text:
Miten varmistaa hyvä sisäilma ja viihtyvyys - PDF
 Miten varmistaa hyvä sisäilma ja viihtyvyys
 Download "Miten varmistaa hyvä sisäilma ja viihtyvyys"
 Juha-Pekka Nieminen
 1 Miten varmistaa hyvä sisäilma ja viihtyvyys energiatehokkaissa rakennuksissa Ratkaisuja rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen , VTT, Espoo, Otaniemi Erikoistutkija Pekka Tuomaala2 MISSÄ JA MITEN PALJON IHMINEN VIETTÄÄ AIKAA? Prosenttia ajasta Percent Työntekijän ajan käyttö maanantaista perjantaihin Helsinki other Muu ulkona outdoors other Muu sisätiloissa indoors work Työskentely outdoorsulkona work Työskentely indoors sisätiloissa home Kotona outdoors ulkona home Kotona indoors sisätiloissa train Junassa bus Bussissa car Henkilöautossa motorbike Liikkeellä moottoripyörällä walk Kävely 0:00 1:30 3:00 4:30 6:00 7:30 9:00 10:30 12:00 13:30 15:00 16:30 18:00 19:30 21:00 22:30 Kellonaika Time 23 RAKENNUSTEN ENERGIATEHOKKUUS PARANEE Energiantarve Kokonaisenergia Uusiutuva nettoenergia Investointikustannukset Indeksit Suomen lait ja asetukset Energiamääräykset 2008 Energiamääräykset 2010 (- 30%) Energiamääräykset 2012 (-15%, primäärienergia) 100 Nykyinen Matalaenergia Passiivitalo Nollaenergia Energiapositiivinen 4 ENERGIATEHOKKAAN RAKENTAMISEN KONSEPTI Hyvä ulkovaipan lämmöneristys Koneellinen ilmanvaihto, jossa tehokas lämmön talteenotto Ammattimainen suunnittelu (kylmäsiltojen välttäminen) ja huolellinen toteutus (tiiveys) Kokonaisuus ratkaisee => Edellytykset hyvälle sisäympäristön laatutasolle ovat lähtökohtaisesti paranemassa Ulkovaipparakenteiden sisäpintalämpötilat nousevat Kontrolloitu ilmanvaihto kaikissa käyttöolosuhteissa 4 5 RAKENNUSTEN ENERGIATEHOKKUUS PARANEE OLETKO VALMIS? Lämmityskaudella lämpöhäviöt ( ) ja rakenteiden sisäpintojen lämpötilat ( ) Lämmityslaitteiden tehon tarpeet ( ) sekä pinta- ja/tai menoveden lämpötilat ( ) Ilmanvaihdon sisäänpuhalluslämpötila ( ) Kvalitatiivinen vs. kvantitatiivinen muutos (kokonaisuus ratkaisee) W/m 2, m 3 /s vs. ihmisen fysiologiset vasteet => Rakenteiden ja järjestelmien päivitetyt ja varmennetut suunnittelu- ja mitoitusperusteet 5 6 TERMINEN VIIHTYVYYS JA TYÖTEHO Termisellä viihtyvyydellä on osoitettu olevan suuruusluokaltaan 10 % vaikutus työtehoon (Seppänen et al.) Arvon muodostus 1 : 5 : 200 (investointi : käyttö ja ylläpito : työn arvo) 67 IHMISEN TERMISEN AISTIMUKSEN MALLIT Fangerin (1970) malli Ihmisen todelliseen anatomiaan ja fysiologiaan perustuva malli Ihmisen todellinen terminen aistimus 7 8 Termisen viihtyvyyden perinteiset arviointimenetelmät Perinteiset arviointimenetelmät perustuvat termisen viihtyvyyden standardeihin ISO 7730 (Moderate thermal environment - Determination of the PMV and PPD indices and specification of the conditions for thermal comfort) ASHRAE (Thermal Environmental Conditions for Human Occupancy) jotka on kehitetty koehenkilöiden termisten aistimusten tilastollisten analyysien pohjalta (Fanger 1970)... PMV = (0,303 e -0,036 M + 0,028) { (M - W) - 3, [5733,0-6,99 (M - W) - p a ] - 0,42 [(M - W) ] - 1, M (5867,0 - p a ) - 0,0014 M (34,0 - T ilma ) - 3, f vaatteet [(T vaatteet + 273) 4 - (T MRT + 273) 4 ] - f vaatteet h vaatteet (T vaatteet - T ilma ) }... minkä seurauksena terminen aistimus on arvioitu yksinkertaistetusti olettamalla ihminen yhdeksi tarkastelupisteeksi ajallinen tasapainotila vaatetus jakautuneeksi tasaisesti koko kehon ympäri PPD = e ( PMV PMV 2 ) + 89 Olemme rakentaneet keskuslämmityksiä n. 100 vuotta, silti 70% valituksista tulee lämpöviihtyvyydestä. Henkilö laittaa toisen kätensä lämpimään ja toisen kylmään vesialtaaseen. Hetken kuluttua hän siirtää kummatkin kätensä kolmanteen, keskilämpöiseen vesialtaaseen. Kädestä, joka oli kuumassa vedessä, kolmannen vesialtaan vesi tuntuu viileältä kun taas toisesta kädestä vesi tuntuu lämpimältä. Kummatkin kädet ovat kuitenkin samassa vesialtaassa. John Locke, 1690, Essay Concerning Human Understanding 9 10 REALISTISET SISÄOLOSUHTEET Rakennusten todellinen sisäympäristö vaihtelee huomattavan paljon ajan ja paikan suhteen. 10 11 CASE: VTT:N TERMISEN VIIHTYVYYDEN IHMISMALLI Ihmiskudosten lämpödynamiikka Ihmiskeho jaettu 16 osaan Lämmön siirtyminen kehon ja ympäristön välillä diffuusiona (hikoilu ja hengitys), konvektiona, termisenä säteilynä sekä johtumisena Veren virtausmalli (50 80 % kehon sisäisestä lämmön siirtymisestä) Ihmisen vaatetusmalli 1112 SISÄILMAN LAATU JA ENERGIATEHOKKUUS Lähtökohta koneellisen ilmanvaihdon myötä erinomainen Ilmanvaihdon suunnittelu vuorovaikutteiseksi osaksi muuta suunnittelua Huolellinen urakointi sekä ohjeistettu käyttö- ja ylläpitovaihe Energiatehokkuus Terveellisyys ja tuottavuus (materiaalipäästöt, ilmamäärät kaikissa käyttöolosuhteissa) 12 13 TULEVAISUUDEN KEHITYSTYÖN HAASTEET: SUUNNITTELU RAKENTEET TALOTEKNIIKKA Suunnittelu Kokonaisuuden hallinta = > lisääntyvä suunnitteluyhteistyö Suunnittelu käyttäjän/omistajan asettamien toimivuusvaatimusten pohjalta Digitaalinen tieto => simulointi kytkeytyy suunnitteluohjelmiin Rakenteet Kasvava eristyspaksuus => uudet liitosdetaljit Tarve kokonaan uusille rakenneratkaisuille (tiiveys) Energiatehokkuus muuttaa totuttuja järjestelmäratkaisuja Rakennuksen energiantarpeelle asetetaan tavoitteita Perinteinen lämmönjako liian raskas pienelle lämmöntarpeelle (tarvitaan päivitetyt suunnittelu- ja mitoitusperusteet) Uusiutuvien energiamuotojen merkitys kasvaa Reitityksen merkitys kasvaa 13 14 VTT luo teknologiasta liiketoimintaa 14 Samankaltaiset tiedostot
 lämpöviihtyvyyteen Sisäilmastoseminaari 2013 VTT
 Ihmismallilla parempaan lämpöviihtyvyyteen Sisäilmastoseminaari 2013 Tiimipäällikkö TkT Riikka Holopainen Tiimipäällikkö, TkT Riikka Holopainen VTT 2 Tutkimuksen taustaa Energiatehokkaissa matalaenergia-, Lisätiedot Ihmisen lämpöaistimuksen uusi arviointimenetelmä
 Ihmisen lämpöaistimuksen uusi arviointimenetelmä Pekka Tuomaala, TkT Johtava tutkija, VTT Pekka.Tuomaala@vtt.fi Rakentajain kalenteri 2013 Rakennustietosäätiö RTS, Rakennustieto Oy ja Rakennusmestarit Lisätiedot Energiatehokkuuden ja sisäilmaston hallinta ja parantaminen
 Energiatehokkuuden ja sisäilmaston hallinta ja parantaminen TkT Risto Ruotsalainen, tiimipäällikkö Rakennusten energiatehokkuuden palvelut VTT Expert Services Oy Rakenna & Remontoi -messujen asiantuntijaseminaari Lisätiedot Rakentamisen energianeuvonta Rakentajien info Jyväskylä
 Rakentamisen energianeuvonta Rakentajien info Jyväskylä 7.9.2016 Keski-Suomen Energiatoimisto www.kesto.fi/energianeuvonta energianeuvonta@kesto.fi 1 Energianeuvonta Keski-Suomessa Energianeuvontaa taloyhtiöille Lisätiedot Pekka.Tuomaala@vtt.fi Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy Sisäilmastoseminaari, 11.3.2015
 Ihmisen lämpöviihtyvyysmallin laskentatulosten validointi laboratoriomittauksilla Pekka.Tuomaala@vtt.fi Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy Sisäilmastoseminaari, 11.3.2015 Tausta ja tavoitteet Suomessa ja Lisätiedot Energiatehokkaiden pientalojen suunnittelu Pekka Tuomaala, TkT Erikoistutkija, VTT, Talotekniikka ja sisäympäristö pekka.tuomaala@vtt.
