zaenkrat izkazujejo, da je policija kršila določbe o hišni preiskavi, kar zahteva uporabo 219. člena ZKP (kršitev 8. točke 1. odstavka 371. člena tega zakona). Vrhovno sodišče je zato izpodbijani sodbi razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje. Res je sicer, da se obsojenka v kazenskem postopku ni zagovarjala, vendar pa je sodišče dolžno ugotavljati procesno relevantna dejstva na lastno iniciativo, oziroma po uradni dolžnosti, ne glede na predloge strank takrat, kadar morajo biti za dopustnost dokazov izpolnjeni posebni zakonski pogoji. Imajo pa subjekti postopka pravico predlagati njihovo ugotovitev, sodišče pa jih je dolžno izvesti, če meni, da je to potrebno za presojo določenega procesnega dejanja. V konkretni zadevi sodišče kljub večkratnim opozorilom zagovornikov obsojenke tega ni storilo.
 V ponovljenem postopku bo moralo sodišče natančno razčistiti dejansko stanje o postopanju organov kritičnega dne, in sicer:
 - ali sta kriminalista D.Ž. in I.B. dne 2.7.1997 že razpolagala z odredbo za hišno preiskavo (iz vročilnice, ki se nahaja v spisu, je razvidno, da je ONZ prejela odredbo dne 1.7.1997);
 - ali je prišla osumljena D.E. na policijo na lastno iniciativo ali pa sta jo vabila kriminalista. Če je bila povabljena na informativni razgovor v smislu 148. člena ZKP, bo moralo presoditi, ali večkratno vabljenje osumljenke na razgovor na policijo ne pomeni uporabe nedopustnih metod ali celo odvzema prostosti oziroma posega v osebno svobodo, kar bi narekovalo pravni pouk v skladu s 1. odstavkom 4.
 člena ZKP, oziroma bi v tem primeru morala policija postopati v skladu s 157. členom tega zakona;
 - če je bila povabljena s strani delavcev policije, je torej potrebno ugotoviti, zakaj (ali zaradi oprave hišne preiskave ali na informativni razgovor);
 - če je bila povabljena zaradi oprave hišne preiskave, bo potrebno ugotoviti, ali so ji policisti vročili odredbo o hišni preiskavi in ali so jo opozorili na pravico do zagovornika (2. odstavek 215. člena ZKP);
 - ali sta kriminalista pisala zapisnik (pri zasegu po določbah 3.
 odstavka 215. člena ZKP bi morala sestaviti zapisnik v skladu z določbo 5. odstavka 220. člena ZKP);
 - nadalje bo sodišče moralo razčistiti, ali je bila osumljenka prisiljena peljati se izpred ONZ K. na J. (pri hišni preiskavi bi imela samo pravico biti navzoča, ni pa to njena dolžnost - 1.
 odstavek 216. člena ZKP);
 - ali se je morala peljati v policijskem avtomobilu ali pa je bilo to, ali se bo peljala s policisti ali s svojim avtomobilom, prepuščeno njeni izbiri;
 - če bo ugotovilo, da obsojenka ni imela izbire, oziroma se je morala peljati s policiskim avtomobilom, bo moralo presoditi, ali morda ni šlo za odvzem prostosti v smislu 3. odstavka 4. člena ZKP, kar bi narekovalo pravni pouk v smislu 1. odstavka istega člena;
 - presoditi bo potrebno izpovedbi kriminalistov o izvedbi pogovorov z osumljenko, predvsem pogovora, ko je že bila izdana odredba za hišno preiskavo.
 Šele potem, ko bo sodišče ugotovilo, kako je postopala policija kritičnega dne, bo lahko zanesljivo odgovorilo na vprašanje, ali je policija, ko je prejela od obdolženke obremenjujoče dokaze, postopala v skladu z določbo 215. člena ZKP in kolikor ni, bo ravnalo v skladu z 219. členom tega zakona. Če pa bo ugotovilo, da obsojenka (tedaj osumljenka) ni bila poučena o pravici do zagovornika (ob tem, da ji je bila odredba o hišni preiskavi vročena oziroma da so jo policisti o tem, da z njo razpolagajo, vsaj seznanili), pa bo moralo presojati, ali eventualni prevoz obsojenke (tedaj osumljenke) proti njeni volji s policijskim avtomobilom do njenega stanovanja ne zahteva obvezne obrambe po zagovorniku, iz razlogov opisanih v zadnji alinei prejšnjega odstavka.
 Dr. B. ni bil izvedenec v tej zadevi, podpisal je le mnenje, ki sta ga izdelali dr. M.M.-G. in dr. A.R.-M. in sicer kot predstavnika komisije za fakultetna izvedenska mnenja. Pred tem je navedeni zdravnici imenoval za izvedenki v tej zadevi.
 Gradivo iz postopka pred zdravniško zbornico Slovenije vključno z izjavami obdolženke ni bilo pridobljeno za namen kazenskega postopka in ga ni potrebno izločati iz spisa. Strokovne ugotovitve, pridobljene v disciplinskem postopku, bi bile, kolikor bi bile potrjene z ustrezno izvedbo dokazov v kazenskem postopku, lahko dopusten dokaz v tej kazenski zadevi.


type: wikipedia

text:
Žuvys (Pisces, Psc) – 14-as pagal dydį abipus dangaus pusiaujo esantis žvaigždynas. Tai neryškus žvaigždynas, Lietuvoje matomas neaukštai virš horizonto vėlyvos vasaros mėnesiais. Šiuo metu žuvų žvaigždyne yra pavasario lygiadienio taškas.
 Ryškiausios žvaigždės
 Alriša – α Psc, (daugianarė 3m,88 + 4m,33)
 Kiti objektai
 Pavasario lygiadienio taškas
 Spiralinė galaktika M 74
 Mitai
 Žvaigždė Alriša arabų kalboje reiškia „virvutę“. Tai galbūt susiję su mitu, apie Afroditę su Adoniu, pasivertusiais žuvimis, sujungotomis virvute.
 Zodiako ženklas
 12-asis Zodiako žvaigždynas.
 Šaltiniai
 Žvaigždynai


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 4.10.2016.
 COM(2016) 625 final
 2016/0304(COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2241/2004/EZ
 (Tekst značajan za EGP)
 {SWD(2016) 320 final}
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Neovisno o tome traže li prilike za zapošljavanje, donose odluke o tome što će i gdje učiti ili razmatraju mogućnosti mobilnosti, pojedinci moraju imati pristup informacijama i načinu na koji mogu procijeniti vlastite vještine te predstaviti svoja znanja i sposobnosti. Isto tako, poslodavci moraju pronaći učinkovitije i djelotvornije načine pronalaženja i zapošljavanja osoba s odgovarajućim vještinama. Kako bi se učinkovito odgovorilo na potrebe pojedinaca i poslodavaca u pogledu vještina i kvalifikacija diljem različitih sektora, regija i zemalja, te se potrebe moraju jasno utvrditi, predstaviti i razumjeti.
 Alatima i uslugama EU-a mogu se poduprijeti razmjena informacija i bolje razumijevanje vještina i kvalifikacija, uključujući one potrebne za mobilnost i zapošljivost. EU je nastojao ponuditi i podržati niz takvih alata i usluga radi olakšavanja mobilnosti i podržavanja transparentnosti vještina i kvalifikacija. Međutim, potencijal tih alata i usluga još nije u potpunosti iskorišten iz više razloga. Oni su uvelike razvijeni na temelju pojedinačnih slučajeva, uz minimalnu integraciju i suradnju. Taj je pristup utjecao na doseg, potencijal i poimanje dodane vrijednosti svakog alata. Unatoč nekim uspjesima kao što je životopis Europass, dokazi ukazuju na to da potencijalni korisnici općenito nisu previše svjesni dostupnih usluga te da još postoje prepreke potpunoj upotrebi kvalifikacija i vještina stečenih u inozemstvu, što utječe na mobilnost i integraciju europskih tržišta rada. Osim toga, razvoj alata i usluga EU-a nije nužno pratio promjene u pogledu današnjeg učenja, rada ili komunikacije pa oni više ne odgovaraju sadašnjim ili budućim potrebama i novim tehnologijama. Trenutačno se od alata za vještine i kvalifikacije očekuju najmanje digitalizacija i jača prisutnost na internetu, a tako će sve više biti i u budućnosti.
 Ovim se Prijedlogom nastoje modernizirati alati i usluge EU-a te osigurati da oni odražavaju promjenjive potrebe svih potencijalnih korisnika s tržišta rada kao i iz sektora obrazovanja i osposobljavanja, da su uvijek u skladu s razvojem tehnologije, novim oblicima razmjene informacija i ekonomije suradnje te da se njima može pomoći pojedincima kad tijekom života budu prelazili iz faza učenja u faze rada.
 Novi okvir Europass ima dvostrani pristup:
 Kao prvo, novi okvir Europass služit će kao europska platforma preko koje će svi pojedinci s pomoću intuitivne i neprekidne internetske usluge imati pristup nizu usluga kao što su stvaranje e-portfelja ili procjena vlastitih vještina. Te će se usluge nadopuniti širokom paletom informacija prikupljenih u državama članicama (uključujući indeksiranjem riječi) o mogućnostima učenja, kvalifikacijama, praksama priznavanja te podacima o tržištu rada i informacijama o vještinama kao što su trendovi u pogledu zanimanja ili struka. Te će različite informacije pomoći pojedincima da donesu informiranu odluku o karijeri, mobilnosti i učenju, a mogle bi, među ostalim, pridonijeti i rješavanju neusklađenosti vještina i potreba usmjeravajući odluke prema perspektivnijim obrazovnim mogućnostima i karijerama. Isto tako, poslodavci, pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja, savjetnici za profesionalno usmjeravanje, službe za zapošljavanje i tvorci politika imat će koristi od dostupnih informacija, primjerice od kvalitetnijih podataka o tome koje su vještine potrebne i vezi s čim se može potaknuti pružanje osposobljavanja gdje ono nedostaje. Posebna pažnja pridat će se konkretnim potrebama državljana trećih zemalja. Otvoreni standardi za kvalifikacije, slobodna radna mjesta i životopisi također će biti na raspolaganju stručnjacima koji tu vrstu informacija žele objaviti u elektroničkom obliku. Time će se okvirom Europass promicati interoperabilnost elektroničkih alata koji se upotrebljavaju za predstavljanje i razmjenu informacija o vještinama i kvalifikacijama. Važno je istaknuti da će takva europska integrirana platforma imati dodanu vrijednost za države članice u njihovu cilju podupiranja pojedinaca jer neće same morati ponavljati dio posla u vezi s IT-om.
 Ovim Prijedlogom Europass od instrumenta koji se temelji na dokumentima postaje platforma koja se temelji na uslugama te se proširuje njegov opseg aktivnosti, a korisničkim potrebama osigurava središnje mjesto u okviru usluga. Novi okvir Europass objedinit će informacije koje se trenutačno pružaju preko alata kao što su Europski portal o mogućnostima učenja i kvalifikacijama (na kojem se pružaju informacije o mogućnostima učenja i kvalifikacijama), Europska panorama vještina (kojom se nude informacije o vještinama na nacionalnoj razini i na razini EU-a, a i o zanimanjima i specifičnim industrijama) te Portal ESCO (ESCO – klasifikacija europskih vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja, kojom se osigurava zajednička terminološka osnova za opisivanje posebnih vještina i povezanih pojmova za potrebe zapošljavanja i obrazovanja). Razvoj i provedbu tih alata dosad su podupirali stručnjaci Europskog centra za razvoj strukovnog obrazovanja (Cedefop), agencije Unije. Kao drugo, novi okvir Europass obuhvaćat će i lokalne usluge kojima se želi doprijeti do najšire moguće publike, uključujući do onih koji možda imaju poteškoća s pristupom digitalnim uslugama ili se teže njima koriste.
 Trenutačno alate i usluge EU-a za vještine i kvalifikacije promiču i podupiru na nacionalnoj razini centri ili kontaktne točke (nacionalni centri Europass, nacionalne kontaktne točke za EKO, centri za Euroguidance) koje financira EU u okviru programa Erasmus+. Svaki od njih podliježe zasebnom upravljanju i postupcima izvješćivanja. Svaki centar upravlja zasebnim programom za komunikaciju i ima vlastiti način stvaranja identiteta (brendiranje). Nisu sve države članice poduzele potrebne korake za osiguravanje koordinacije. Zbog toga se često čini da na nacionalnoj razini ne postoji zajednička usluga za vještine i kvalifikacije, kao i da se previše ne potiču strateška suradnja i sustavna komunikacija centara kako bi se omogućile ujednačenije usluge. Centri ne dopiru u potpunosti do ciljne publike pa stoga alati i usluge EU-a ne dopiru do svih korisnika kojima su namijenjeni.
 Ovim se Prijedlogom državama članicama želi ponuditi više mogućnosti za stratešku koordinaciju usluga na nacionalnoj razini. Boljom koordinacijom i razmjenom informacija službe će sustavnije odgovarati na potrebe korisnika, bilo da je riječ o posrednicima kao što su savjetnici za profesionalno usmjeravanje ili pojedincima koji bi mogli izravno imati koristi od službi koje osobno pružaju informacije i savjete o mogućnostima u vezi s učenjem i karijerom, upućuju ih na druge službe ako je potrebno te pomažu onima koji nemaju pristup digitalnim i internetskim alatima ili se njima ne znaju služiti.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Ovo je prva revizija Odluke o Europassu. Odluka je donesena prije 12 godina te bi se njome sada trebali uzeti u obzir tehnološki napredak i promjene na tržištu rada, u sustavima obrazovanja i osposobljavanja te društvu u cjelini. Ovim će se Prijedlogom ažurirati i unaprijediti okvir Europass kako bi ga se uskladilo s današnjom potrebom za sveobuhvatnijim, ažuriranim, jednostavnim i interoperabilnim informacijama te uzeli u obzir budući razvoj i potrebe. Prijedlogom se namjeravaju obuhvatiti potrebe onih koji stječu znanja, tražitelja zaposlenja, pružatelja usluga obrazovanja i osposobljavanja, osoba koje traže nove kadrove i poslodavaca.
 Ovaj je Prijedlog povezan s prvim od deset prioriteta Europske komisije, „Novi poticaj za zapošljavanje, rast i ulaganja”
 1
 . Razvoj vještina kao put k oporavku istaknut je i u Godišnjem pregledu rasta za 2016.
 2
 Ova se inicijativa temelji na prethodnim inicijativama Komisije o novim vještinama za nova radna mjesta, primjerice:
 –„Program za nove vještine i radna mjesta” (2010.)
 3
 ,
 –„Ponovno razmišljanje o obrazovanju: ulaganje u vještine za bolje socioekonomske ishode”
 4
 ,
 –Paket mjera za zapošljavanje (2012.)
 5
 .
 Ova je Odluka jedna od inicijativa Novog programa vještina za Europu
 6
 i njome se nadopunjuju druge mjere predložene u tom kontekstu. Odluka je u skladu s Preporukom Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskog kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (EKO)
 7
 . Preporukom je uspostavljen zajednički referentni okvir od osam europskih generičkih razina učenja koji služi kao „klasifikacijska tablica” za nacionalne sustave kvalifikacija. Tim se razinama namjerava podržati transparentnost i usporedivost kvalifikacija. Informacije o EKO-u uključit će se u okvir Europass kako bi pojedinci mogli upotrebljavati razine EKO-a za predstavljanje svojih kvalifikacija.
 Predložena odluka također je u skladu s Preporukom o Jamstvu za vještine
 8
 koja je još jedna od mjera u okviru Novog programa vještina za Europu. Jamstvom za vještine trebao bi se niskokvalificiranim osobama omogućiti pristup fleksibilnom usavršavanju vještina kako bi stekle minimalnu razinu pismenosti te numeričkih i digitalnih vještina, kao i nastavak učenja u vlastitom ritmu radi postizanja kvalifikacija više sekundarne razine koje im omogućuju stjecanje većeg niza vještina. Alati za samoprocjenu u okviru Europassa bit će korisni skupini na koju se odnosi Jamstvo za vještine.
 Uslugama ponuđenima u okviru Europassa pojedincima se omogućuje da predstave svoje vještine i kvalifikacije stečene na različite načine, uključujući izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja (primjerice, uz rad s mladima, volontiranje, učenje na temelju rada, stažiranje). Stoga je ovaj Prijedlog u skladu i s Preporukom Vijeća od 20. prosinca 2012.
 9
 o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja, kojim se potiče države članice na uspostavljanje sustava za vrednovanje učenja stečenog izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja.
 Pojedinci često upotrebljavaju okvir Europass za pružanje informacija o svojim vještinama i kvalifikacijama kad traže posao. Mreža EURES (Europske službe za zapošljavanje) uspostavljena Uredbom (EU) br. 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća
 10
 mreža je službi za zapošljavanje i mehanizam za automatizirano usklađivanje slobodnih radnih mjesta s molbama za posao putem zajedničke IT platforme EURES-a. Osigurat će se sinergije i suradnja između Europassa i EURES-a kako bi se ojačao učinak obiju usluga. Prijedlog je u skladu s odredbama Uredbe, posebno u pogledu upotrebe klasifikacije europskih vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja (ESCO).
 Prijedlog je u skladu s drugim nedavno donesenim politikama i inicijativama u pogledu zapošljavanja poput preporuka Vijeća o Jamstvu za mlade
 11
 i o dugoročnoj nezaposlenosti
 12
 .
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Uslugama za vještine i kvalifikacije namjerava se podržati zapošljivost i mobilnost u različitim zanimanjima, sektorima, regijama i preko granica zahvaljujući većoj transparentnosti, usporedivosti i razumijevanju vještina i kvalifikacija pojedinca. One mogu pružiti podršku ljudima koji odlaze iz EU-a (među ostalim kad naknadno stječu vještine i kvalifikacije u trećim zemljama) i državljanima trećih zemalja koji dolaze u EU ili već u njemu borave. U trenutačnom kontekstu povećanog priljeva ljudi u EU i odlazaka iz EU-a okvir Europass usklađen je s inicijativama EU-a povezanima s Europskim migracijskim programom i Akcijskim planom za integraciju državljana trećih zemalja
 13
 . Informacijama dostupnima na internetu na nekoliko jezika i potporom koja se pruža na nacionalnoj razini može se pomoći integraciji državljana trećih zemalja.
 Osiguravanjem alata pristupačnijih za korisnike te poticanjem veće sinergije i suradnje u lokalnim službama za vještine i kvalifikacije kako bi bolje služile pojedincima predloženom Odlukom nastoji se doprijeti do šire skupine korisnika, među ostalim do niskokvalificiranih, nezaposlenih i migranata, a time i pridonijeti njihovu uključivanju u društvo.
 Internet i digitalne tehnologije mijenjaju naš svijet. Omogućivanjem boljeg pristupa uslugama okvir Europass također je u skladu sa strategijom jedinstvenog digitalnog tržišta
 14
 Unije kojom se potrošačima i poduzećima želi omogućiti bolji pristup robi i uslugama na internetu u cijeloj Europi.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna osnova Prijedloga članci su 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 Dokumentiranjem i razmjenom informacija o vještinama i kvalifikacijama želi se pomoći pri iskorištavanju mogućnosti obrazovanja i osposobljavanja, donošenju odluka o karijeri, traženju zaposlenja i podupiranju mobilnosti.
 Člankom 165. propisano je da Unija doprinosi razvoju kvalitetnog obrazovanja poticanjem suradnje među državama članicama te, ako je to potrebno, podupiranjem i dopunjavanjem njihovih aktivnosti. Djelovanje Unije usmjereno je, među ostalim, na razvoj razmjene informacija i iskustava u vezi s pitanjima koja su zajednička obrazovnim sustavima država članica.
 Člankom 166. propisano je da Unija provodi politiku strukovnog osposobljavanja koja podupire i dopunjuje djelovanje država članica. Ciljevi su Unije, među ostalim, unaprijediti početno i trajno strukovno osposobljavanje kako bi se olakšala strukovna integracija i reintegracija na tržište rada i razviti razmjene informacija i iskustava u vezi s pitanjima koja su zajednička sustavima osposobljavanja u državama članicama.
 S obzirom na to da su za politike obrazovanja i osposobljavanja nadležne države članice, tim se člancima isključuje usklađivanje zakona i propisa država članica.
 U oba članka navedeno je da Unija i države članice podupiru suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama nadležnima u području obrazovanja [članak 165. stavak 3.] i u području strukovnog osposobljavanja [članak 166. stavak 3.].
 •Supsidijarnost
 Prijedlog je u skladu s načelom supsidijarnosti jer se njime podupiru i dopunjuju djelovanja država članica.
 Da im se pristupi samo na nacionalnoj razini, opseg alata i usluga za vještine i kvalifikacije ostao bi ograničen te se ne bi u potpunosti iskoristio potencijal za sinergije s postojećim uslugama, kako na razini EU-a tako i na nacionalnoj razini. Djelovanjem na razini EU-a omogućuje se potrebna platforma za postizanje dosljednosti i boljeg razumijevanja različitih sustava i kvalifikacija među različitim zemljama i dionicima. U konačnici će izbor biti veći, pristup kvalitetnijim informacijama i novim mogućnostima lakši, a raspodjela sredstava na razini EU-a bolja.
 Kad je riječ o lokalnim uslugama koje nude nacionalni centri, odredbe o pojednostavnjenju i jačoj suradnji predložene u ovoj Odluci u skladu su s načelom supsidijarnosti. Prijedlog o uspostavi jedne glavne točke za kontakt i glavnog korisnika financijskih sredstava EU-a po državi koji bi imali ulogu koordinatora za pitanja povezana s vještinama i kvalifikacijama nadovezuje se na iskustvo država članica, no ne propisuje im (kao ni ostalim državama sudionicama) obvezu aranžmana za provedbu i koordinaciju.