 Pekka Tuomaala, TkT Erikoistutkija, VTT, Talotekniikka ja sisäympäristö pekka.tuomaala@vtt.fi Rakennusten energiatehokkuuden parantamisella on monissa yhteyksissä todettu olevan keskeinen merkitys kansallisten Lisätiedot Energiatehokkuusvaatimukset ja rakennusterveys
 TEKNOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS VTT OY Energiatehokkuusvaatimukset ja rakennusterveys Tuomo Ojanen, erikoistutkija Miimu Airaksinen, tutkimusprofessori Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy Sairaat talot, sairaat Lisätiedot Lähes nollaenergiarakennus RET: Riskien hallinta energiatehokkaassa rakentamisessa Mikko Nyman VTT Expert Services Oy
 Lähes nollaenergiarakennus 13.5.2013 RET: Riskien hallinta energiatehokkaassa rakentamisessa Mikko Nyman VTT Expert Services Oy 29.5.2013 2 Motivointi lähes nollaenergiarakennuksille (EPBD) Rakennukset Lisätiedot Lähes nollaenergiatalo EPBD:n mukaan
 1 Lähes nollaenergiatalo EPBD:n mukaan Lähes nollaenergiatalo on hyvin energiatehokas Energiantarve katetaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla rakennuksessa tai sen lähellä Kustannusoptimi Lisätiedot lämpöviihtyvyys toimistohuoneessa
 Mitattu, mallinnettu ja koettu lämpöviihtyvyys toimistohuoneessa Miimu Airaksinen, Riikka Holopainen, Pekka Tuomaala, Jouko Piippo, Kalevi Piira, Mikko Saari, At Arto Antson, Risto Ruotsalainen, Anssi Lisätiedot RAKENNUSFYSIIKAN KÄSIKIRJAN TOTEUTUS
 RAKENNUSFYSIIKAN KÄSIKIRJAN TOTEUTUS 12.12.2011 Tutk.joht. Juha Vinha TTY, Rakennustekniikan laitos Rakennusfysiikan käsikirja, esittely - ja keskustelutilaisuus, Helsinki 12.12. 2011 KÄSIKIRJAN TOTEUTUSTILANNE Lisätiedot Skaftkärr energiatehokasta kaupunkisuunnittelua Porvoossa. 12.1.2012 Jarek Kurnitski
 Skaftkärr energiatehokasta kaupunkisuunnittelua Porvoossa SIJAINTI 50 km SUUNNITTELUALUE ENERGIAMALLIT: KONSEPTIT Yhdyskunnan energiatehokkuuteen vaikuttaa usea eri tekijä. Mikään yksittäinen tekijä ei Lisätiedot Tulevaisuuden rakennusten energiapalvelut tuottajan näkökulmasta. Rakennusten energiaseminaari 2014 Jarno Hacklin
 Tulevaisuuden rakennusten energiapalvelut tuottajan näkökulmasta Rakennusten energiaseminaari 2014 Jarno Hacklin suunnittelee, toteuttaa, huoltaa ja ylläpitää käyttäjäystävällisiä ja energiatehokkaita Lisätiedot Ohjelmistoratkaisuja uudisrakennuksen suunnitteluun ja energiaselvityksen laatimiseen. Tero Mononen Lamit.fi
 Ohjelmistoratkaisuja uudisrakennuksen suunnitteluun ja energiaselvityksen laatimiseen Tero Mononen Lamit.fi tero.mononen@lamit.fi MITEN LÄPÄISTÄ VAATIMUKSET? Tero Mononen, lamit.fi Esimerkkejä vaatimukset Lisätiedot Ihmisten yksilöllisten lämpöaistimusten. vaikutukset talotekniikan suunnitteluun. Evicures, 21.1.2015
 Ihmisten yksilöllisten lämpöaistimusten arviointi ja vaikutukset talotekniikan suunnitteluun Evicures, 21.1.2015 Johtava tutkija Pekka Tuomaala Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy Ihmisen lämpöviihtyvyyden Lisätiedot Energiatehokkuusvaatimusten kiristämisen vaikutus rakennusterveyteen. Rakennusneuvos Teppo Lehtinen Ympäristöministeriö Eduskunta
 Energiatehokkuusvaatimusten kiristämisen vaikutus rakennusterveyteen Rakennusneuvos Teppo Lehtinen Ympäristöministeriö Eduskunta 19.10.2016 Valmisteilla olevat säädökset HE maankäyttö- ja rakennuslain Lisätiedot Rakentamista koskevat linjaukset hallitusohjelmassa
 Rakentamista koskevat linjaukset hallitusohjelmassa -Liikuntapaikkarakentamisen seminaari Säätytalo14.5.2012 Teppo Lehtinen Synergiaa vai törmäämisiä? Liikuntapolitiikan tavoitteet edistää liikuntaa, kilpa- Lisätiedot Kehittyvät energiatehokkuus- vaatimukset. Ympäristöministeriö
 Kehittyvät energiatehokkuus- vaatimukset Pekka Kalliomäki Ympäristöministeriö 1 EU:n asettamat raamit ilmasto- ja energiastrategialle Eurooppa-neuvoston päätös Kasvihuonekaasupäästötavoitteet: vuoteen Lisätiedot Kosteusturvallista betonielementtirakentamista
 Lumen 1/2016 ARTIKKELI Kosteusturvallista betonielementtirakentamista Tuomas Alakunnas, talo- ja energiatekniikan insinööri (AMK), projektipäällikkö, ACEtutkimusryhmä, Lapin ammattikorkeakoulu Mikko Vatanen, Lisätiedot Lakiehdotus lähes nollaenergiarakentamisesta. Infotilaisuus FInZEB-hankkeen näkökulmia
 Lakiehdotus lähes nollaenergiarakentamisesta. Infotilaisuus 14.3.2016 FInZEB-hankkeen näkökulmia Ilkka Salo/Talotekniikkateollisuus ry EPBD Tapa, jolla direktiivi kuvaa lähes nollaenergiarakennusta jättää Lisätiedot PALVELUJA KOKO KIINTEISTÖN ELINKAARELLE
 PALVELUJA KOKO KIINTEISTÖN ELINKAARELLE Tarjoamme asiakkaillemme talotekniikan palvelut uudiskohteiden urakoinnista kiinteistön ylläpitoon ja huoltoon sekä korjausrakentamiseen. Yhteistyössä asiakkaan Lisätiedot Suunnitelmallinen kiinteistön ylläpito
 Suunnitelmallinen kiinteistön ylläpito Sisäilma ja terveys terveellinen ja turvallinen toimintaympäristö 24.11.2015 Petri Kuisma Lapin AMK 23.11.2015 1 Sisältö Suunnitelmallinen sisäympäristö Kustannustehokkaat Lisätiedot Energiatehokkuusvaatimusten kiristämisen vaikutus rakennusterveyteen. Rakennusneuvos Teppo Lehtinen Ympäristöministeriö Eduskunta
 Energiatehokkuusvaatimusten kiristämisen vaikutus rakennusterveyteen Rakennusneuvos Teppo Lehtinen Ympäristöministeriö Eduskunta 19.10.2016 Valmisteilla olevat säädökset HE maankäyttö- ja rakennuslain Lisätiedot LÄHES NOLLAENERGIARAKENTAMINEN
 LÄHES NOLLAENERGIARAKENTAMINEN Kimmo Lylykangas Arkkitehti SAFA Arkkitehtuuritoimisto Kimmo Lylykangas Oy RAKENNUSOSAKOHTAISIIN VAATIMUKSIIN PERUSTUVA ENERGIATEHOKKUUSOHJAUS KOKONAISENERGIAMALLI E-luku Lisätiedot Paloturvallisuustutkimus VTT:ssä. Paloklusteri 14.1.2015 Tuula Hakkarainen, erikoistutkija VTT
 Paloturvallisuustutkimus VTT:ssä Paloklusteri 14.1.2015 Tuula Hakkarainen, erikoistutkija VTT Pohjois-Euroopan suurin soveltavan tutkimuksen organisaatio KAIKKEIN VAATIVIMMISTA INNOVAATIOISTA Suomessa Lisätiedot Kirsi-Maaria Forssell, Motiva Oy
 Kiinteistöjen energiatehokkuus ja hyvät sisäolosuhteet Ajankohtaista tietoa patteriverkoston perussäädöstä sekä ilmanvaihto- ja ilmastointijärjestelmien energiatehokkuudesta Kirsi-Maaria Forssell, Motiva Lisätiedot Energiatehokkuus rakennustyömaalla nykytila ja haasteet. Build up Skills Workshop 6.6.2012 Helsinki Minna Kuusela TTS
 Energiatehokkuus rakennustyömaalla nykytila ja haasteet Build up Skills Workshop 6.6.2012 Helsinki Minna Kuusela TTS Analysis of the Status Quo Raportin sisältö Rakennusalan luonnehdinta Kansallinen politiikka Lisätiedot Sähkölämmityksen tulevaisuus
 Sähkölämmityksen tulevaisuus Sähkölämmityksen tehostamisohjelma Elvarin päätöstilaisuus 5.10.2015 Pirkko Harsia Yliopettaja, sähköinen talotekniikka Koulutuspäällikkö, talotekniikka 1.10.2015 TAMK 2015/PHa Lisätiedot Ajankohtaista kiinteistöalalla. VAETS-yhdyshenkilöpäivä 11.3.2015 Ympäristöministeriö Maarit Haakana
 Ajankohtaista kiinteistöalalla VAETS-yhdyshenkilöpäivä 11.3.2015 Ympäristöministeriö Maarit Haakana Ajankohtaiskatsauksen sisältö Lähes nollaenergiarakennukset Tulevia/valmistelussa olevia säädösmuutoksia Lisätiedot Energiansäästö kerros- ja rivitalojen korjauksissa
 Energiansäästö kerros- ja rivitalojen korjauksissa Arttu Niemikorpi Korjausrakentamisen asiantuntija 3.2.2017 Sisältö Energiansäästöpotentiaali kerros- ja rivitaloissa Mitä laki sanoo energiatehokkuudesta? Lisätiedot LÄMPÖKAMERAKUVAUSRAPORTTI PAPPILANMÄEN KOULU PUISTOTIE PADASJOKI
 Vastaanottaja: Seppo Rantanen Padasjoen kunta Työnumero: 051321701374 LÄMPÖKAMERAKUVAUSRAPORTTI PAPPILANMÄEN KOULU PUISTOTIE 8 17500 PADASJOKI Kai Kylliäinen 1. KOHTEEN YLEISTIEDOT... 3 1.1 Kohde... 3 Lisätiedot Kuivauksen fysiikkaa. Hannu Sarkkinen
 Kuivauksen fysiikkaa Hannu Sarkkinen 28.11.2013 Kuivatusmenetelmiä Auringon säteily Mikroaaltouuni Ilmakuivatus Ilman kosteus Ilman suhteellinen kosteus RH = ρ v /ρ vs missä ρ v = vesihöyryn tiheys (g/m Lisätiedot RAKENNUSMATERIAALIEN AISTINVARAINEN ARVIOINTI (HAJUT)-TILASTOLLINEN TARKASTELU TUOTERYHMITTÄIN SEKÄ KOKEMUKSIA HAJUHAITTAKOHTEISTA
 RAKENNUSMATERIAALIEN AISTINVARAINEN ARVIOINTI (HAJUT)-TILASTOLLINEN TARKASTELU TUOTERYHMITTÄIN SEKÄ KOKEMUKSIA HAJUHAITTAKOHTEISTA Sisäilmastoseminaari 2016, Helsinki Helena Järnström, Mikko Saari ja Taneli Lisätiedot Taloyhtiön energiatehokas ylläpito
 Taloyhtiön energiatehokas ylläpito Taloyhtiöiden energiailta 07.10.2015, Jyväskylän kaupunginkirjasto DI Petri Pylsy, Kiinteistöliitto Tarjolla tänään Lähtötilanteen haltuun otto Arkisia, mutta tärkeitä Lisätiedot Energiatehokkuusvaatimukset. Pirkko Harsia Yliopettaja, sähköinen talotekniikka Koulutuspäällikkö, talotekniikka
 Energiatehokkuusvaatimukset Pirkko Harsia Yliopettaja, sähköinen talotekniikka Koulutuspäällikkö, talotekniikka EU:n 2020 tavoitteet ja rakennukset 10.1.2014 TAMK 2014 2 RES Uusiutuvan energian käytön Lisätiedot TARMOn energiaekspertti ilta 1 Tausta ja ekspertin rooli
 TARMOn energiaekspertti ilta 1 Tausta ja ekspertin rooli Emilia Olkanen & Lauri Penttinen TARMO Asuinalueiden viihtyisyys Asumisen mukavuus Yhteisöllisyys Rakennusten toiminnallisuus Energiatehokkuuden Lisätiedot HE 220/2016 vp MRL:n muuttamisesta Lähes nollaenergiarakennukset. Ympäristövaliokunta Kirsi Martinkauppi Lainsäädäntöneuvos
 HE 220/2016 vp MRL:n muuttamisesta Lähes nollaenergiarakennukset Ympäristövaliokunta 8.11.2016 Kirsi Martinkauppi Lainsäädäntöneuvos Valmisteilla olevat säädökset HE maankäyttö- ja rakennuslain muuttamisesta Lisätiedot HYVÄ JA ENERGIATEHOKAS SISÄYMPÄRISTÖ. Jorma Railio (LVI-talotekniikkateollisuus)
 HYVÄ JA ENERGIATEHOKAS SISÄYMPÄRISTÖ Jorma Railio (LVI-talotekniikkateollisuus) jorma.railio@teknologiateollisuus.fi www.lvi-ttt.fi 6.11.2009 LYHYT HISTORIAKATSAUS -1960-luku: paikalla kootut kanavat tiiviys, Lisätiedot Betonipäivät & näyttely Helsingissä
 Betonipäivät & näyttely Helsingissä 23.11.2011 Hyvä energiatehokkuus ja riskittömät rakenteet joko-tai vai sekäettä Professori Ralf Lindberg, Tampereen teknillinen yliopisto 1. Taustaa 2. Rakennusfysikaaliset Lisätiedot ja viihtyvyyteen toimistotyössä - laboratoriokoe
 Ilmanvaihdon vaikutus työsuoriutumiseen ja viihtyvyyteen toimistotyössä - laboratoriokoe Henna Maula, Annu Haapakangas, Viivi Moberg, Valtteri Hongisto ja Hannu Koskela Työterveyslaitos, sisäympäristölaboratorio, Lisätiedot Sisäilmatutkimuksen sudenkuopat 10 vinkkiä sisäilmatutkimuksen tilaajalle. Maija Ojala, asiantuntija, Tietopäivä Roadshow Vantaa 1.2.