 •Proporcionalnost
 Mjerama koje se predlažu revizijom trenutačne Odluke o Europassu ne povećava se opseg djelovanja EU-a izvan onoga što je potrebno. Mjere su proporcionalne ciljevima koje se želi ostvariti.
 Predloženim su djelovanjima uzeti u obzir ovdje opisani postojeći instrumenti te su ona stoga proporcionalna ostvarivanju ciljeva.
 Revizija Odluke o Europassu općenito je potrebna kako bi se ta Odluka i okvir koji se njome uspostavlja ažurirali radi prilagodbe promjenjivim potrebama i postali dovoljno fleksibilni da se uzme u obzir budući razvoj tehnologija, obrazovanja i osposobljavanja, društva i tržišta rada te da se izbjegnu nova ažuriranja u bliskoj budućnosti. Prijedlogom se posebno namjerava prilagoditi Odluku promjenama u praksama na tržištu rada poput objavljivanja oglasa za slobodna radna mjesta, prijava, procjena vještina i zapošljavanja koja se u sve većoj mjeri provode na internetu. Pri omogućivanju korisnih alata i usluga potrebno je razmotriti i uključivanje različitih pružatelja usluga obrazovanja i osposobljavanja te upotrebu digitalnih tehnologija i platformi.
 •Odabir instrumenta
 Instrument će biti Odluka Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage postojeće Odluke br. 2241/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 Dvije su evaluacije okvira Europass provedene 2008. i 2013. Drugom je evaluacijom, kojom je obuhvaćeno razdoblje od 2008. do 2012., potvrđeno da bi se dokumentima Europass mogla olakšati mobilnost te da su oni korisni alati za pojedince koje zanimaju rad ili studiranje u inozemstvu. Dokumenti Europass mogu biti korisni za poslodavce i postaju sve važniji za nezaposlene. Europass je imao važnu ulogu i u mobilnosti unutar jedne zemlje (40 % ispitanih korisnika bilo je mobilno na domaćem tržištu), a u nekim zemljama, primjerice Italiji i Španjolskoj, ti se dokumenti često upotrebljavaju.
 Međutim, iz evaluacije se vidi i da bi Europass trebalo pojednostavniti i ažurirati te ga više usmjeriti na korisnike. Trebalo bi poboljšati sinergije između Europassa i drugih europskih inicijativa, posebno usluga za usmjeravanje i informacije. Informacijske usluge i interaktivne alate za vještine i kvalifikacije trebalo bi više integrirati, kao i različite europske mreže nacionalnih centara za pružanje povezanih usluga potpore. Trebalo bi jednostavno integrirati relevantne podatke iz drugih postojećih alata EU-a. Trebalo bi unaprijediti međudjelovanje alata Europassa i alata EU-a poput onih koji se upotrebljavaju za pronalaženje odgovarajućeg posla.
 U evaluaciji je naglašena i činjenica da se dokumenti Europass nisu dodatno razvijali kako bi se omogućio opis različitih vrsta učenja i vještina, poput onih stečenih u okviru neformalnog ili informalnog obrazovanja. U evaluaciji je predloženo i da se razmotri spajanje dopunske isprave o studiju (dokument u kojem se opisuje vrsta, razina, kontekst, sadržaj i status stečenih visokoškolskih kvalifikacija) i priloga svjedodžbi (sličan dokument koji se izdaje uz isprave o strukovnom obrazovanju) u jedinstveni dokument.
 Predloženom Odlukom namjerava se uzeti u obzir navedeno.
 •Savjetovanja s dionicima
 Javno savjetovanje u cilju pripreme inicijative koja se tada nazivala „Europski prostor za vještine i kvalifikacije” održano je 2014.
 15
 Savjetovanje se bavilo učinkovitošću postojećih alata i usluga. Posebno izvješće Eurobarometra
 16
 o toj inicijativi izdano je 2014., a u njemu je naglašeno i mišljenje javnosti o učinkovitosti alata i usluga.
 U javnom savjetovanju ispostavilo se da se trenutačna ponuda internetskih alata za vještine i kvalifikacije može znatno unaprijediti. U njemu je istaknuta i snažna potpora spajanju dokumenata Europass. Rezultati su ukazivali na to da postoji potencijalni interes za stvaranje jedinstvenog mjesta (engl. one-stop shop) koje bi integriranim uslugama obuhvaćalo cjelokupni raspon europskih usluga u pogledu mogućnosti učenja, profesionalnog usmjeravanja i transparentnosti kvalifikacija. Nadalje, trenutačni alati za transparentnost nisu ocijenjeni dovoljno primjerenima za prepoznavanje ishoda digitalnog učenja.
 Komisija je 2016. održala nekoliko ciljanih savjetovanja
 17
 o ovom prijedlogu revizije Odluke o Europassu. Socijalni partneri i mreže nacionalnih centara (nacionalne koordinacijske točke za EKO – NKT-ovi, nacionalni centri Europass i centri za Euroguidance) odgovorili su posebno na prijedlog u pogledu pojednostavnjivanja i stvaranja nacionalnih koordinacijskih točaka za vještine.
 Socijalni partneri složili su se da je trenutačna rascjepkanost usluga u pogledu vještina i kvalifikacija problem te su uvelike podržali zamisao o unaprjeđenju integracije i sinergije internetskih alata i nacionalnih usluga. Socijalni partneri utvrdili su i potrebu da se bolje povežu s nacionalnim agencijama i opservatorijima za vještine kojima upravljaju nacionalne vlade i sami socijalni partneri. Okvir Europass općenito se cijeni kao alat kojim se izravno mogu koristiti pojedinci, a životopis Europass posebno je poznat i često upotrebljavan format kojim se pridonosi povećanju transparentnosti i razumijevanja. Dopunska isprava o studiju koju su razvili Europska komisija, Vijeće Europe i UNESCO uvelike se upotrebljava u 48 zemalja koje sudjeluju u Bolonjskom procesu. U okviru tog procesa radi se na reviziji dopunske isprave o studiju kako bi se osiguralo da ona odražava najnovije trendove u visokom školstvu te da je relevantna za studente i poslodavce. Potrebna su poboljšanja i u pogledu priloga svjedodžbi. Nastojanjem da se poveća podudarnost određenih elemenata obiju isprava moglo bi se pridonijeti njihovoj većoj prepoznatljivosti i upotrebi.
 Jedan od glavnih zaključaka savjetovanja s centrima Europass, nacionalnim kontaktnim točkama za EKO i mrežom za Euroguidance bila je potreba stavljanja većeg naglaska na pitanja usmjeravanja, koja nije moguće na odgovarajući način riješiti putem internetskih alata i usluga, već je za njih potrebna i fizička prisutnost uz neposredni kontakt s pojedincima. Centri su također zatražili pojednostavnjenje upravnih postupaka i dugoročnije planiranje u usporedbi s trenutačnom provedbom na godišnjoj osnovi. To bi bilo u skladu s prijedlogom Komisije o pojednostavnjenju funkcioniranja i financiranja tih mreža politike. Neki centri također su posebno istaknuli da se za imenovanje nacionalnih koordinacijskih točaka za vještine na nacionalnoj razini ne bi trebalo preuzeti aktivnosti ili spajati postojeće centre Europass, nacionalne kontaktne točke za EKO i centre za Euroguidance te su podsjetili da je organizacija usluga na nacionalnoj razini pitanje supsidijarnosti. U tom kontekstu neke države članice radije bi zadržale trenutačno stanje da su te mreže uglavnom samostalni subjekti za koje mogu biti nadležni različiti dijelovi njihovih uprava. Komisija je objasnila da je cilj tog aspekta Prijedloga pojednostavniti upravne i koordinacijske aranžmane između nacionalne i europske razine te zauzvrat olakšati mjere država članica u pogledu zajedničkih usluga za pojedince. Svaka država članica odredila bi glavnog korisnika financijskih sredstava EU-a te bi on bio glavna točka za kontakt s Komisijom u pogledu djelovanja koja trenutačno izvršavaju nacionalne koordinacijske točke za EKO, nacionalni centri Europass i centri za Euroguidance. Tako se već radi u nekoliko država članica
 18
 . Prijedlogom se nacionalnim službama želi otvoriti više mogućnosti za upotrebu financijskih sredstava uz bolju strategiju u duljem razdoblju financiranja, ali se odluka o provedbenim i koordinacijskim aranžmanima na nacionalnoj razini prepušta državama članicama.
 •Prikupljanje i primjena stručnog znanja
 Godine 2015. provedeno je ispitivanje u svrhu prikupljanja informacija i analiziranja sedam portala povezanih s vještinama i kvalifikacijama (EURES, Europass, ESCO, Europski portal o mogućnostima učenja i kvalifikacijama, ENIC-NARIC, Europska panorama vještina i Portal za mlade). Ispitivanjem se željelo bolje shvatiti probleme s kojima se suočavaju ciljani korisnici i/ili dionici. Analizom je dobiven početni pregled mogućih poboljšanja komplementarnosti i sinergija između različitih alata i usluga na internetu.
 •Procjena učinka
 Procjena učinka nije provedena. Pri izradi Prijedloga, razmotrene su četiri opcije na temelju postojećih alata i usluga EU-a za vještine i kvalifikacije, a cilj su bili njihovi prilagodba i pojednostavnjivanje te osiguravanje bolje koordinacije i sinergije. Opcije nemaju znatne operativne posljedice za države članice i druge dionike. Opcije opisane u nastavku međusobno se ne isključuju te se mogu razmatrati odvojeno i u kombinaciji.
 Opcija 1. – Poboljšanje dokumentiranja i dostupnosti na internetu
 U ovu bi opciju bili uključeni poboljšanje i pojednostavnjenje postojećih alata za dokumentiranje namijenjenih predstavljanju vještina i kvalifikacija te poboljšanje kvalitete njihove dostupnosti na internetu. Alati za dokumentiranje i dalje bi funkcionirali samostalno, bez sinergija s drugim povezanim alatima i uslugama.
 Opcija 2. – Bolja integracija usluga
 U ovu bi opciju bilo uključeno pojednostavnjenje relevantnih alata i usluga EU-a za vještine i kvalifikacije (Europass, Europska panorama vještina, Europski portal o mogućnostima učenja i kvalifikacijama) kako bi se ponudila integriranija usluga kojom se bolje uzimaju u obzir potrebe korisnika u pogledu vještina i kvalifikacija na sveobuhvatan i jasan način. Pojednostavnjenje i poboljšanje alata za dokumentiranje namijenjenih predstavljanju vještina i kvalifikacija bili bi obuhvaćeni kao i u prvoj opciji, ali informacije koje pružaju Europska panorama vještina i Europski portal o mogućnostima učenja i kvalifikacijama integrirale bi se u alate za integriranje u sklopu Europassa. Integracijom šireg skupa alata i usluga pridonijelo bi se pojednostavnjenju informacija koje se nude korisnicima. ESCO bi poslužio kao zajednička terminološka osnova za opisivanje vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja. Time bi se poboljšali pristup korisnika informacijama i njihova jasnoća. Integracijom alata i usluga u sklopu Europassa pomoglo bi se njihovu promicanju, povećalo prepoznavanje i potaknula njihova upotreba.