 Sisäilmatutkimuksen sudenkuopat 10 vinkkiä sisäilmatutkimuksen tilaajalle Maija Ojala, asiantuntija, Tietopäivä Roadshow Vantaa 1.2.2017 1 Kiinteistön sisäilmaongelma käyttäjä, työnantaja ja omistaja isojen Lisätiedot Rakennusten energiatehokkuus rakennuksen elinkaaren vaiheet
 Rakennusten energiatehokkuus rakennuksen elinkaaren vaiheet Lähde: LVI-talotekniikkateollisuus ry ja YIT Energian loppukäyttö rakennuksissa ERA17 Energiaviisaan rakennetun ympäristön aika -toimintaohjelmassa Lisätiedot Teknologiateollisuuden toimenpideohjelman tuloksia vuodelta 2010
 Teknologiateollisuuden toimenpideohjelman tuloksia vuodelta 21 Liittymistilanne Vuoden 21 loppuun mennessä teknologiateollisuuden toimenpideohjelmaan oli liittynyt yhteensä 78 yritystä, jotka koostuvat Lisätiedot COMBI-HANKEEN YLEISESITTELY 2015-2017. Prof. Juha Vinha 28.1.2016
 COMBI-HANKEEN YLEISESITTELY 2015-2017 Prof. RAKENUSTEN ENERGIATEHOKKUUDEN PARANTAMISEN NYKYINEN AIKATAULU Uudisrakennukset 2016 lähes nollaenergiarakentamista koskevat määräykset tulevat lausunnolle. 2017 Lisätiedot Vesikiertoinen lattialämmitys / maalämpöpumppu Koneellinen tulo- ja poistoilmanvaihto, lämmöntalteenotto. Laskettu ostoenergia. kwhe/(m2 vuosi) Sähkö
 YHTEENVETO RAKENNUKSEN ENERGIATEHOKKUUDESTA Laskettu kokonaisenergiankulutus ja ostoenergiankulutus Lämmitetty nettoala, m2 8.0 Lämmitysjärjestelmän kuvaus Ilmanvaihtojärjestelmän kuvaus Vesikiertoinen Lisätiedot Lähes nollaenergiarakentaminen - lainsäädäntöpaketin valmistelun tilanne
 Lähes nollaenergiarakentaminen - lainsäädäntöpaketin valmistelun tilanne Rakennusneuvos Teppo Lehtinen Ympäristöministeriö 41. Ilmansuojelupäivät 23.8.2016 Alaspäin parempi Ylöspäin huonompi Rakennusten Lisätiedot Rakennusten energiatehokkuuden pullonkaulat. Toimitusjohtaja Jyrki Laurikainen Rakennusten energiaseminaari 2015
 Rakennusten energiatehokkuuden pullonkaulat Toimitusjohtaja Jyrki Laurikainen Rakennusten energiaseminaari 2015 RAKLI Tilaa elämälle RAKLI kokoaa yhteen kiinteistöalan ja rakennuttamisen vastuulliset ammattilaiset. Lisätiedot Kehittyvän ympäristön ja teknologian haasteet
 Kehittyvän ympäristön ja teknologian haasteet Matti Helkamo Siemens Osakeyhtiö, Building Technologies Kiinteistöjen paloturvallisuuden ajankohtaispäivät Restricted Siemens Osakeyhtiö 2016 www.siemens.fi Lisätiedot Energiatehokkuuspäivä LapinAMK, Toni Semenoja
 Energiatehokkuuspäivä LapinAMK, 15.02.2016 Toni Semenoja Mitä hyötyä on energiatehokkuudesta? Energian järkevä, tehokas ja taloudellinen käyttö on niin asiakkaan kuin energiayhtiönkin etu. Energia-alan Lisätiedot Kohdekiinteistöjen RAU-järjestelmien analyysi verrattuna AU-luokitukseen
 Kohdekiinteistöjen RAU-järjestelmien analyysi verrattuna AU-luokitukseen Tavoitteiden avulla kohti parempaa automaatiota Sakari Uusitalo Sami Mikkola Rakennusautomaation energiatehokkuusluokitus Standardissa Lisätiedot 3t-hanke Tunnista, tiedosta, tehosta energiatehokkuus osaksi asumista. Energianeuvontailta Pornaisissa 21.9.2011 Jarkko Hintsala
 3t-hanke Tunnista, tiedosta, tehosta energiatehokkuus osaksi asumista Energianeuvontailta Pornaisissa 21.9.2011 Jarkko Hintsala Esityksen sisältö 1. Energiansäästö, energiatehokkuus ja asuminen 2. Vinkkejä Lisätiedot Koulujen energiankäyttö ja sen tehostamismahdollisuudet
 Koulujen energiankäyttö ja sen tehostamismahdollisuudet Olof Granlund Oy Erja Reinikainen Save Energy työpaja 04.05.2009 : Energiansäästö julkisissa tiloissa Copyright Granlund 04.05.2009 www.granlund.fi Lisätiedot valmistaa ilmanvaihtokoneita Parmair Iiwari ExSK, ExSOK ja ExSEK
 Parmair Iiwari ExSK Parmair Iiwari ExSK Air Wise Oy valmistaa ilmanvaihtokoneita Parmair Iiwari ExSK, ExSOK ja ExSEK Sertifikaatti Nro C325/05 1 (2) Parmair Iiwari ExSK (ExSOK, ExSEK) on tarkoitettu käytettäväksi Lisätiedot KIMU - Kerrostalon ilmastonmuutos energiatalous ja sisäilmasto kuntoon. Mitä tavoiteltiin ja mitä saatiin? Projektin päätösseminaari 9.6.