 Opcija 3. – Bolja koordinacija mreža potpore
 U ovu bi opciju bila uključena uspostava jedne koordinacijske točke na nacionalnoj razini radi koordinacije aktivnosti koje su trenutačno povezane s nacionalnim centrima Europass, nacionalnim koordinacijskim točkama za EKO i centrima za Euroguidance. U svakoj državi članici odredio bi se glavni korisnik financijskih sredstava EU-a i glavna točka za kontakt s Komisijom u pogledu djelovanja koja trenutačno provode nacionalni centri, ne dovodeći u pitanje nacionalne aranžmane o provedbi i koordinaciji. Točkom za koordinaciju u svakoj zemlji racionalizirao bi se i pojednostavnio rad nacionalnih centara te bi se mogla pružiti potpora većoj koordinaciji među službama kako bi se poboljšali transparentnost i razumijevanje vještina i kvalifikacija te podržalo cjeloživotno učenje i profesionalno usmjeravanje na nacionalnoj razini. Koordinacijska točka mogla bi funkcionirati i kao središnja točka za druge povezane usluge poput razvoja prikupljanja informacija o vještinama.
 Opcija 4. – Bolje međudjelovanje alata
 Prema ovoj opciji Europassom bi se podržalo predstavljanje i integriranje relevantnih podataka iz drugih postojećih alata EU-a kao povezanih otvorenih podataka ili u obliku otvorenih formata ili standarda kako bi se poduprlo veće međudjelovanje različitih alata, usluga i izvora podataka, uključujući one koje pružaju treće strane poput tržišta rada. Za to bi se djelovanje upotrebljavao ESCO kao zajednička terminološka osnova. Tom bi se opcijom tim stranama omogućilo bolje iskorištavanje podataka u različite svrhe, uključujući pronalaženje odgovarajućeg posla, te bi se alate i usluge Europassa uskladilo s promjenjivim digitalnim trendovima.
 Integracija usluga, veza i sinergija s ostalim alatima mogla bi izgledati kako slijedi:
 Strelice označavaju sinergije ili veze koje se trebaju uspostaviti s integriranom uslugom. Bijelo su postojeći portali, plavo su nove značajke alata. ESCO bi bio zajednička terminološka osnova.
 •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje
 Nije primjenjivo. Prijedlog nije povezan s REFIT-om.
 Iako je Prijedlog uglavnom usmjeren na osuvremenjivanje i poboljšanje okvira Europass, sinergije koje će se njime postići pojednostavnit će alate i usluge EU-a koji su osmišljeni tijekom godina zahvaljujući ad hoc mjerama koje nisu nužno imale pravnu osnovu. Takvim pojednostavnjenjem trebale bi se poboljšati učinkovitost i upotrebljivost.
 Prijedlog je prilagođen internetu i njime se predstavljaju rješenja za digitalno i fizičko okruženje.
 •Temeljna prava
 Člankom 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima jamči se pravo na zaštitu osobnih podataka u Europskoj uniji. Ako mjere predviđene ovom Odlukom obuhvaćaju obradu osobnih podataka, one se trebaju provoditi u skladu sa zakonodavstvom EU-a o zaštiti osobnih podataka, posebno Direktivom 95/46/EZ o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka
 19
 i povezanim nacionalnim provedbenim mjerama te Uredbom (EZ) br. 45/2001 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka
 20
 .
 Direktivu 95/46/EZ zamijenit će Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka)
 21
 koja se počinje primjenjivati od 25. svibnja 2018.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Većina alata obuhvaćenih Prijedlogom odluke već postoji i financira ih se iz proračuna Unije. Financijski učinci inicijative uglavnom su povezani s razvojem IT rješenja, upotrebom poslužitelja i troškovima održavanja internetskih usluga na razini EU-a.
 Razvoj sveobuhvatnije internetske usluge kako je predloženo ovom inicijativom financirat će Unija. Bit će potrebna određena početna kratkoročna ulaganja radi IT razvoja nove europske internetske platforme, no ne bi trebalo biti neočekivanih troškova na razini EU-a. Potrebna razina ulaganja ovisit će o odabranim tehničkim IT rješenjima. U okviru radnoga programa za 2016. programa Erasmus+ predviđena su sredstva u visini od 2 500 000 eura za razvoj internetskih usluga za vještine i kvalifikacije. Zbog tog rada na razvoju neće nastati financijske posljedice za države članice ili države sudionice. Od njih će se tražiti da nastave slati informacije, a za tu će se aktivnost osigurati potpora iz proračuna Unije kao i dosad.
 Početna ulaganja nadoknadit će se uštedama koje će se postići sinergijom među postojećim alatima i dugoročno ostvarenom učinkovitošću. S obzirom na to da će se usluge integrirati u novu platformu Europass, neke od platformi prestat će s radom. Tako bi se trebale ostvariti znatne financijske uštede i to ponajprije integracijom upotrebe poslužitelja, održavanjem i podrškom različitih IT alata i komunikacijskih aktivnosti. Uštede bi trebale iznositi oko 450 000 EUR godišnje.
 Aktivnosti nacionalnih kontaktnih točaka za EKO, nacionalnih centara Europass i nacionalnih centara za Euroguidance sufinancira Komisija u okviru proračuna za program Erasmus+. Nisu predviđene srednjoročne promjene u proračunu koji je u okviru programa Erasmus+ namijenjen radu predloženih nacionalnih koordinacijskih točaka za vještine. Centrima je 2016. iz proračuna EU-a ukupno dodijeljeno 7 300 000 EUR. Sredstva iz postojećeg proračuna namijenjena nacionalnim centrima grupirat će se u jedan skup dodijeljenih sredstava po zemlji koja će se dodjeljivati jednom korisniku u svakoj državi članici na višegodišnjoj osnovi. Time će se pojednostavniti upravni postupci za izvješćivanje, a višegodišnjim planiranjem omogućilo bi se planiranje i upotreba sredstava uz bolju strategiju u usporedbi s trenutačnom provedbom na godišnjoj razini. Države članice mogle bi zapravo uštedjeti smanjenjem administrativnih troškova koji su povezani s upravljanjem izvješćivanjem o dva ili tri odvojena centra i njihovim financiranjem. U usporedbi s trenutačnim stanjem uspostavom nacionalnih koordinacijskih točaka za vještine ne utječe se dodatno na proračun.
 5.OSTALI ELEMENTI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Planira se provođenje evaluacije svakih pet godina. Komisija će, prema potrebi, u suradnji s državama članicama izvješćivati o napretku provedbe.
 •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)
 Nije primjenjivo.
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga
 U preambuli se predstavlja trenutačni okvir Europass te se opisuju njegova povezanost i komplementarnost s drugim alatima i uslugama za vještine i kvalifikacije, posebno onima povezanima s informacijama o mogućnostima učenja i prikupljanju podataka o kvalifikacijama i vještinama.
 Iako su ostvarena neka važna postignuća, i dalje su prisutni određeni problemi u pogledu alata i usluga za vještine i kvalifikacije. Ti su problemi uglavnom povezani s promjenama do kojih je došlo tijekom vremena, posebice promjenama u procesima na tržištu rada te novim oblicima i mogućnostima pružanja usluge obrazovanja. Zbog tih promjena potreban je novi oblik predstavljanja vještina, kvalifikacija i iskustava te novi način posredovanja i razmjene informacija.
 Informacijska tehnologija promijenila je način na koji funkcionira tržište rada, no okvir Europass i drugi alati EU-a nisu nužno slijedili te promjene. Kao prvo, nije ih uvijek moguće prilagoditi novim trendovima poput upotrebe društvenih medija, mobilnih uređaja, analize velikih podataka i indeksiranja riječi. Trenutačni okvir Europass uspostavljen Odlukom br. 2241/2004/EZ ima ograničeno područje primjene i fleksibilnost jer je usmjeren na dokumente i obrasce koji nisu više kompatibilni s trenutačnim trendovima ili smjerom u kojem se kreću alati i usluge na internetu. Unatoč određenom razvoju nema dovoljno jakih inovacija pa se ti alati manje upotrebljavaju i nisu toliko privlačni.
 Kao drugo, alati EU-a nisu dovoljno međusobno povezani da bi se njima omogućilo spajanje, ponovna upotreba i integracija podataka iz različitih izvora ili međudjelovanje s alatima razvijenima na tržištu rada. Na primjer, u slučaju tražitelja zaposlenja mnoštvo alata za dokumentiranje vještina i mnoštvo sustava, formata i jezika upotrijebljenih za bilježenje slobodnih radnih mjesta onemogućava da se automatski spoje slobodna radna mjesta i životopisi potencijalnih kandidata.
 Zato je potreban novi okvir kojim bi se obuhvatili napredniji alati i informacije za potrebe učenja i zapošljavanja, uključujući prikupljanje informacija o vještinama, te kojim se osiguravaju bolje sinergije s ostalim odgovarajućim uslugama, poput EURES-a, kako bi se međusobno osnažile.
 Predložena se Odluka odnosi i na funkcioniranje nacionalnih usluga potpore koje su povezane s alatima i uslugama u vezi s Europassom, EKO-om i mrežom za Euroguidance.
 U članku 1. definira se područje primjene novog okvira Europass, koji bi trebao pružiti uslugu za dokumentiranje vještina i kvalifikacija, ponuditi mogućnosti za (samo)procjenu vještina, pružiti odgovarajuće informacije i poduprijeti razvoj otvorenih standarda radi lakše razmjene informacija među različitim alatima i sustavima.
 U članku 2. utvrđuju se definicije pojmova koji se upotrebljavaju u ovoj Odluci.
 Poboljšane usluge koje se nude novim okvirom Europass opisane su u članku 3.
 Trenutačno je okvir Europass usmjeren na dokumentiranje vještina i nudi niz fiksnih obrazaca, među ostalim dobro poznati životopis Europass koji se može ispuniti na internetu i izvan njega te ispisati. U okviru ovog prijedloga životopis Europass ostao bi ključno obilježje tog okvira, ali unaprijedilo bi ga se iz klasičnog „dokumenta” kojim se temelji na fiksnom obrascu u fleksibilniji alat. Alatom životopisa omogućilo bi se predstavljanje različitih vrsta osobnih podataka i informacija o vještinama i kvalifikacijama koji se, prema potrebi, mogu lako prerasporediti i povezivati zahvaljujući brojnim poljima i formatima. Tako će se životopis moći lakše prilagoditi različitim potrebama i situacijama s kojima se suočavaju oni koji stječu znanja i tražitelji zaposlenja u različitim fazama poslovnog i privatnog života. Životopis bi zadržao svoja klasična obilježja te će se i dalje moći lako uređivati i ispisivati, ali korisnici će moći predstaviti svoje vještine i kvalifikacije u manje klasičnim formatima, među ostalim i onim vizualnima. Osim toga, moći će bolje iskoristiti prednosti društvenih medija, mobilnih aplikacija i alata za pronalaženje odgovarajućeg radnog mjesta. Isti će se pristup primijeniti za sve dokumente Europass kako bi se osiguralo da su relevantni i prilagodljivi i da se u njih može uključiti relevantne podatke te da korisnici sada i ubuduće imaju na raspolaganju alate koji će ispunjavati njihove različite potrebe.