 energiatalous ja sisäilmasto kuntoon Mitä tavoiteltiin ja mitä saatiin? Projektin päätösseminaari 9.6.2011 Markku Rantama Suomen Kiinteistöliitto ry Projektin lähtökohdat Tulokset ja johtopäätökset Esimerkkikohteet Lisätiedot VBE II Tulosseminaari Teknologian valmiusaste. Virtuaalirakentamisen Laboratorio Jiri Hietanen
 VBE II Tulosseminaari Teknologian valmiusaste 1 2 Sisältö Tietomalleihin perustuva järjestelmä Järjestelmän osien valmiusaste Rakennuksen tietomallien tuottaminen Rakennuksen tietomalleihin perustuvat Lisätiedot Palo-osastoinnin luotettavuuden laskennallinen arviointi
 Palo-osastoinnin luotettavuuden laskennallinen arviointi Simo Hostikka Aalto-yliopisto Terhi Kling, Antti Paajanen, Anna Matala Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy Palotutkimuksen päivät 2015 Johdanto Palo-osastointi Lisätiedot Esimerkki poistoilmaja. ilmavesilämpöpumpun D5:n mukaisesta laskennasta
 Esimerkki poistoilmaja ilmavesilämpöpumpun D5:n mukaisesta laskennasta 4.11.2016 YMPÄRISTÖMINISTERIÖ Sisällysluettelo 1 Johdanto... 3 2 Poistoilma- ja ilmavesilämpöpumpun D5 laskenta... 4 2.1 Yleistä... Lisätiedot ILMANVAIHDON JA LÄMMITYKSEN SÄÄDÖT
 ILMANVAIHDON JA LÄMMITYKSEN SÄÄDÖT 25.10.2016 Talokeskus Yhtiöt Oy Timo Haapea Linjasaneerausyksikön päällikkö LÄMPÖJOHTOVERKOSTON PERUSSÄÄTÖ, MITÄ SE TARKOITTAA? Kiinteistön erilaisten tilojen lämpötilojen Lisätiedot Korjausrakentamisen viranomaisohjaus
 Korjausrakentamisen viranomaisohjaus Lauri Jääskeläinen Direktiivi pohjana Uudet rakennukset olleet jo aiemmin (v:n 2002 direktiivi täytäntöönpanon kautta) vähimmäisenergiatehokkuuden piirissä Suomessa Lisätiedot Liite 1. KYSELYLOMAKKEET
 Liite 1. KYSELYLOMAKKEET Lomake 1: Käyttäjäkysely 1. Kuinka kauan olette työskennelleet tässä rakennuksessa? 2. Missä huonetilassa työskentelette pääasiallisesti? 3. Työpisteenne sisäilman laatu: Oletteko Lisätiedot Energiatehokkuuden hallinta rakennustyömaalla. Build up Skills Workshop 24.5.2012 Tampere Minna Kuusela TTS
 Energiatehokkuuden hallinta rakennustyömaalla Build up Skills Workshop 24.5.2012 Tampere Minna Kuusela TTS Build up Skills- kysely: Energiatehokuuden hallinta rakennustyömaalla Mikä on rakennustyömailla Lisätiedot nzeb- määräysten valmistelu3lanne ja aikataulu
 nzeb- määräysten valmistelu3lanne ja aikataulu 25.11.2014 Pekka Kalliomäki Rakennusneuvos Ympäristöministeriö EU:n 2020 ja 2030 tavoi/eet ja rakennuksia koskevat EU säädökset Rakennusten energiatehokkuusdirek3iv Lisätiedot Ajankohtaista energiatehokkaasta rakentamisesta. Rakennukset ja ilmastonmuutos
 Ajankohtaista energiatehokkaasta rakentamisesta Pekka Kalliomäki Ympäristöministeriö 1 Rakennukset ja ilmastonmuutos Rakennusten osuus kokonaisenergiankulutuksesta on noin 40 prosenttia eli 140 TWh 140 Lisätiedot ... ja uusia näkökulmia
 Energiatehokkuuden mittarit... ja uusia näkökulmia 02.12.2009 Erkki Aalto Asunto-, toimitila- ja rakennuttajaliitto RAKLI ry CO 2 jalanjälki- visio 2010-20502050 Kehitysaukot t Puuttuvat lenkit Todellisuus Lisätiedot tavoitteet, osapuolet, painopisteet
 Aalto PRO Aalto University Continuing Education ENEF-hanke: Värikoodi tähän päälle tavoitteet, osapuolet, painopisteet Central Baltic Cooperation in Energy Efficiency and Feasibility in Urban Planning Lisätiedot ENERGIATEHOKAS KORJAUSRAKENTAMINEN Markku Sinisalo Juha Hartikka
 ENERGIATEHOKAS KORJAUSRAKENTAMINEN Markku Sinisalo Juha Hartikka Poistoilmapuhaltimien uusiminen Poistoilmapuhaltimien uusiminen EC puhaltimiksi Poistoilmapuhaltimien rakenteellinen käyttöikä on yleensä Lisätiedot RAKENNUSTEN ENERGIATEHOKKUUDEN PARANTAMISEN HAASTEITA TEORIA JA KÄYTÄNTÖ
 RAKENNUSTEN ENERGIATEHOKKUUDEN PARANTAMISEN HAASTEITA TEORIA JA KÄYTÄNTÖ 20.9.2016 Prof. TTY, Rakennustekniikan laitos RAKENNUSTEN ENERGIANKULUTUKSEN VÄHENTÄMISEN HAASTEET Muut vaikutukset Huomioon otettavien Lisätiedot COMBI-HANKEEN YLEISESITTELY Prof. Juha Vinha
 COMBI-HANKEEN YLEISESITTELY 2015-2017 Prof. 10.11.2015 RAKENUSTEN ENERGIATEHOKKUUDEN PARANTAMISEN HAASTEET Energiankulutus kwh/(m 2 a) 2010 Muut vaikutukset Huomioon otettavien tekijöiden määrä kasvaa Lisätiedot Julkisivuyhdistys 15 vuotta, juhlaseminaari Helsingissä. Prof. Ralf Lindberg, Tampereen teknillinen yliopisto
 Julkisivuyhdistys 15 vuotta, juhlaseminaari 18.11.2010 Helsingissä Ajankohtaista asiaa julkisivurintamalta Prof. Ralf Lindberg, Tampereen teknillinen yliopisto 1. Käyttöikä ja kestävyys ovat julkisivun Lisätiedot Rakennusaikainen kosteuden hallinta eli rakentamisen kuivaketju rakennusvalvonnan näkökulmia
 Rakennusaikainen kosteuden hallinta eli rakentamisen kuivaketju rakennusvalvonnan näkökulmia Hannu Mönkkönen tarkastusinsinööri TAVOITTEENA TURVALLINEN JA TERVEELLINEN RAKENNUS Rakennuksen kosteuslähteet Lisätiedot Lämmitysverkoston lämmönsiirrin (KL) Asuntokohtainen tulo- ja poistoilmajärjestelmä. Laskettu ostoenergia. kwhe/(m2 vuosi) Sähkö Kaukolämpö
 YHTEENVETO RAKENNUKSEN ENERGIATEHOKKUUDESTA Laskettu kokonaisenergiankulutus ja ostoenergiankulutus Lämmitetty nettoala, m2 50 Lämmitysjärjestelmän kuvaus Ilmanvaihtojärjestelmän kuvaus Lämmitysverkoston Lisätiedot ENERGIATODISTUS. TOAS Veikkola 1 Insinöörinkatu 84 33720 Tampere. Muut asuinkerrostalot. Uudisrakennusten määräystaso 2012
 ENERGIATODISTUS Rakennuksen nimi ja osoite: TOAS Veikkola Insinöörinkatu 84 70 Tampere Rakennustunnus: 87-65-758- Rakennuksen valmistumisvuosi: 99 Rakennuksen käyttötarkoitusluokka: Todistustunnus: Muut Lisätiedot Vallox Oy. valmistaa ilmanvaihtokoneita Vallox 140 Effect SE. yli 70 F G H I HUONO SÄHKÖTEHOKKUUS. Vallox 140 Effect SE 3,0.
 Vallox 90 SE D Vallox 90 SE D Vallox Oy valmistaa ilmanvaihtokoneita Vallox 90 SE D Sertifikaatti Nro 327/05 1 (2) Vallox 90 SE D on tarkoitettu käytettäväksi asunnon ilmanvaihtokoneena ja sen lämmöntalteenoton Lisätiedot Energiatehokkuus ja lämmitystavat. Keski-Suomen Energiatoimisto www.kesto.fi/energianeuvonta energianeuvonta@kesto.fi
 Energiatehokkuus ja lämmitystavat Keski-Suomen Energiatoimisto www.kesto.fi/energianeuvonta energianeuvonta@kesto.fi 1 Sisältö Rakennusten energiankulutus nyt ja tulevaisuudessa Lämmitysmuotojen kustannuksia Lisätiedot Asumisterveysasetuksen soveltamisohje mikrobien mittaaminen
 Asumisterveysasetuksen soveltamisohje mikrobien mittaaminen Kaisa Jalkanen, tutkija THL, Asuinympäristö ja terveys -yksikkö Sisäilmaongelmia voivat aiheuttaa monet tekijät Hallittava kokonaisuus! Lähtötilanne Lisätiedot Kohti nollaenergia-alueita
 TEKNOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS VTT OY Kohti nollaenergia-alueita Tuusula pilotointialusta uusille energiaratkaisuille 7.11.2016 TkT Satu Paiho, VTT Määritelmiä nzeb (nearly zero-energy building)/lähes nollaenergiarakennus: Lisätiedot Energiaeksperttikoulutus, osa 1 -Taustaa tuleville eksperteille. Keski-Suomen Energiatoimisto www.kesto.fi/energianeuvonta energianeuvonta@kesto.
 Energiaeksperttikoulutus, osa 1 -Taustaa tuleville eksperteille Keski-Suomen Energiatoimisto www.kesto.fi/energianeuvonta energianeuvonta@kesto.fi 1 Sisältö Keski-Suomen Energiatoimisto, kuluttajien energianeuvonta Lisätiedot Kristiina Kero, Toni Teittinen TIETOMALLIPOHJAINEN ENERGIA-ANALYYSI JA TAKAISINMAKSUAJAN MÄÄRITYS Tutkimusraportti
 Kristiina Kero, Toni Teittinen TIETOMALLIPOHJAINEN ENERGIA-ANALYYSI JA TAKAISINMAKSUAJAN MÄÄRITYS Tutkimusraportti II SISÄLLYS 1. Johdanto... 1 2. Tietomallipohjainen määrä- ja kustannuslaskenta... 2 3. Lisätiedot HELSINGIN KAUPUNKI TILAKESKUS. Naulakallion hoitokoti KASTELLI Naulakalliontie 11. TEKNINEN PERUSKORJAUS Hanke 8085203 16.4.2013
 HELSINGIN KAUPUNKI TILAKESKUS Naulakallion hoitokoti KASTELLI Naulakalliontie 11 TEKNINEN PERUSKORJAUS Hanke 8085203 16.4.2013 2 1 YHTEENVETO 1.1 Hankkeen perustiedot 1.2 Hankkeen tarpeellisuus 1.3 Laajuus Lisätiedot LÄSÄ-lämmönsäästäjillä varustettujen kattotuolirakenteiden lämpöhäviön simulointi
 LÄSÄ-lämmönsäästäjillä varustettujen kattotuolirakenteiden lämpöhäviön simulointi 13.11.2015 TkT Timo Karvinen Comsol Oy Johdanto Raportissa esitetään lämpösimulointi kattotuolirakenteille, joihin on asennettu Lisätiedot Rakentamista koskevat uudet vaatimukset ja ohjeet. Teräsrakennepäivät Scandic Park Helsinki Yli-insinööri Jukka Bergman
 Rakentamista koskevat uudet vaatimukset ja ohjeet Teräsrakennepäivät 8.11.2016 Scandic Park Helsinki Yli-insinööri Jukka Bergman Valmistelun tausta MRL I 1.1.2013-> MRL II 1.9.2014-> YMa+VNa 2013-2017 Lisätiedot Pääkaupunkiseudun Smart & Clean säätiö. Resurssiviisaudesta elinvoimaa FISU-vuosiseminaari 8.6.2016 Helsinki Tiina Kähö
 Pääkaupunkiseudun Smart & Clean säätiö Resurssiviisaudesta elinvoimaa FISU-vuosiseminaari 8.6.2016 Helsinki Tiina Kähö Suomi tarvitsee kansainvälisen mittaluokan hiilineutraalin kiertotalouden referenssialueita Lisätiedot Energia-ja kustannustehokkuus rakennuksen elinkaarella
 RIL Rakennus- ja rakennetekniikkaryhmä, kustannustehokas rakentaminen Energia-ja kustannustehokkuus rakennuksen elinkaarella Juha-Pekka Smolander Teknisen myynnin päällikkö 1 Sisältö 1. Energiamääräykset Lisätiedot Uudet oppaat: Erillinen moottoriajoneuvosuoja PILP ja IVLP. TkL Mika Vuolle Equa Simulation Finland Oy
 Uudet oppaat: Erillinen moottoriajoneuvosuoja PILP ja IVLP TkL Mika Vuolle Equa Simulation Finland O Moottoriajoneuvosuojat Pinta-alasäännöt Rakennuksen sisällä sijaitsevien tai rakennukseen rakenteellisesti Lisätiedot Aleksanterinkaarin kaaren sisäkehä, tarjouskilpailu tontinluovutus- ja yhteistyömallista - hiilijalanjälkitulokset
 Aleksanterinkaarin kaaren sisäkehä, tarjouskilpailu tontinluovutus- ja yhteistyömallista - hiilijalanjälkitulokset Bionova Consulting, Tytti Bruce 3. kesäkuuta 2014 1. Kohteiden Bionova Consulting arviointimenetelmä Lisätiedot Energiatodistuksen laatijoiden keskustelu- ja verkostoitumistilaisuus - Ajankohtaisia kysymyksiä ja vastauksia
 Energiatodistuksen laatijoiden keskustelu- ja verkostoitumistilaisuus - Ajankohtaisia kysymyksiä ja vastauksia TkL Mika Vuolle Equa Simulation Finland Oy Painovoimainen ilmanvaihto ( luonnollinen ilmavaihto) Lisätiedot Paikallisista ilmastoratkaisuista energiaa ja elinvoimaa kuntaan
 Paikallisista ilmastoratkaisuista energiaa ja elinvoimaa kuntaan Lohja / 29.10.2013 Korjausrakentaminen + Energiatehokkuus Tarjoamme kokonaisvaltaisia ja asiakaslähtöisiä korjausrakentamisen suunnittelu- Lisätiedot Energiaviisas Jyväskylä -toimintasuunnitelma. Keski-Suomen Energiapäivä 17.2.2016
 Energiaviisas Jyväskylä -toimintasuunnitelma Keski-Suomen Energiapäivä 17.2.2016 PLEEC -hanke PLEEC Planning for energy efficient cities Rahoitus EU:n tutkimuksen 7. puiteohjelma Kumppanit 18 partneria Lisätiedot Siemens 160 vuotta Suomessa - juhlaseminaari CASE Lahden kaupunki: Kiinteistöjen energiatehokkuus julkisella sektorilla
 Siemens 160 vuotta Suomessa - juhlaseminaari 10.12.2015 CASE Lahden kaupunki: Kiinteistöjen energiatehokkuus julkisella sektorilla Lahden Tilakeskus Kiinteistöpäällikkö DI Jouni Arola Lahden kaupunki 110 Lisätiedot TUOTEMALLIN HYÖDYNTÄMINEN RAKENNUSLIIKKEESSÄ MIKA SOINI KEHITYSJOHTAJA NCC RAKENNUS OY
 PRO IT - Tuotemallitieto rakennusprosessissa -seminaari Tuotemallipohjainen suunnittelu Kansallismuseon Auditorio, 19.5.2003 TUOTEMALLIN HYÖDYNTÄMINEN RAKENNUSLIIKKEESSÄ MIKA SOINI KEHITYSJOHTAJA NCC RAKENNUS Lisätiedot Ylläpitopalvelut kiinteistöjen elinkaaressa. Johan Mild
 Ylläpitopalvelut kiinteistöjen elinkaaressa Johan Mild 25.01.2012 Asialista Ylläpitopalvelut kiinteistöjen elinkaaressa Case NKS (Nya Karolinska Solna) Katsaus taakse ja eteen visio on kaiken kehityksen Lisätiedot Energiavaltaisen teollisuuden toimenpideohjelman tuloksia vuodelta 2010
 Energiavaltaisen teollisuuden toimenpideohjelman tuloksia vuodelta 21 Liittymistilanne Vuoden 21 loppuun mennessä energiavaltaisen teollisuuden toimenpideohjelmaan oli liittynyt yhteensä 38 yritystä, jotka Lisätiedot Lähes nollaenergiarakentaminen
 Lähes nollaenergiarakentaminen Riihimäen seminaari 16.9.2015 TkT Riikka Holopainen Tiimipäällikkö, Tehokkaat rakennukset Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy 2 Esityksen sisältö 1. Lausunnolla olevien lähes Lisätiedot Pienhiukkaset ja altistuminen liikenneympäristössä
 Pienhiukkaset ja altistuminen liikenneympäristössä Sari Alm, FT. Kansanterveyslaitos Ympäristöterveys Liikenne ja lapset -tutkimus Ambient air or macroenvironmental domain DISTANT AND REGIONAL SOURCES Lisätiedot Suomenlinnan kestävän kehityksen mukaiset energiaratkaisut pitkällä aikavälillä
 TEKNOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS VTT OY Suomenlinnan kestävän kehityksen mukaiset energiaratkaisut pitkällä aikavälillä Hiilineutraali Korkeasaari 9.2.2016 Antti Knuuti, VTT 040 687 9865, antti.knuuti@vtt.fi Lisätiedot Ilmanvaihdon riittävyys koulussa. Harri Varis
 Ilmanvaihdon riittävyys koulussa Harri Varis Johdanto Ympäristöterveydenhuollossa on keskusteltu ilmanvaihdon riittävyydestä kouluissa Vaikutukset ilmanvaihtoon, kun ilmanvaihto on pois päältä yö- ja viikonloppuaikaan Lisätiedot Vera Tietoverkottunut rakennusprosessi
 Vera Tietoverkottunut rakennusprosessi 11.12.1997 Oulu Mika Lautanala Tekesin toiminta-ajatus Tekesin tehtävä on edistää teollisuuden ja palveluelinkeinojen kilpailukykyä teknologian keinoin. Toiminnan Lisätiedot YHTEENVETO RAKENNUKSEN ENERGIATEHOKKUUDESTA
 YHTEENVETO RAKENNUKSEN ENERGIATEHOKKUUDESTA Laskettu kokonaisenergiankulutus ja ostoenergiankulutus Lämmitetty nettoala 89. m2 Lämmitysjärjestelmän kuvaus Maalämpöpumppu NIBE F454 / Maalämpöpumppu NIBE Lisätiedot Ekodesign - kestävät materiaali- ja valmistuskonseptit
 Ekodesign - kestävät materiaali- ja valmistuskonseptit Lehdistötilaisuus 29.8.2012 Professori, tekn.tri Erja Turunen Tutkimusjohtaja, sovelletut materiaalit Strateginen tutkimus, VTT 2 Kierrätyksen rooli Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
 DE LA COMMISSION
 COLLECTION RELIEE DES
 DOCUMENTS "COM"
 COM (88) 211
 Vol. 1988/0064
 ---pagebreak--- Disclaimer
 Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 concernant
 l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique européenne et de
 la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, p. 1) modifié en dernier
 lieu par le règlement (UE) 2015/496 du Conseil du 17 mars 2015 (JO L79 du 25. 3.2015, p. 1), ce
 dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents classifiés présents dans ce dossier
 ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit règlement ou sont considérés déclassifiés
 conformément aux articles 26(3) et 59(2) de la décision (UE, Euratom) 2015/444 de la
 Commission du 13 mars 2015 concernant les règles de sécurité aux fins de la protection des
 informations classifiées de l'Union européenne.
 In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 concerning
 the opening to the public of the historical archives of the European Economic Community and the
 European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as last amended by Council
 Regulation (EU) 2015/496 of 17 March 2015 (OJ L 79, 27.3.2015, p. 1), this file is open to the
 public. Where necessary, classified documents in this file have been declassified in conformity
 with Article 5 of the aforementioned regulation or are considered declassified in conformity with
 Articles (26.3) and 59(2) of the Commission Decision (EU, Euratom) 2015/444 of 13 March 2015
 on the security rules for protecting EU classified information.
 In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. Februar
 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und
 der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983, S. 1), zuletzt geändert durch die
 Verordnung (EU) Nr. 2015/496 vom 17. März 2015 (ABI. L 79 vom 25.3.2015, S. 1), ist dieser Akt
 der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit erforderlich, wurden die Verschlusssachen in diesem Akt in
 Übereinstimmung mit Artikel 5 der genannten Verordnung freigegeben; beziehungsweise werden
 sie auf Grundlage von Artikel 26(3) und 59(2) der Entscheidung der Kommission (EU, Euratom)
 2015/444 vom 13. März 2015 über die Sicherheitsvorschriften für den Schutz von EU-
 Verschlusssachen als herabgestuft angesehen.
 ---pagebreak--- ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ
 CΟΜ(88 ) 211 τελικό
 Βρυξέλλες , 12 Απριλίου 1988
 ΠΡΟΤΑΣΗ
 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 για το χαρακτηρισμό ορισμένων τμημάτων του εδάφους της Κοινότητας
 είτε ως επίσημα απαλλαγμένων από πανώλη των χοίρων
 είτε ως απαλλαγμένων από πανώλη των χοίρων
 ( υποβληθείσα από την Επιτροπή )
 ---pagebreak--- ΕΠΕΞΗΓΗΜΑΤΙΚΟ ΜΝΗΜΟΝΙΟ
 Το άρθρο 4(3 παράγραφος 1 στοιχείο γ ) της οδηγίας 64 / 432 / ΕΟΚ του Συμ
 βουλίου αναφέρει ότι το Συμβούλιο με ειδική πλειοψηφία μπορεί να χαρα
 κτηρίσει , για λόγους ενδοκοινοτικού εμπορίου ζωντανών χοίρων , ως επίση
 μα απαλλαγμένα πανώλης των χοίρων ορισμένα τμήματα του εδάφους των κρα
 τών μελών εφόσον πληρούνται ορισμένες προϋποθέσεις .
 Επίσης το άρθρο 13α , παράγοαφος 2 της οδηγίας 72 / 461 / ΕΟΚ του Συμβουλίου
 αναφέρει ότι το Συμβούλιο με ειδική πλειοψηφία μπορεί να χαρακτηρίσει ,
 για λόγους ενδοκοινοτικού εμπορίου νωπού χοίρε ίου κρέατος, ως απαλλαγ
 μένα πανώλης των χοίρων ορισμένα τμήματα του εδάφους των κρατών μελών
 εφόσον πληρούνται οι προϋποθέσεις .
 Ορισμένα τμήματα του εδάφους της Κοινότητας , όπως περί γράφονται στα
 παραρτήματα, έχουν ή είχαν κριθεί με απόφαση του Συμβουλίου είτε ως
 επίσημα απαλλαγμένα είτε ως απαλλαγμένα πανώλης των χοίρων " ενώ ,ορισμένα
 τμήματα πληρούν τώρα τις προϋποθέσεις για να χαρακτηρισθούν είτε ως επί
 σημα απαλλαγμένα είτε ως απαλλαγμένα πανώλης των χοίρων . 0 σκοπός επομένως
 αυτής της πρότασης είναι να χαρακτηρισθούν αα τελευταία αυτά τμήματα του
 εδάφους και να συμπεριληφθούν σε ένα μόνο έγγραφο όλα τα τμήματα του εδάφους
 της Κοινότητας τα οποία έχουν χαρακτηρισθεί ; είτε ως επίσημα απαλλαγμένα
 είτε ως απαλλαγμένα πανώλης των χοίρων .