 Okvirom Europass korisnicima će se omogućiti i samoprocjena vještina, kao što su digitalne vještine, s pomoću internetskih alata koji se osiguravaju na razini EU-a te uključivanje podataka iz drugih EU-ovih alata za samoprocjenu kao što je Youthpass. Svim tim alatima pojedincima i onima koji pokušavaju procijeniti i razumjeti vještine omogućit će se lakše i zajedničko razumijevanje pojmova i ishoda. U trenutačnom okviru ne postoje takvi alati, osim referentnog okvira za procjenu jezičnih vještina koji je povezan s dokumentima Europass.
 Uz alate za dokumentiranje i (samo)procjenu, predloženim okvirom pružit će se i relevantne informacije o kvalifikacijama, mogućnostima učenja, mogućnostima profesionalnog usmjeravanja, praksama za priznavanje kvalifikacija i prikupljanju informacija o vještinama. Tim će informacijama korisnici pristupati jednostavno i neometano kako bi im se pomoglo pri odlukama o učenju i karijeri. Trenutačni okvir ne sadržava takve informacije. Skupljanje takvih informacija na jednom mjestu i upotreba zajedničke terminologije (na nekoliko jezika) omogućit će korisnicima da lakše pronađu ono što traže.
 Revidiranim okvirom Europass omogućit će se razvoj i upotreba otvorenih standarda za bolju razmjenu elektroničkih podataka o vještinama i kvalifikacijama.
 Odlukom se definira opći okvir, no ne zadaju se format ili obrazac za dokumentiranje vještina kao što je trenutačno slučaj. Time će se osigurati potrebna fleksibilnost za prilagodbu usluga budućem razvoju potreba i tehnologije.
 U članku 4. utvrđuju se glavna načela na kojima se temelji novi okvir. Njime će se posebno osigurati transparentnost učenja i vještina stečenih u različitim okruženjima (formalno, neformalno i informalno). Revidiranim okvirom Europass uzet će se u obzir razine kvalifikacije kako su određene u Europskom kvalifikacijskom okviru tako da će informacije o kvalifikacijama iz različitih zemalja (država EU-a i onih koje nisu članice) biti transparentnije i usporedivije.
 Upotrebom otvorenih standarda omogućit će se međudjelovanje usluga. Promjenama uvedenima na temelju ove odluke neće se dovesti u pitanje odluke donesene u kontekstu provedbe Uredbe o EURES-u te će se osigurati komplementarnost s budućim tehničkim napretkom.
 Radi maksimalnog povećanja europske dodane vrijednosti te dosega alata i usluga Europass će se nuditi na svim službenim jezicima EU-a. Upotreba i važnost tehnologije te potreba za osiguravanjem prilagodljivosti novonastalim potrebama utvrđene su u pravnom tekstu.
 U članku 5. uvode se dopunske isprave o kvalifikacijama Europass. Člankom se uređuje kako ovlaštene strane u obliku standardiziranih dokumenata pružaju informacije o kvalifikacijama koje je osoba stekla. U dopunsku ispravu o kvalifikacijama uključit će se postojeće dopunske isprave (dopunska isprava o studiju i prilog svjedodžbi) predviđene Odlukom 2241/2004/EZ. U tom se kontekstu člankom posebno naglašava potreba za suradnjom između Komisije, Vijeća Europe i UNESCO-a koji su suvlasnici dopunske isprave o studiju.
 U članku 6. uspostavlja se klasifikacija europskih vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja (ESCO) kao zajednička referentna terminološka osnova za podršku razmjeni informacija i dokumenata o zanimanjima, vještinama i kvalifikacijama te za pretraživanje ili usporedbu elektroničkih dokumenata. Uporabom zajedničke terminologije olakšat će se pretraživanje i podržati bolje iskorištavanje moderne tehnologije kao što je indeksiranje riječi. To je osobito korisno pri pretraživanju ponude radnih mjesta, pronalaženju odgovarajućeg posla, traženju mogućnosti obrazovanja i osposobljavanja te profesionalnom usmjeravanju. Tim će se značajkama izravno podržati usluge koje nudi Europass. Pojam europske klasifikacije zanimanja i vještina već je ugrađen u Uredbu o EURES-u. Odlukom se omogućuje službeno uspostavljanje ESCO-a, posebno jer se Uredbom o EURES-u uzimaju u obzir samo dva od tri stupa ESCO-a: i. zanimanja, ii. znanje, vještine i kompetencije, a treći (kvalifikacije) ne spominje se. Budući da se ESCO zapravo upotrebljava kao zajednička klasifikacija u EURES-u, njegovo formalno uključivanje u Europass pomoglo bi da se u obzir uzmu i kvalifikacije. S obzirom na to da se Odluka o Europassu temelji na člancima 165. i 166. o obrazovanju i osposobljavanju, a okvir očito služi u obrazovne svrhe, ona je najprimjereniji instrument za uvođenje ESCO-a.
 Članak 7. usmjeren je na provedbu Odluke i njezino praćenje. Komisija će posebno pratiti učinkovitost alata i dosljednost informacija koje pružaju nacionalne koordinacijske točke za vještine.
 U članku 8. opisuju se glavne uloge država članica, posebno u pogledu određivanja i upravljanja nacionalnim koordinacijskim točkama za vještine nadležnima za koordinaciju aktivnosti povezanih s provedbom Odluke o Europassu i povezanih radnji u pogledu EKO-a, vrednovanja, prikupljanja informacija o vještinama i usmjeravanja. Opisuju se ovlasti i zadaće nacionalnih koordinacijskih točaka za vještine. Tim se člankom uređuje i pružanje relevantnih podataka i dokaza dostupnih na nacionalnoj razini radi dopune i ažuriranja alata Europass. Koordinacijske točke trebale bi biti glavni korisnik sredstava i glavna točka za kontakt s EU-om, a interna provedba i organizacija prepuštene su državama članicama i zemljama sudionicama.
 Člankom 9. propisuje se da se mjere predviđene ovom Odlukom provode u skladu sa zakonodavstvom EU-a o zaštiti osobnih podataka. To obuhvaća zakonodavstvo EU-a o zaštiti podataka koje se primjenjuje na države članice (povezane nacionalne provedbene mjere) i na institucije Unije s obzirom na to da je i Komisija uključena u obradu osobnih podataka. Budući da se u sklopu okvira Europass pružaju, obrađuju, a možda i razmjenjuju osobni podaci, korisnike je potrebno posebno obavijestiti o tim postupcima te oni moraju pristati na njih i moraju moći zatražiti brisanje osobnih podataka.
 U članku 10. utvrđuju se pojedinosti evaluacije.
 U članku 11. navode se zemlje koje mogu sudjelovati u Okviru. Nema izmjena u usporedbi sa sadašnjom Odlukom jer nema potrebe da se sudjelovanje proširi ili ograniči. Međutim, informacije o vještinama i kvalifikacijama koje se pružaju u Okviru odnosit će se na veći broj zemalja i obrazovnih sustava kako bi se uzeo u obzir priljev pojedinaca iz svih dijelova svijeta te njihov odlazak u druge dijelove svijeta.
 U članku 12. utvrđuju se financijske odredbe.
 Člankom 13. stavlja se izvan snage Odluka Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o jedinstvenom okviru Zajednice za transparentnost kvalifikacija i kompetencija (Europass). Uzimajući u obzir sadržajne promjene i promjene svrhe koje su predviđene novim Prijedlogom, bivšu Odluku treba staviti izvan snage i zamijeniti novim tekstom.
 U članku 14. utvrđuje se dan stupanja na snagu Odluke.
 2016/0304 (COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2241/2004/EZ
 (Tekst značajan za EGP)
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 165. i 166.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
 22
 ,
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
 23
 ,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)U potrazi za zaposlenjem ili pri donošenju odluka o tome što će i gdje učiti, studirati ili raditi pojedincima je potreban pristup informacijama o dostupnim mogućnostima, načinima procjene vještina i načinima predstavljanja informacija o vještinama i kvalifikacijama.
 (2)Razlike u jeziku, definicijama, formatima dokumenata te metodama procjene i vrednovanja kvaliteta velik su problem za pojedince, poslodavce i nadležna tijela. Do tih problema dolazi posebno kad pojedinci prelaze iz zemlje u zemlju, uključujući treće zemlje, ali i kad traže novo radno mjesto ili počinju učiti. Za rješavanje tih problema potrebne su jasne informacije i zajednička vizija.
 (3)Odlukom br. 2241/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
 24
 uspostavljen je okvir za njihovo rješavanje. Ona je bila usmjerena na postizanje bolje transparentnosti kvalifikacija i kompetencija putem portfelja dokumenata nazvanog „Europass”, kojim se pojedinci mogu dobrovoljno služiti. Odlukom br. 2241/2004/EZ uspostavljena su i nacionalna tijela, poznata kao nacionalni centri Europass, radi provedbe okvira Europass.
 (4)Radi postizanja glavnog cilja okvir Europass bio je usmjeren na alate za dokumentiranje vještina i kvalifikacija. Ti se alati naširoko primjenjuju. Nacionalni centri Europass svojim aktivnostima pružaju podršku i promiču dokumentiranje vještina i kvalifikacija
 25
 .
 (5)Portfelj Europass sastojao se od pet obrazaca dokumenata. Obrascem za životopis Europass omogućuje se pojedincima da sastave svoj životopis u standardiziranom formatu. U deset je godina na internetu kreirano više od 60 milijuna životopisa Europass. Dvama obrascima za dopunske isprave, odnosno dopunskom ispravom o studiju Europass
 26
 i prilogom svjedodžbi Europass, pružaju se informacije o sadržaju i ishodima učenja povezanima s kvalifikacijom, kao i o obrazovnom sustavu zemlje koja izdaje tu kvalifikaciju. Jezična putovnica Europass upotrebljava se za opisivanje jezičnih vještina. U dokumentu o mobilnosti Europass opisuju se vještine stečene u inozemstvu tijekom iskustva mobilnosti za potrebe učenja ili rada.
 (6)Međutim, portfelj Europass samo je jedan u nizu alata i instrumenata uspostavljenih na razini Unije radi unaprjeđenja transparentnosti i razumijevanja vještina i kvalifikacija.
 (7)Preporukom Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskog kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje
 27
 (dalje u tekstu „EKO”) stvoren je zajednički referentni okvir za pomoć pojedincima i organizacijama pri usporedbi različitih sustava kvalifikacija i razina kvalifikacija u tim sustavima.