 ---pagebreak--- ΠΡΟΤΑΣΗ
 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 για το χαρακτηρ ιομό ορισμένων τμημάτων του εδάφους της Κοινότητας
 είτε ως επίθημα απαλλαγμένων από πανώλη των χοίρων είτε ως απαλλαγμένων
 από πανώλη των χοίρων
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΟΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ,
 Έχοντας υπόψη :
 τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας ,
 την οδηγία 64 / 432/ ΕΟΚ του Συμβουλίου της 26ης Ιουνίου 1964 περί προβλημάτων
 υγει νομικού ελέγχου στον τομέα των ενδοκοινοτικών συναλλαγών βοοειδών και
 χοιροειδών ( 1 ), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 87 / 489 / ΕΟΚ ( 2 )
 και ιδίως το άρθρο 4β παράγραφος 1 στοιχείο γ ),
 την οδηγία 72 /461 / ΕΟΚ του Συμβουλίου της 12ης Δεκεμβρίου 1972 περί προ
 βλημάτων υγειονομικού ελέγχου στον τομέα των ενδοκοινοτικών συναλλαγών
 νωπών κρεάτων (3 ) όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 87/489/ ΕΟΚ^
 και ιδίως το άρθρο 13α , παράγραφος 2 ,
 την πρόταση της Επιτροπής ,
 Εκτ ι μώντας :
 ότι με την απόφαση 82 /838 / ΕΟΚ ^ του Συμβουλίου ( 4)ηρ ( σμένα τμήματα του
 εδάφους της Ομοσπονδιακής Δημοκρατίας της Γερμανίας χαρακτηρίζονται
 ως είτε επίσημα απαλλαγμένα είτε ως απαλλαγμένα από πανώλη των χοίρων ,
 ότι η Επιτροπή βάσει των εξουσιών που υπέχει δυνάμει του άρθρου 4β
 παράγραφος 1 στοιχείο γ ) της ρ^ΠΥΐαζ 64 / 432 / ΕΟΚ , έχει
 επαναφέρει το καθεστώς των επίσημα απαλλαγμένων ' πανώλης των χοίρων σε ορισμένες περιοχές της
 Ομοσπονδιακής Δημοκρατίας της Γερμανίας " ότι είναι σκόπιμο να διευκρινισθεί η κατάσταση
 ως προς το καθεστώς των περιοχών αυτών,
 ότι με την απόφαση 87/589/ΕΟΚ του Συμβουλίου (5) ορισμένα τμήματα του εδάραις της Γαλλίας, της
 Ελλάδας και των Κάτω Χωρών χαρακτηρίζονται ως επίσημα απαλλαγμένα από πανώλη των χοίρων, και
 ορισμένα τμήματα του εδάφους των Κάτω Χωρών χαρακτηρίζονται ως απαλλαγμένα από πανώλη των χοίρων.
 (1 ) EE opi0. 121 , 29.7.1964, 0 . 1977/64 (3) EE opi0. L 302, 31.12.1972, o. 24
 (2 ) EE opi0. L 280, 3.10.1987, 0 . 28
 ---pagebreak--- -2 -
 ότι οε ορισμένα τμήματα του εδάφους της Γαλλίας και της Ομοσπονδιακής
 Δημοκρατίας της Γερμανίας δεν παρατηρήθηκε πανώλη των χοίρων για διάστη
 μα μεγαλύτερο του ενός έτους, δεν έχει δοθεί άδεια για εμβολιασμό κατά
 της πανώλης των χοίρων τουλάχιστον για τους προηγούμενους 12 μήνες και ,
 στις γεωργικές εκμεταλλεύσεις που βρίζονται στα τμήματα αυτά, δεν υπάρχουν
 χοίροι που να έχουν εμβολιασθεί κατά της πανώλης των χοίρων; ότι κατά ιχινέπεια,
 τα εν λόγω τμήματα , του εδάφους πληρούν τ ι ς προϋποθέσεις για να χαρακτηρισθοΰν
 ως επίσημα απαλλαγμένα οπό πανώλη των χοίρων για λόγους ενδοκοινοτικού εμποοίου,
 ότι στα πλαίσια σχεδίου εξάλειψης της πανώλης των χοίρων, η Επιτροπή, με
 την απόφαση 88/ 17 / ΕΟΚ ( 6 ), αναγνώρισε ορισμένες περιοχές στη Γαλλία ως
 επίσημα απαλλαγμένες από πανώλη των χοίρων,
 ότι στο πλαίσιο σχεδίου για την εξάλειψη της ασθένειας, η Επιτροπή, με την από
 φαση 88 / 153 / ΕΟΚ ( 7 ) αναγνώρισε ορισμένες περιοχές των Κάτω Χωρών ως επί
 σημα απαλλαγμένες “"ό πανώλη των χοίρων,
 ότι υπάρχουν ορισμένα τμήματα του εδάφους των Κάτω Χωρών στα οποία δεν
 υπάρχουν χοίροι που να έχουν εμβολιασθεί στη διάρκεια των 12 προηγουμέ
 νων μηνών * ότι τα εν λόγω τμήματα μπορούν επίσης να χαρακτηρισθοΰν ως επί
 σημα απαλλαγμένα από πανώλη των χοίρων σύμφωνα Με την οδηγία 87/ 489/ ΕΟΚ, η
 οποία τροποποιεί την οδηγία 64 /432 / ΕΟΚ επί του σημείου αυτού ,
 ότι πρέπει να ενσωματωθεί στο εθνικό δίκαιο η οδηγία 87/ 489/ ΕΟΚ μέχρι
 τις 31 Δεκεμβρίου 1988 * ότι είναι απαραίτητο να ληφθεί υπόψη η κατάσταση
 αυτή όσον αφορά τις επιπτώσεις που έχει για τα κράτη ιιέλη η νηηηκτΓρισμός ως
 επίσημα απαλλαγμένων από πανώλη των. χοίρων των εν λόγω τμήμάτων του εδάφους
 των Κάτω Χωρών ,
 ότι σε ορισμένο τμήμα του εδάφους των Κάτω Χωρών δεν παρατηρήθηκε πανώλη
 των χοίρων σε διάστημα μεγαλύτερο του ενός έτους, και ότι , κατά συνέπεια, το τμήμα
 αυτό του εδάφους πληροί τις προϋποθέσεις για να χαρακτηρισθεί ως απαλλαγ
 μένο από πανώλη των χοίρων για λόγους ενδοκοινοτικού εμπορίου νωπού
 κρέατος ,
 ( 6 ) EE api 6 . L 9, 13.1.1988, O. 13
 ( 7 ) EE api 6 . L 71 , 17.3.1988 , o . 50
 Η
 ---pagebreak--- - 3 -
 6τι Με απόφαση της Επιτροπής έχει ήδη καθιερωθεί η ορολογία που χρησιμο-
 ποιείται για τον προσδιορισμό των περιοχών στις οποίες εμφανίζονται κρού-
 σματα ασθένειας " η ορολογία αυτή πρέπει να χρησιμοποιηθεί επίσης για
 τον προσδιορισμό των περιοχών οι οποίες είναι επίσημα απαλλαγμένες ή
 απαλλαγμένες από την αρρώστια,
 ότι ορισμένες περιοχές σε διάφορα κράτη μέλη χαρακτηρίζονται τώρα
 ως επίσημα απαλλαγμένες ή απαλλαγμένες από πανώλη των χοίρων
 και ότι οι περιοχές αυτές μπορούν να περίληφθούν σε ένα μόνο κείμενο ,
 ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ :
 Άρθρο 1
 Τα τμήματα του εδάφους της Κοινότητας που αναφέ -
 ρονται στο παράρτημα 1 χαρακτηρίζονται ως επίσημα απαλλαγμένα από πανώλη
 των χοίρων σύμφωνα με τις διατάξεις που καθορίζονται οτο άρθρο 4 β παράγραφος
 1 στοιχείο γ ) της οδηγίας 64 /432 / ΕΟΚ *
 Άρθρο 2
 Για τις περιοχές που αναφέρονται στο παράρτημα 1 κεφάλαιο 4 . 2 ,
 ο χαρακτηρισμός ως επίσημα απαλλαγμένων από πανώλη των χοίρων ισχύει
 από την ημερομηνία έναρξης ισχύος των εθνικών διατάξεων κάθε κράτους μέλους
 για την ενσωμάτωση της οδηγίας 87 / 489 / ΕΟΚ , και το αργότερο από τις 31
 Δεκεμβρίου 1988 .
 Άρθρο 3
 Τα τμήματα του εδάφους της Κοινότητας που αποτελούνται
 από τις περιοχές που περί γράφονται οτο παράρτημα 2 αναγνωρίζονται ως
 απαλλαγμένα από πανώλη των χοίρων σύμφωνα με τις διατάξεις που καθορίζονται
 στο άρθρο 13α . παράγραφος 2 της οδηγίας 72 / 461 / ΕΟΚ .
 Άρθρο 4
 Οι αποφάσεις 82 / 838 / ΕΟΚ καταργούντα ι
 Γ ■■■ Άρθρο 5
 Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στα κράτη μέλη .
 Βρυξέλλες Για το Συμβούλιο
 0 npôeôpoç
 r
 ---pagebreak--- ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ 1
 Περιοχές της Κοινότητας οι οποίες χαρακτηρίζονται ως επίθημα απαλλαγμένες πανώ-
 Χης των χοίρων
 ΚΕΦΑΛΑΙΟ 1
 Ομοσπονδιακή Δημοκρατία Γερμανίας
 Länder : Schleswig-Holstein , Hamburg , Bremen «ai Saarland .
 Διοικητικά διαμερ ί σματα
 Braunschweig , Hannover Kai Lüneburg TOU Bundesland Niedersachsen
 - Düsseldorf TOU Bundesland Nordrhein-Westfalen
 Koblenz KOI Trier TOU Bundesland Rheinland-Pfalz
 - Stuttgart , Karlsruhe , Freiburg «ai Tübingen TOU Bundesland
 Baden-Würtemberg
 - Niederbayern , Oberpfalz , Unterfranken KOI Mittelfranken TOU
 Bundesland Bayern .
 ΚΕΦΑΛΑΙΟ 2
 Γ αλλία :
 Διοικητικά διαμερίσματα :
 Eure Kai Seine-Maritime THÇ Haute-Normandie
 - Calvados , Manche KOI Orne THÇ Basse-Normandie
 - 0δ£β5 -(1υ- Νοπ3 , ΡΐηΐδΐθΓβ , ΙΙΙβ -θΙ -νϋηΐηβ και ΜοΓδϊΙι&η τη ς ΒΓβ^ηβηβ
 - Loire-Atlantique , Maine et Loire , Mayenne , Sarthe KOI Vendée Tnç Pays
 de Loire
 - Charente , Charente-Maritime , Deux-Sèvres KOI Vienne TOU
 P oitou-Charentes
 - ϋοηΐοεηβ , ΟΐΓοηάβ , 1,&ηάβ3 , Εο^-βϊ–Οηηοηηβ και Ργηβηββ3-Α£1όΐη£ϊςυ65
 της Αςαϊ^βίηβ
 - Ariège , Aveyron , Haute-Garonne , Gers , Lot , Hautes-Pyrénées , Tarn KOI
 Tarn -et -Garonne THV Midi-Pyrénées
 - Aude , Gard , Hérault , Lozère , Pyrénées-Orientales TOU Languedoc
 - Nord , KOI Pas -de-Calais TOU Nord -Pas -de-Calais
 - Meurthe - et -Moselle, Meuse , Moselle KOI Vosges TOÇ Lorraine
 - Cher , Indre , Indre -et -Loire, Loir - et - Cher KOI Loiret TOU Centre
 - Côte d' or , Nièvre , Saône et Loire KOI Yonne THÇ Bourgogne
 - Allier , Cantal , Haute-Loire KOI Puy-de-Dôme THÇ Auvergne .