 (8)Europski portal o mogućnostima učenja i kvalifikacijama
 28
 omogućuje pristup informacijama o mogućnostima učenja i kvalifikacijama koje nude različiti obrazovni sustavi u Europi te o usporedbi nacionalnih okvira kvalifikacija s pomoću EKO-a.
 (9)Europska panorama vještina
 29
 izvor je informacija o vještinama za različita zanimanja i pojedinačne industrije, uključujući potražnju i ponudu na nacionalnoj razini.
 (10)U sklopu pilot-projekta Komisija je izradila Okvir za klasifikaciju europskih vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja (ESCO) kao zajedničku terminološku osnovu i operativni alat za obrazovanje/osposobljavanje i rad
 30
 . ESCO dijeli pojmove relevantne za tržište rada EU-a te obrazovanje i osposobljavanje u tri povezana stupa: i. zanimanja, ii. znanje, vještine i kompetencije te iii. kvalifikacije. Stupovi ESCO-a mogu se nadopuniti pojmovima iz povezanih područja, poput radnog okruženja, područja obrazovanja ili osposobljavanja ili gospodarskih sektora.
 (11)Uredbom (EU) br. 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća
 31
 uspostavljena je Europska služba za zapošljavanje (EURES), mreža službi za zapošljavanje i mehanizam za automatizirano usklađivanje slobodnih radnih mjesta s molbama za posao putem zajedničke IT platforme EURES-a. Kako bi se omogućila razmjena i usklađivanje slobodnih radnih mjesta s molbama kandidata, tom je mehanizmu potreban zajednički i višejezični popis vještina, kompetencija i zanimanja. Razvojem ESCO-a Komisija omogućuje višejezični sustav za klasifikaciju zanimanja, vještina, kompetencija i kvalifikacija koji je primjeren za tu svrhu.
 (12)Postupcima na tržištu rada poput objave slobodnih radnih mjesta, prijava za radna mjesta, procjene vještina i zapošljavanja sve se više upravlja s pomoću alata na internetu u okviru kojih se upotrebljavaju društveni mediji, velike količine podataka i druge tehnologije. Odabir kandidata obavlja se s pomoću alata i postupaka kojima se pretražuju informacije o vještinama i kvalifikacijama stečenima u okviru formalnog, informalnog i neformalnog obrazovanja.
 (13)Obrazovanje i osposobljavanje sve češće u novim oblicima i okruženjima nude različiti pružatelji tih usluga, posebno upotrebom digitalnih tehnologija i platformi. Isto tako, vještine, iskustva i postignuća u učenju priznaju se u različitim oblicima, primjerice u obliku otvorenih digitalnih znački. Upotrebljavaju se i za vještine koje se stječu neformalnim učenjem kao što je rad s mladima.
 (14)Prepoznata je sve veća važnost transverzalnih ili „mekih” vještina koje je moguće primijeniti u različitim područjima. Pojedincima su potrebni alati i usmjeravanje u pogledu samoprocjene i opisivanja tih i drugih vještina, primjerice digitalnih ili jezičnih.
 (15)Obično se informacije o stečenim vještinama i kvalifikacijama predstavljaju u životopisu i pratećim dokumentima poput potvrda ili diploma. Pojedinci svoje vještine i kvalifikacije trenutačno mogu predstaviti i s pomoću novih alata. Takvim se alatima olakšava predstavljanje vještina i kvalifikacija u različitim internetskim i digitalnim formatima te se podržava samoprocjena vlastitih vještina stečenih u različitim okruženjima.
 (16)Analiza slobodnih radnih mjesta i drugih trendova na tržištu rada široko je prihvaćen način prikupljanja informacija o vještinama kako bi se shvatili nedostaci i manjak vještina te neuravnoteženost u pogledu kvalifikacija. Upotrebom informacijskih tehnologija poput indeksiranja riječi i analize velikih podataka poboljšava se prikupljanje informacija o vještinama i uklanja neuravnoteženost u pogledu vještina.
 (17)Trenutačni naglasak okvira Europass na dokumentiranju previše je ograničen da bi se odgovorilo na trenutačne i buduće potrebe. Kako bi mogli predstaviti vještine i kvalifikacije te donijeti odluke o zapošljavanju i mogućnostima učenja, korisnici trebaju pristup relevantnim informacijama i alatima za razumijevanje vještina i kvalifikacija te alatima za dokumentiranje vlastitih vještina i kvalifikacija.
 (18)Unijine alate i usluge za vještine i kvalifikacije trebalo bi prilagoditi promjenjivim praksama i tehnološkom napretku kako bi korisnicima ostali relevantni i korisni. To bi trebalo postići, među ostalim, stvaranjem veće sinergije između povezanih alata i usluga, uključujući one koje su razvile treće strane, kako bi se mogle ponuditi sveobuhvatnije i učinkovite usluge.
 (19)Revidiranim okvirom Europass trebalo bi uzeti u obzir potrebe svih potencijalnih korisnika, uključujući one koji stječu znanja, tražitelje zaposlenja, radnike, poslodavce, savjetnike za usmjeravanje, javne službe za zapošljavanje, socijalne partnere, pružatelje usluga obrazovanja i osposobljavanja te tvorce politika.
 (20)Usluge bi se trebale pružati na internetu na razini Unije. U usluge bi trebalo uključiti i razvoj i upotrebu otvorenih standarda, shema metapodataka i semantičke imovine radi omogućivanja učinkovite razmjene informacija, odgovarajućih mjera autentifikacije za zaštitu povjerljivosti digitalnih dokumenata te prikupljanja informacija o vještinama. Osim toga, službe za potporu na nacionalnoj razini trebale bi promicati i osigurati pristup širokom rasponu korisnika, među ostalim državljanima trećih zemalja.
 (21)Okvir Europass uspostavljen Odlukom br. 2241/2004/EZ stoga bi trebalo zamijeniti novim okvirom kako bi se uzele u obzir novonastale potrebe.
 (22)EURES je mreža za suradnju odgovorna za razmjenu informacija i olakšavanje interakcije između tražitelja zaposlenja i poslodavaca. Njome se omogućuje besplatna pomoć tražiteljima zaposlenja koji žele odseliti u drugu zemlju te se pomaže poslodavcima koji žele zaposliti radnike iz drugih zemalja. Trebalo bi osigurati sinergije i suradnju između Europassa i EURES-a kako bi se ojačao učinak obiju usluga.
 (23)Obrasci za životopis, uključujući već uvriježeni životopis Europass, te obrasci dopunskih isprava o kvalifikacijama trebali bi biti sastavni dio Okvira. Obrasci bi trebali biti dostupni na internetu.
 (24)Imenovanje nacionalnih koordinacijskih točaka za vještine glavnom točkom za kontakt i korisnikom sredstava Unije doprinijet će pojednostavnjenju upravljanja i izvješćivanja te može potaknuti veću suradnju i koordinaciju među nacionalnim službama, uključujući postojeće nacionalne centre Europass, nacionalne koordinacijske točke za EKO i mrežu za Euroguidance ne dovodeći u pitanje nacionalne aranžmane o provedbi i koordinaciji.
 (25)Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i slobodnom protoku takvih podataka i Uredba (EZ-a) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti osoba u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka, kao i povezane nacionalne provedbene mjere, primjenjuju se na obradu osobnih podataka u skladu s ovom Odlukom.
 (26)Sudjelovanje u novom okviru trebalo bi biti otvoreno državama pristupnicama, zemljama Europskoga gospodarskog prostora, potencijalnim zemljama kandidatkinjama i zemljama kandidatkinjama za pristupanje Uniji na temelju njihova dugoročnog interesa i suradnje s Unijom u tom području. Sudjelovanje bi trebalo biti u skladu s odgovarajućim odredbama iz instrumenata kojima se uređuju odnosi Unije i tih zemalja. Informacije o vještinama i kvalifikacijama pružene putem okvira Europass bit će iz većeg broja zemalja i obrazovnih sustava, a ne samo iz zemalja sudionica, i odražavat će migracijska kretanja iz drugih dijelova svijeta i u druge dijelove svijeta.
 (27)Komisija će uspostaviti platformu za suradnju s državama članicama i odgovarajućim dionicima kako bi osigurala da se ova Odluka usklađeno provodi i nadzire.
 (28)Budući da cilj ove Odluke, odnosno uspostavu sveobuhvatnog i interoperabilnog okvira alata, usluga i informacija za potrebe zapošljavanja i mogućnosti učenja, države članice ne mogu dostatno ostvariti same, već se zbog učinka djelovanja on može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti provedbene mjere poštujući načelo supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
 (29)Aktivnosti koje se izvršavaju u kontekstu ove Odluke imat će stručnu potporu agencija Unije, posebno Europskog centra za razvoj strukovnog obrazovanja (Cedefop), u okviru njihova područja stručnosti,
 DONIJELI SU OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Predmet i područje primjene
 1.Ovom se Odlukom uspostavlja europski okvir kojim su obuhvaćeni internetski alati, informacije i razvoj otvorenih standarda za potporu transparentnosti i razumijevanju vještina i kvalifikacija. Taj se okvir naziva „Europass”.
 2.Europassom upravlja Komisija, a podršku joj pružaju nacionalne koordinacijske točke za vještine.
 3.Primjenom Europassa ne uvode se nikakve obveze niti se dodjeljuju prava osim onih utvrđenih u ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Definicije
 Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:
 (a)„prilog svjedodžbi” znači dokument koji se prilaže strukovnoj svjedodžbi da bi se trećim osobama olakšalo razumijevanje ishoda učenja koje je nositelj kvalifikacije stekao, kao i vrste, razine, konteksta, sadržaja i statusa završenog obrazovanja;
 (b)„dopunska isprava o studiju” znači dokument koji se prilaže ispravi o studiju da bi se trećim stranama olakšalo razumijevanje ishoda učenja koje je nositelj kvalifikacije stekao, kao i vrste, razine, konteksta, sadržaja i statusa završenog obrazovanja;
 (c)„dopunske isprave o kvalifikacijama Europass” znači niz dokumenata, u koji su uključeni dopunska isprava o studiju i prilog svjedodžbi, a izdaju ih nadležna tijela iz članka 5.;
 (d)„metapodaci” znači podaci kojima se pružaju informacije o drugim podacima koji se upotrebljavaju u dokumentima Europass;
 (e)„shema metapodataka” znači opis elemenata metapodataka, njihovih mogućih vrijednosti, razina obveze vrijednosti i odnosa među tim elementima metapodataka;
 (f)„zanimanje” znači skupina poslova koji uključuju slične zadatke i za koje su potrebne slične vještine;
 (g)„organizacije” znači poslodavci, osobe koje traže nove kadrove, ustanove za obrazovanje i osposobljavanje i drugi dionici koje zanimaju pitanja povezana s obrazovanjem, osposobljavanjem i zapošljavanjem;
 (h)„kvalifikacija” znači formalni rezultat postupka ocjenjivanja i vrednovanja nakon odluke nadležnog tijela da je pojedinac ostvario ishode učenja koji odgovaraju određenom standardu;
 (i)„semantička imovina” znači skup metapodataka ili referentnih podataka koji se uvelike mogu ponovno upotrebljavati, poput popisa kodova, klasifikacija, rječnika ili terminologija koji se upotrebljavaju za razvoj sustava;
 (j)„procjena vještina” znači postupak ili metoda za evaluaciju, mjerenje i opis vještina pojedinaca. Može uključivati samoprocjenu ili procjenu koju potvrđuje treća strana;
 (k)„standardi” znači prihvaćeni dogovori o kriterijima ili specifikacijama proizvoda, usluge, postupka ili metode, uključujući sheme metapodataka i semantičku imovinu.
 Članak 3.
 Alati i informacije
 1.Europassom se stavljaju na raspolaganje sljedeći internetski alati:
 (a)alati za dokumentiranje osobnih podataka u različitim formatima, uključujući obrasce za životopise;
 (b)alati za (samo)procjenu pojedinih vještina, uključujući s pomoću upitnika, upućivanjem na utvrđene opise vještina ili uključivanjem podataka iz drugih postojećih EU-ovih alata za samoprocjenu kao što je Youthpass;
 (c)obrasci dopunske isprave o kvalifikacijama Europass iz članka 5.;
 (d)alati potrebni za potporu organizacijama u predstavljanju i razmjeni informacija.
 2.Europassom se pružaju informacije o:
 (a)dostupnim mogućnostima učenja;
 (b)mogućnostima potvrđivanja neformalnog i informalnog učenja;
 (c)praksama i odlukama u pogledu priznavanja u različitim zemljama, uključujući trećim zemljama, kako bi se pomoglo pojedincima i drugim dionicima da razumiju kvalifikacije;
 (d)uslugama kojima se pružaju smjernice za učenje i razvoj karijere;
 (e)analizama trendova u ponudi i potražnji vještina te drugim vrstama prikupljanja informacija o vještinama, uključujući na geografskoj i sektorskoj razini, primjenom tehnoloških rješenja poput analize velike količine podataka i indeksiranja riječi;
 (f)svim dodatnim informacijama o vještinama i kvalifikacijama koje bi mogle biti relevantne za posebne potrebe migranata koji dolaze u Uniju ili borave u Uniji kako bi se podržala njihova integracija.
 3.Europassom se podržava suradnja na razvoju, upotrebi i širenju otvorenih standarda koji se sastoje od shema metapodataka i semantičke imovine radi omogućivanja učinkovitije razmjene informacija o vještinama i kvalifikacijama na razini EU-a te među državama članicama i trećim stranama. Višejezični sustav za klasifikaciju ESCO (europske vještine, kompetencije, kvalifikacije i zanimanja) iz članka 6. primjenjuje se radi potpore tom radu.
 Članak 4.
 Glavna načela i značajke
 1.Informacije i otvoreni standardi koji se nude u sklopu Europassa objavljuju se besplatno kako bi ih mogle dobrovoljno ponovno upotrijebiti države članice i drugi dionici.
 2.Europassom se nastoje poboljšati transparentnost i razumijevanje učenja stečenog u formalnom, neformalnom ili informalnom okruženju, kao i praktičnim iskustvom, uključujući mobilnost.
 3.U okvir Europass uključeni su alati za lakše razumijevanje vještina s pomoću procjene koju provode treće strane i samoprocjene pojedinaca.
 4.Europski kvalifikacijski okvir (EKO) upotrebljava se kao pomoćni okvir za pružanje informacija u okviru Europass. Na EKO će se upućivati u informacijama o kvalifikacijama, opisima nacionalnih sustava obrazovanja i osposobljavanja i kad je riječ o sličnim temama.
 5.U okviru Europass primjenjuje se europski sustav za klasifikaciju vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja (ESCO) utvrđen člankom 6. kako bi se osiguralo semantičko međudjelovanje alata za dokumentiranje i informiranje. ESCO omogućuje i platformu za međudjelovanje s drugim relevantnim uslugama poput onih koje razvija tržište rada.
 6.U okvir Europass mogla bi se uključiti mogućnost pohranjivanja osobnih podataka korisnika, poput osobnog profila.
 7.Okvirom Europass podržavaju se usluge autentifikacije svih digitalnih dokumenata ili predstavljenih informacija o vještinama ili kvalifikacijama.
 8.Internetski alati Europass dostupni su na službenim jezicima Europske unije.
 9.Europass se ažurira u skladu s tehnološkim napretkom te promjenama na tržištima rada i u sustavima obrazovanja i osposobljavanja.
 10.Okvirom Europass upravlja se tako da se podržavaju i osiguravaju sinergije s drugim instrumentima i uslugama ponuđenima na razini Unije i nacionalnoj razini. Razvoj otvorene sheme metapodataka u skladu je s tehničkim standardima koji se primjenjuju u okviru Uredbe (EU) 2016/589.
 Članak 5.
 Dopunske isprave o kvalifikacijama Europass
 1.Dopunske isprave o kvalifikacijama Europass izdaju nadležna nacionalna tijela u skladu s obrascima koje su razvili Europska komisija i drugi dionici
 32
 poput Vijeća Europe i UNESCO-a.
 2.Obrazac dopunske isprave o kvalifikacijama Europass:
 (a)obrazac je kojeg se pridržavaju relevantna nacionalna tijela pri ispunjavanju i izdavanju dopunskih isprava. Točnije, trebalo bi se pridržavati redoslijeda svake stavke i moralo bi se ispuniti svako polje kako bi se osiguralo razumijevanje i pružanje potpunih informacija;
 (b)dostupan je putem internetskih alata Europass;
 (c)dostupan je na službenim jezicima Europske unije;
 (d)podliježe redovitim revizijama radi osiguranja relevantnosti i iskoristivosti dopunskih isprava.
 3.Sve dopunske isprave o kvalifikacijama Europass koje izdaju ovlaštena tijela izdaju se automatski i bez naknade u elektroničkom obliku na nacionalnom jeziku i/ili velikom europskom jeziku, u skladu s postupcima koje dogovore tijela koja ih izdaju i nacionalne koordinacijske točke za vještine iz članka 8. i u skladu sa svim postupcima dogovorenima između Europske komisije i dionika.
 Članak 6.
 Klasifikacija europskih vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja (ESCO)
 1.Komisija upravlja višejezičnom klasifikacijom pojmova važnih za tržište rada EU-a te sustav obrazovanja i osposobljavanja koja je poznata kao klasifikacija europskih vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja (ESCO).
 2.Klasifikacijom ESCO-a izravno se podržava rad okvira Europass pružanjem zajedničke referentne terminološke osnove za razmjenu informacija i dokumenata o vještinama i kvalifikacijama te za potrebe traženja posla, pronalaženja odgovarajućeg posla, traženja mogućnosti obrazovanja i osposobljavanja te profesionalnog usmjeravanja.
 Članak 7.
 Provedba i kontrola
 1.Komisija u suradnji s državama članicama:
 (a)razvija internetske alate za rad Europass;
 (b)osigurava da se na razini Unije i nacionalnoj razini provode odgovarajuće aktivnosti promicanja i obavješćivanja kako bi se doprlo do relevantnih korisnika i dionika;
 (c)redovito ažurira Europass;
 (d)redovito ažurira ESCO, u bliskoj suradnji s državama članicama i dionicima poput socijalnih partnera, strukovnih udruga, ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, istraživačkih ustanova, instituta za statistiku i službi za zapošljavanje.
 2.Komisija i države članice nastoje osigurati da se svi relevantni dionici, na razini Unije i nacionalnoj razini, uključe u provedbu ove Odluke.
 3.Komisija u suradnji s državama članicama posebno:
 (a)promiče i prati učinkovitost internetskih alata Europass te ažurira i razvija usluge Europass u skladu s potrebama korisnika;
 (b)prati učinkovitost potpore razvoju otvorenih standarda, shema metapodataka i semantičke imovine za potrebe međudjelovanja;
 (c)pruža potporu provedbi članka 14. Uredbe (EU) 2016/589 u vezi s klasifikacijom ESCO-a te podupire stalno ažuriranje ESCO-a;
 (d)podupire razvoj prikupljanja informacija o vještinama, uključujući očekivanja i predviđanja;
 (e)podupire razmjenu informacija o praksama priznavanja i odlukama o priznavanju;
 (f)podupire razvoj politika usmjeravanja i službi za usmjeravanje;
 (g)prati aktivnosti nacionalnih koordinacijskih točaka za vještine, dosljednost informacija koje pružaju u svrhu analize trendova u ponudi i potražnji vještina, kao i informacija o mogućnostima učenja koje se pružaju na relevantnom portalu na razini Unije;
 (h)organizira revizije stručnjaka i razmjene najboljih praksi među državama članicama.
 4.Komisija izvješćuje o napretku nakon donošenja ove Odluke, prema potrebi, u kontekstu relevantnih okvira politika obrazovanja/osposobljavanja i zapošljavanja.
 Članak 8.
 Uloga država članica
 1.Svaka je država članica odgovorna za provedbu ove Odluke na nacionalnoj razini. U tu svrhu države članice:
 (a)u skladu s nacionalnim okolnostima uspostavljaju nacionalnu koordinacijsku točku za vještine i upravljaju njome, kako bi pružile potporu koordinaciji i suradnji među nacionalnim službama navedenima u ovoj Odluci;
 (b)s pomoću nacionalne koordinacijske točke za vještine osiguravaju pravodobno i učinkovito pružanje podataka i informacija dostupnih na nacionalnoj razini radi ažuriranja okvira Europass;
 (c)omogućuju korisnicima okvira Europass pristup relevantnim informacijama ili podacima dostupnima u državi članici, a posebno pristup informacijama o mogućnostima učenja, kvalifikacijama i sustavima kvalifikacija te semantičkoj imovini na nacionalnoj razini;
 (d)osiguravaju bazu dokaza kojima potkrepljuju evaluaciju kako je opisano u članku 10. ove Odluke, a posebno podatke o stvarnoj upotrebi alata i zadovoljstvu korisnika.
 2.Svaka nacionalna koordinacijska točka za vještine:
 (a)koordinira, u suradnji s relevantnim nacionalnim tijelima, aktivnosti povezane s provedbom alata i usluga Europass na nacionalnoj razini;
 (b)promiče i pruža informacije o smjernicama za potrebe učenja i karijere te stavlja informacije o mogućnostima učenja na raspolaganje javnosti na nacionalnoj razini i u okviru internetskog alata Unije;
 (c)prati prikupljanje i širenje informacija utemeljenih na dokazima i u stvarnom vremenu o vještinama na regionalnoj i nacionalnoj razini;
 (d)podupire unutar nacionalnih okvira kvalifikacija transparentno upućivanje u pogledu razina kvalifikacija na europski kvalifikacijski okvir (EKO), pruža informacije o europskom kvalifikacijskom okviru (EKO) nacionalnim dionicima te unosi rezultate postupka upućivanja i informacije o kvalifikacijama u internetski alat EU-a;
 (e)podupire, na nacionalnoj razini, suradnju javnih i privatnih dionika u pitanjima povezanima s vještinama u gospodarskom sektoru;
 (f)uključuje sve relevantne dionike u aktivnosti za koje su nadležni;
 (g)provodi ili podupire druge aktivnosti koje su dogovorile Komisija i države članice na razini EU-a.