 ---pagebreak--- - 2 -
 ΚΕΦΑΛΑΙΟ 3
 Ελληνική Δημοκρατία :
 - H vi'iooç Iapo0p<SKn TOU vopoû 'Eflpou
 - H vi*| 00 ç Oàooç TOU vopoû Ka|3àXaç
 - 0 vopôç AEUKISÔOÇ
 - Oi VI*|OOI ZKIISGOÇ , iKÔneXoç KOI AXôvnooç TOU vopoô Mayvnotaç
 - H VI'IOOÇ iKÛpoç TOU vopoû Eu|3otaç
 - 0 vopôç Aéo(3ou
 - 0 vopôç X(ou
 - 0 vopôç Zàpou
 - o vopôç AïoÔEKavi'ioou pe e^aipeon TH VI*|OO PÔÔO
 - 0 vopôç KUKXISÔIÜV
 - H vi*iaoç ZnéTOeç TOU vopoù ApyoXlôoç
 - 0 vopôç KeipaXXnv laç
 - 0 vopôç ZOKÛV0OU
 - 0 vopôç Xavluv
 - 0 vopôç PeGûpvou
 - 0 vopôç HpaKXefou
 - 0 vopôç AaanGlou
 ΚΕΦΑΛΑΙΟ 4
 Κάτω Χώρες :
 1 . Oi sirapxlsç Groningen , Friesland , Drenthe , Flevoland
 Τα τμήματα των επαρχιών ΝοοΓά-ΗοΙΙαηά , Ζυίά-Ηο1ΐ3η<1 , ΙϋΓβοΙιί.,
 Gelderland KÛI Overi jssel popeiuç TTIÇ YP0|-P*IÇ nou ouvôéei TaKatwi jk , Leiden ,
 Leimuiden , Hilversum , Huizen , Harderwijk , Apeldoorn , Deventer , Holten ,
 Almelo Kat TO feppaviKÓi ouvopa .
 2 . Oi enapxîeç Zeeland KOI Noord-Brabant .
 Τα τμήματα των επαρχιών Νοοπά-ΗοΙΙ^ηά , Ζυϊ<Ι-Ηο11&η<3 , ϋΐΓβοΗΙ:,
 Gelderland KO I Overijssel , VOTIIOC TTK YPOMJ^C nou ouvóéei TO Katwijk , Leiden ,
 Leimuiden , Hilversum , Huizen , Harderwijk , Apeldoorn , Deventer , Holten ,
 Almelo Kaï TO feppaviKii ouvopa .
 >
 ---pagebreak--- ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ 2
 Περιοχές της Κοινότητας οι οποίες χαρακτηρίζονται ως απαλλαγμένες πανώλης των
 χοίρων
 ΚΕΦΑΛΑΙΟ 1
 Ομοσπονδιακή Δημοκρατία Γερμανίας :
 , ϋ&ηδ : ΒβΓίϊη
 Διοικητικά διαμερίσματα :
 - Kassel , Darmstadt , Oberbayern , Rheinhessen-Pfalz , Münster , Köln KOI
 Weser-Ems .
 ΚΕΦΑΛΑΙΟ 2
 Κάτω Χώρες :
 - H enapxfa Liraburg .


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21993A1124(02)
 Protocolo por el que se fijan las posibilidades de pesca y la contribución financiera previstas en el Acuerdo entre la Comunidad Europea y la República Islámica de Mauritania sobre la pesca frente a las costas de Mauritania durante el período comprendido entre el 1 de agosto de 1993 y el 31 de julio de 1996
 Diario Oficial n° L 290 de 24/11/1993 p. 0020 - 0031
 PROTOCOLO por el que se fijan las posibilidades de pesca y la contribución financiera previstas en el Acuerdo entre la Comunidad Europea y la República Islámica de Mauritania sobre la pesca frente a las costas de Mauritania durante el período comprendido entre el 1 de agosto de 1993 y el 31 de julio de 1996Artículo 1 A partir del 1 de agosto de 1993 y durante un período de tres años, las posibilidades de pesca concedidas con arreglo al artículo 2 del Acuerdo se fijan de la forma siguiente:1. Pesquerías especializadasa) buques de pesca de crustáceos, con excepción de la langosta: 4 500 TRB/mes como media anual;b) arrastreros y palangreros de fondo de pesca de merluza negra: 12 000 TRB/mes como media anual;c) buques de pesca de especies demersales distintas a la merluza negra con artes distintos de los de arrastre (red de enmalle fija, palangre, caña): 2 600 TRB/mes como media anual;d) arrastreros de pesca de peces de especies demersales de profundidad, distintas a la merluza negra: 4 200 TRB/mes como media anual;e) langosteros con nasas: 300 TRB/mes como media anual.Los buques titulares de una licencia de pesca de langosta sólo podrán tener nasas a bordo, excluyendo cualquier otro tipo de artes de pesca. Estos buques no estarán autorizados a pescar con cebo.Además, queda prohibida la pesca de la langosta del 1 de julio al 30 de septiembre de cada año, período de máxima reproducción de esta especie.2. Pesquerías de especies predominantemente migratorias- atuneros cañeros y palangreros de superficie: 11 buques,- cerqueros atuneros congeladores: 34 buques.Los atuneros cañeros estarán autorizados a pescar el cebo vivo dentro de los límites y según las condiciones (zonas y tamaños de malla) establecidos en el Anexo del Acuerdo.Artículo 2 1. Para el período contemplado en el artículo 1, la contrapartida financiera global mencionada en el artículo 6 del Acuerdo queda fijada en 26 000 000 de ecus, pagaderos en tres entregas anuales.2. La fijación de los fines a los que se destinará esa compensación será competencia exclusiva de Mauritania.3. La compensación se abonará en una cuenta abierta en una institución financiera o a cualquier otro destinatario designado por Mauritania.Artículo 3 En caso de que Mauritania, teniendo en cuenta la evolución de las poblaciones de peces, decida permitir de nuevo la pesca de los cefalópodos a los buques extranjeros, se concederán autorizaciones para esa pesca a los buques de la Comunidad en las condiciones técnicas y financieras que se determinen. De ser así, se adaptará la compensación financiera prevista en el artículo 2.Artículo 4 Durante el período previsto en el artículo 1, Mauritania destinará una suma de 900 000 ecus procedente de la compensación financiera global contemplada en el apartado 1 del artículo 2 a la financiación de programas científicos y técnicos destinados a mejorar los conocimientos pesqueros y biológicos referidos a la zona de pesca de Mauritania. Esta suma se pondrá a disposición de Mauritania y los importes correspondientes se abonarán en las cuentas que indiquen las autoridades mauritanas (CNROP en Nouadhibou).La Comunidad se reserva la posibilidad de requerir a la otra Parte cualquier información útil con fines científicos.Artículo 5 1. Durante el período previsto en el artículo 1, Mauritania destinará una suma de 360 000 ecus procedente de la compensación financiera global contemplada en el apartado 1 del artículo 2 a la formación teórica y práctica en diversas disciplinas científicas, técnicas y económicas relacionadas con la pesca. En este contexto, la Comunidad facilitará la acogida de ciudadanos mauritanos en los centros de sus Estados miembros.2. El importe indicado en el apartado 1 podrá destinarse en parte a cubrir los gastos de participación en reuniones internacionales o en prácticas profesionales en el sector de la pesca.Artículo 6 En caso de que la Comunidad Europea no efectúe los pagos previstos en el artículo 2, Mauritania se reserva el derecho de suspender la aplicación del presente Protocolo.Artículo 7 Las Partes fomentarán la cooperación en materia de pesca y favorecerán la integración de los intereses de las empresas comunitarias y mauritanas por medio de asociaciones de intereses para la explotación de los recursos pesqueros y la transformación y comercialización de los productos de la pesca.Artículo 8 El Anexo del presente Protocolo sustituye al Anexo del Acuerdo entre la Comunidad Europea y Mauritania sobre la pesca frente a las costas de Mauritania.Artículo 9 El presente Protocolo entrará en vigor en la fecha de su firma.Será aplicable a partir del 1 de agosto de 1993.ANEXO CONDICIONES PARA EL EJERCICIO DE LA PESCA EN LA ZONA DE PESCA DE MAURITANIA POR LOS BUQUES DE LA COMUNIDAD A. Formalidades aplicables a la solicitud y a la concesión de licencias1. A través de su delegación en Mauritania y al menos veinte días antes de la fecha del comienzo del período de validez solicitado, la Comisión de las Comunidades Europeas presentará a las autoridades de pesca de Mauritania una solicitud de licencia por cada buque, realizada por el armador que vaya a ejercer una actividad de pesca al amparo del presente Acuerdo. Tal solicitud deberá presentarse en el formulario previsto a tal efecto por Mauritania, del que se reproduce un modelo en el apéndice I. La solicitud de licencia sólo se admitirá si va acompañada del comprobante del pago del canon correspondiente al período de validez de la licencia. Este canon incluye todos los impuestos nacionales y locales, a excepción de los gastos referidos en el punto 2.Además, en el caso de los cerqueros atuneros congeladores, habrá de adjuntarse al formulario de solicitud de licencia un certificado de arqueo.2. Antes de recibir su licencia, todo buque, a excepción de los cerqueros atuneros congeladores y de los atuneros cañeros, deberá presentarse en el puerto de Nouadhibou con el fin de someterse a las inspecciones establecidas por la normativa vigente. Dichas inspecciones se efectuarán dentro de las 48 horas siguientes a la llegada del buque al puerto. Los gastos ocasionados por tales inspecciones no podrán ser superiores a los importes que los demás buques paguen normalmente por los mismos servicios, y correrán a cargo de los armadores.En el caso de los atuneros cañeros y palangreros de superficie, la inspección podrá llevarse a cabo en el puerto extranjero que se determine. Todos los gastos derivados de esta inspección correrán a cargo del armador.3. Cada licencia se expedirá para un buque determinado. A solicitud de la Comisión de las Comunidades Europeas, la licencia concedida para un buque podrá ser sustituida durante el período restante, y lo será sistemáticamente en caso de fuerza mayor, por una licencia destinada a otro buque de la Comunidad que presente las mismas características. En tal caso, el armador del buque que vaya a ser sustituido devolverá la licencia al Ministerio encargado de la pesca marítima a través de la delegación de la Comisión de las Comunidades Europeas en Mauritania.En la nueva licencia deberán consignarse los datos siguientes:- la fecha de expedición;- el hecho de que esta nueva licencia anula y sustituye la del buque anterior.No se devengará ningún canon por el período de validez restante.4. La licencia será entregada por las autoridades mauritanas al capitán del buque o a su representante en un plazo de 20 días a partir de la fecha en que se reciba el comprobante de pago del canon y se notificará a la delegación de la Comisión de las Comunidades Europeas en Mauritania.5. La licencia deberá conservarse a bordo del buque en todo momento.6. Antes de la entrada en vigor del Acuerdo, las autoridades de Mauritania comunicarán las cuentas bancarias y las monedas en que habrá de hacerse efectivo el canon.B. Validez de las licencias y pago de los cánones a cargo del armador1. Disposiciones aplicables a los atuneros y a los palangreros de superficiea) Las licencias correspondientes a estos buques se expedirán para períodos de doce meses.b) El canon a cargo de los armadores queda fijado en 20 ecus por tonelada pescada en la zona de pesca de Mauritania.c) Las licencias se expedirán previo pago al Tesoro público de Mauritania de una suma anual a tanto alzado de 2 000 ecus por atunero cañero y por palangrero de superficie y de 1 000 ecus por cerquero atunero congelador, equivalente a los cánones por:- 100 toneladas de atún pescado por año en el caso de los atuneros cañeros,- 100 toneladas de especies pescadas por año en el caso de los palangreros de superficie,- 50 toneladas de atún pescado por año en el caso de los cerqueros atuneros congeladores.Al final de cada año civil, la Comisión de las Comunidades Europeas hará la cuenta final de los