 3.Nacionalne koordinacijske točke za vještine korisnici su financijskih sredstava EU-a koja se dodjeljuju za provedbu ove Odluke.
 Članak 9.
 Obrada i zaštita podataka
 Mjere predviđene ovom Odlukom provode se u skladu sa zakonodavstvom EU-a o zaštiti osobnih podataka, osobito Direktivom 95/46/EZ i Uredbom (EZ) br. 45/2001.
 33
 Članak 10.
 Evaluacija
 1.U roku od pet godina od stupanja na snagu ove Odluke, a zatim svakih pet godina, Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o evaluaciji provedbe ove Odluke.
 2.Evaluaciju provodi neovisno tijelo na temelju kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja koje utvrđuju Komisija i države članice.
 Članak 11.
 Države sudionice
 1.Sudjelovanje u aktivnostima iz ove Odluke otvoreno je državama pristupnicama i zemljama Europskoga gospodarskog prostora koje nisu države članice Unije u skladu s uvjetima iz Sporazuma o EGP-u.
 2.Sudjelovanje je otvoreno i zemljama kandidatkinjama za pristupanje Uniji te zemljama potencijalnim kandidatkinjama u skladu s njihovim europskim sporazumima.
 Članak 12.
 Financijske odredbe
 Provedba ove Odluke sufinancira se iz programâ Unije. Europski parlament i Vijeće odobravaju godišnja odobrena sredstva unutar granica određenih višegodišnjim financijskim okvirom.
 Članak 13.
 Stavljanje izvan snage
 Odluka br. 2241/2004/EZ stavlja se izvan snage.
 Članak 14.
 Stupanje na snagu
 Ova Odluka stupa na snagu dvadesetoga dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 (1)
 Novi početak za Europu: Moj program za zapošljavanje, rast, pravednost i demokratske promjene. Političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju.
 https://ec.europa.eu/priorities/publications/president-junckers-political-guidelines_hr
 (2)
 Godišnji pregled rasta:
 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1473755846317&uri=CELEX:52015DC0690
 (3)
 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=958
 (4)
 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1389776578033&amp;amp;uri=CELEX:52012DC0669
 (5)
 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1039&langId=hr
 (6)
 Novi program vještina za Europu – Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti, COM(2016) 381.
 (7)
 SL C 111, 6.5.2008., str. 1.
 (8)
 Prijedlog Preporuke Vijeća o uspostavi Jamstva za vještine, COM(2016) 382.
 (9)
 SL C 398, 22.12.2012.
 (10)
 Uredba (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 (SL L 107, 22.4.2016., str. 1.).
 (11)
 Preporuka Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Jamstva za mlade: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=CELEX%3A32013H0426%2801%29
 (12)
 SL C 67, 20.2.2016.
 (13)
 COM(2016) 377 final.
 (14)
 Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu COM(2015)192 final.
 (15)
 Javno savjetovanje o „Europskom prostoru za vještine i kvalifikacije”: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/more_info/consultations/skills_en.htm
 (16)
 Posebno izvješće Eurobarometra 417: Europski prostor za vještine i kvalifikacije – izvješće, lipanj 2014.: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_417_en.pdf
 (17)
 Socijalni partneri, mreže za politike (centri Europass, nacionalne kontaktne točke za EKO, mreža za Euroguidance), civilno društvo.
 (18)
 Trenutačno u 12 zemalja jedno tijelo objedinjuje sve nacionalne centre u zemlji, u 17 zemalja dva tijela obuhvaćaju sve centre, a u sedam zemalja postoje tri različita tijela koja upravljaju centrima, EACEA, 2016.
 (19)
 SL L 281, 23.11.1995., str. 31.
 (20)
 SL L 8, 12.1.2001., str. 1.
 (21)
 SL L 119, 4.5.2016., str. 1.–88.
 (22)
 SL C , , str. .
 (23)
 SL C , , str. .
 (24)
 SL L 390, 31.12.2004., str. 6.
 (25)
 Druga evaluacija Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenom okviru Zajednice za transparentnost kvalifikacija i kompetencija (Europass), COM(2013) 899 final.
 (26)
 Dopunsku ispravu o studiju izdaju visoka učilišta u skladu s normama koje su usuglasili Europska komisija, Vijeće Europe i UNESCO.
 (27)
 SL C 111, 6.5.2008., str. 1.
 (28)
 https://ec.europa.eu/ploteus/
 (29)
 http://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en
 (30)
 U okviru strategije Europa 2020. najavljeno je da će Komisija raditi na takvom okviru, Komunikacija Komisije „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast”, COM(2010) 2020 final.
 (31)
 SL L 107, 22.4.2016., str. 1.
 (32)
 Trenutačne su dopunske isprave prilog svjedodžbi i dopunska isprava o studiju.
 (33)
 Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).


text:
Гъбене е село в Северна България. То се намира в община Габрово, област Габрово.
 География
 Село Гъбене се намира в Габровска община на 16 км от гр. Севлиево и на 17 км от самия град Габрово. Близо до селището са разположени две отделни негови махали – Борското и Смиловци. През селото тече р. Липа, която е десен приток на река Росица. Разстояния до някои близки села: Музга – 2 км, Дебел дял – 6 км, Камещица – 2 км, Горна Росица – 6 км, Райновци – 4 км, Враниловци – 8 км. По-голямата част от жителите на селото се занимава със селско стопанство – производство на картофи, сливи, зърнени култури, зеленчуци и животновъдна продукция. В Гъбене работи и машиностроителният завод „Металик БИСИПИ“ АД, основан през 1967 г., който произвежда стоманени отливки по метода на прецизно леене (леене по стопяеми восъчни модели), отливки от чугун и стомана в пясъчни форми и алуминиеви отливки под високо налягане, предназначени за текстилната, автомобилната и отбранителната промишленост, резервни части за селскостопански машини и др.
 История
 Село Гъбене има дълга и богата история. През българското Възраждане в селото кипи усилена просветна, културна и революционна дейност. В периода 1800 – 1810 г. е построена църквата „Света Троица“, която е една от най-старите църкви, запазили се и до днес в Габровска област. По това време основната част от поминъка на населението са били земеделието и скотовъдството, за което свидетелстват много турски документи от онова време. От османския документ „тефтер“ за данъка десятък върху произведения през периода 1871 – 1872 тютюн разбираме, че гъбенските производители са платили като данък 40 оки тютюн, т.е. за този период в Гъбене били произведени около 400 оки тютюн. В навечерието на Априлското въстание в селището имало около 1200 сгради, от които 1126 къщи – 120 български и останалите турски. Освен къщи в селото имало много хамбари, плевни, дюкяни, две църкви и др.
 По време на Априлското въстание селото въстава и е частично опожарено и разграбено от фанатизираните орди башибозуци. Арестуваните гъбенски опълченци, Колю Стоев, Минчо Ханчев, Смил Ханчев, Симеон Петров и др., били откарани в Севлиево на 9 и 10 май 1876 г. По данни от книжата на Кралското външно министерство във Виена от 1878 г. в селото били опожарени 79 къщи, 2 дюкяна, 2 църкви и др. Били убити 18 мъже, 2 жени и неизвестен брой деца. От посочените 20 жертви днес е известен само Руси Ганчев, загинал между селата Драгиевци и Яворец. Били ограбени 270 къщи, 442 семейства, 2552 лица. Голяма част от добитъка на населението бил загубен – 339 говеда и коне, 1546 овце и кози и др. Било разграбено голямо количество зърнени храни и други земеделски култури. След жестокото потушаване на въстанието в Гъбене бил открит пункт за раздаване на помощи на пострадалото население, създаден от чуждестранни мисионери.
 След Освобождението основният поминък на гъбенци остават земеделието и скотовъдството, но има и занаятчии, хора на обществени длъжности и др. По късно много млади хора заминават за Габрово, където в началото на 20 век се строят много нови фабрики. Но урбанизацията не засяга така силно селото, както в периода след 9 септември 1944 г. Насилственото одържавяване на земя и добитък, безработицата, ниското заплащане и други фактори, както и процесът на стопанско възстановяване и създаването на нови предприятия в градовете кара мнозина гъбенци да потърсят работа там. В края на 40-те години в селото е построено новото училище „Паисий Хилендарски“, което преди закриването си през 1996 г. приема деца от селата Гъбене, Дебел дял, Музга и Камещица, от махалите Борското и Смиловци. През 70-те години на 20. век е построена новата сграда на общината, намираща се на централния площад на Гъбене. Днес в нея се помещават кметската канцелария, пощенския клон и местната Потребителна кооперация „Надежда“, която има 100-годишна история.
 Редовни събития
 Съборът на село Гъбене се провежда всяка година на Петдесетница през месец юни.
 Други
 Външни препратки
 „Дарба за коледари“, песен от Гъбене, Севлиевско, Литернет
 Села в област Габрово
 Населени места в община Габрово


type: contracts

text:
 Σημαντική ανακοίνωση νομικού περιεχομένου
 |
 12008E/PRO/35
 Ενοποιημένη απόδοση της Συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης - ΠΡΩΤΟΚΟΛΛΑ - Πρωτόκολλο (αριθ. 35) σχετικά με το άρθρο 40.3.3 του Συντάγματος της Ιρλανδίας
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. 115 της 09/05/2008 σ. 0321 - 0321
 ΠΡΩΤΟΚΟΛΛΟ (Αριθ. 35)ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΑΡΘΡΟ 40.3.3 ΤΟΥ ΣΥΝΤΑΓΜΑΤΟΣ ΤΗΣ ΙΡΛΑΝΔΙΑΣΤΑ ΥΨΗΛΑ ΣΥΜΒΑΛΛΟΜΕΝΑ ΜΕΡΗ,ΣΥΜΦΩΝΗΣΑΝ επί των ακόλουθων διατάξεων, οι οποίες προσαρτώνται στη Συνθήκη για την Ευρωπαϊκή Ένωση, στη Συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης και στη Συνθήκη περί ιδρύσεως της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Ατομικής Ενέργειας:Καμία διάταξη των Συνθηκών, της Συνθήκης περί ιδρύσεως της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Ατομικής Ενέργειας, ή των Συνθηκών και πράξεων που τροποποιούν ή συμπληρώνουν τις εν λόγω Συνθήκες, δεν θίγει την εφαρμογή του άρθρου 40.3.3 του ιρλανδικού Συντάγματος στην Ιρλανδία.--------------------------------------------------