cánones correspondientes a la campaña sobre la base de las declaraciones de capturas realizadas por los armadores y confirmadas por los institutos científicos responsables de la comprobación de los datos de capturas, como el ORSTROM (Office de la recherche scientifique et technique d'outremer) y el IEO (Instituto español de oceanografía), por un lado, y el «Centre national de recherche océanographique et des pêches» (CNROP), por otro.A más tardar el 30 de abril del año siguiente, la Comisión presentará dicha cuenta simultáneamente a los servicios mauritanos de pesca marítima y a los armadores. Los armadores deberán realizar los posibles pagos adicionales al Tesoro público mauritano como muy tarde 30 días después de la notificación de la cuenta final.No obstante, si la cuenta diese un resultado inferior al importe del anticipo antes mencionado, la diferencia no podrá ser recuperada por el armador.Por otra parte, para cada período de pesca en la zona de pesca de Mauritania, el capitán llevará un diario de a bordo según el modelo de la CICAA que se recoge en el apéndice II.2. Disposiciones aplicables a los demás buquesa) Las licencias se expedirán para períodos de 3, 6 o 12 meses. Podrán ser renovadas.b) Los cánones a cargo de los armadores quedan fijados, en ecus por tonelada de registro bruto y por año, de la forma siguiente:- buques de pesca de crustáceos, con excepción de las langostas: 276- arrastreros y palangreros de fondo de pesca de merluza negra: 142- buques de pesca de especies demersales distintas a la merluza negra con artes distintos de los de arrastre:- buques de menos de 100 TRB: 133- buques de más de 100 TRB: 200- arrastreros de pesca de peces de especies demersales de profundidad, distintas a la merluza negra: 156- langosteros con nasas: 242C. Cuaderno diario de pesca y comunicación de los datos relativos a las capturas1. Todos los buques autorizados para pescar en la zona de pesca de Mauritania al amparo del Acuerdo, con excepción de los atuneros y palangreros, deberán anotar diariamente sus operaciones en el cuaderno diario de pesca y en el cuaderno diario de pesca anexo, cuyos modelos se recogen en los apéndices III y III bis. Estos documentos deberán ser cumplimentados de forma legible y firmados por el capitán del buque. Al final de la marea se enviará una copia de estos documentos a la «Direction de la commande des pêches» del Ministerio de Pesca y Economía Marítima de Nouadhibou, a través de la delegación de la Comisión de las Comunidades Europeas en Mauritania.2. En caso de incumplimiento de estas disposiciones, Mauritania se reserva el derecho a suspender la licencia del buque de que se trate hasta el cumplimiento de dicha formalidad. En tal supuesto, la delegación de la Comisión de las Comunidades Europeas en Nouakchott será informada de ello inmediatamente.D. Embarque de marinos1. Con excepción de los cerqueros atuneros congeladores, todos los buques deberán embarcar marinos pescadores mauritanos durante sus actividades de pesca en la zona de pesca de Mauritania, en una proporción del 35 % de su personal subalterno asignado a la conducción o a las actividades pesqueras. Cuando así lo soliciten las autoridades mauritanas, uno de los marinos embarcados podrá ser un oficial o un oficial en prácticas, cuyas condiciones de presencia a bordo (actividad, alojamiento) serán acordadas antes del embarque entre el armador y la autoridad competente mauritana. El reparto de la tripulación entre oficiales y no oficiales se indicará en el momento de solicitar la licencia.Las condiciones de retribución serán idénticas a las de los marinos, oficiales u oficiales en prácticas de los buques mauritanos.2. El porcentaje de marinos que se embarque podrá no alcanzar el 35 %, pero deberá ser superior al 25 %. En este caso, los armadores pagarán una indemnización compensatoria de 200 ecus por mes a las autoridades mauritanas por cada marino no embarcado hasta el límite del 35 %. La suma que se recaude se destinará a la formación de marinos pescadores mauritanos.3. A solicitud de las autoridades mauritanas y dentro del límite del 35 % mencionado en el punto 1, todos los buques, a excepción de los cerqueros atuneros congeladores, embarcarán a un observador científico. El capitán facilitará la tarea del observador, que deberá desarrollarse de forma que no perturbe las actividades de pesca.4. Los armadores elegirán libremente a los marinos, oficiales y oficiales en prácticas mauritanos que embarquen en sus buques. Las autoridades mauritanas mantendrán a tal fin una lista actualizada que incluya un número suficiente de marinos, oficiales y oficiales en prácticas.5. Los armadores comunicarán cada semestre al Ministerio de Pesca y Economía Marítima la lista de los marinos mauritanos embarcados en cada buque.6. Los contratos laborales de esos marinos, oficiales u oficiales en prácticas se celebrarán en Mauritania entre los armadores o sus representantes y los interesados, con el acuerdo de las autoridades de pesca de Mauritania. Dichos contratos determinarán el régimen social al que quede sometido el marino (entre otros aspectos, seguros de vida, accidente y enfermedad). El salario se determinará en proporción a la duración de la licencia.E. Inspección y control de las actividades de pescaLos buques de la Comunidad que faenen en la zona de pesca de Mauritania permitirán el embarque y el cumplimiento de sus funciones a todo funcionario de Mauritania encargado de la inspección y control de las actividades de pesca.La presencia a bordo de estos funcionarios no deberá sobrepasar el tiempo necesario para la ejecución de su misión.F. Entrada y salida de la zonaExceptuando aquéllos que tengan un registro bruto inferior a 150 toneladas, los buques de la Comunidad que faenen en la zona de pesca de Mauritania al amparo del presente Acuerdo comunicarán a la «Direction de la commande des pêches» (DCP) de Nouadhibou la fecha y la hora, así como su posición en cada entrada y salida de dicha zona de pesca. Además, los atuneros cañeros comunicarán con 24 horas de antelación a esta misma estación de radio sus propósitos de pesca de cebo vivo en las zonas previstas a tal fin.G. Zonas de pescaLos buques de la Comunidad podrán acceder a las zonas de pesca situadas más allá de los siguientes límites:1. en el caso de los buques de pesca de crustáceos, con excepción de las langostas:- al norte de 19°21 N: 9 millas medidas a partir de la línea de base del cabo Blanco al cabo Tímiris;durante un período determinado anualmente por decreto del ministro encargado de la pesca marítima, no estará autorizada la pesca en el interior de la línea que une los puntos siguientes:20°46 N 17°03 O19°50 N 17°03 O19°21 N 16°45 O;- al sur de 19°21 N: 6 millas medidas a partir de la línea de bajamar;2. en el caso de los arrastreros y palangreros de fondo de pesca de merluza negra, así como de los arrastreros de pesca de peces de especies demersales de profundidad, distintas a la merluza:- al norte de 19°21 N: la línea que une los puntos siguientes:20°36 N 17°36 O20°03 N 17°36 O19°50 N 17°12,8 O19°50 N 17°03 O19°04 N 16°34 O;- al sur de 19°21 N: 18 millas medidas a partir de la línea de bajamar;3. en el caso de los buques de pesca de especies demersales distintas a la merluza negra con artes distintos de los de arrastre: 3 millas medidas a partir de las líneas de base;4. en el caso de los langosteros con nasas:- al norte de 19°21 N: 20 millas medidas a partir de las líneas de base del cabo Blanco al cabo Tímiris;- al sur de 19°21 N: 15 millas medidas a partir de la línea de bajamar;5. en el caso de los atuneros cañeros y palangreros de superficie:- al norte de 19°21 N: 15 millas medidas a partir de la línea de base del cabo Blanco al cabo Tímiris;- al sur de 19°21 N: 12 millas medidas a partir de la línea de bajamar;6. en el caso de los cerqueros atuneros congeladores:- al norte de 19°21 N: 30 millas medidas a partir de la línea de base del cabo Blanco al cabo Tímiris;- al sur de 19°21 N: 30 millas medidas a partir de la línea de bajamar;7. en el caso de la pesca de cebo vivo para los atuneros cañeros:- al norte de 19°21 N: 3 millas medidas a partir de la línea de base del cabo Blanco al cabo Tímiris;- al sur de 19°21 N: 3 millas medidas a partir de la línea de bajamar.H. Capturas accesoriasLas capturas accesorias expresadas en porcentaje del peso total de las capturas durante toda la actividad de pesca no podrán superar los valores siguientes:- buques de pesca de crustáceos con excepción de las langostas:- 20 % de peces,- 15 % de cefalópodos;- arrastreros y palangreros de fondo de pesca de merluza negra:- 35 % de peces,- 0 % de camarones y cefalópodos;- arrastreros de pesca de peces de especies demersales de profundidad, distintas a la merluza negra:- 10 %, con un 5 % como máximo de camarones y un 5 % de cefalópodos;- buques de pesca de especies demersales distintas a la merluza negra con artes distintos de los de arrastre: 0 %.Queda prohibido tener langostas a bordo de los buques que no sean langosteros con nasas.I. Tamaño de malla autorizadoLas dimensiones mínimas serán las siguientes:- buques de pesca de crustáceos con excepción de las langostas: 40 mm;durante el primer año de aplicación del Protocolo, un buque experimentará el uso de una red de arrastre equipada con un separador de 70 mm destinado a la protección de los juveniles; la evaluación realizada de común acuerdo entre las Partes traerá consigo la generalización de esta técnica de pesca en años sucesivos si los resultados en cuanto a protección de los juveniles y rentabilidad de las operaciones son concluyentes; en caso contrario, se aplicará un tamaño de malla de 50 mm a partir del segundo año del Protocolo;- arrastreros de pesca de merluza negra: 60 mm;- arrastreros de pesca de peces de especies demersales de profundidad, distintas a la merluza negra:- 60 mm durante el primer año de aplicación del Protocolo,- 70 mm en años sucesivos;- buques de pesca de especies demersales distintas a la merluza negra con redes de enmalle fijas: 120 mm;- para la pesca de cebo vivo de los atuneros cañeros: 8 mm;- cerqueros atuneros: serán aplicables las normas recomendadas por la CICAA.J. Embargo y retención de buquesTodo embargo o retención de un buque pesquero que enarbole pabellón de un Estado miembro de la Comunidad efectuado en las condiciones establecidas por la legislación mauritana aplicable será notificado en un plazo de 48 horas mediante un informe a la delegación de la Comisión de las Comunidades Europeas en Mauritania indicándose las circunstancias y los motivos que lo hayan provocado.K. Transbordos de capturasLos transbordos de capturas por parte de buques de pesca de crustáceos, con excepción de las langostas, se efectuarán con los buques fondeados en puertos mauritanos.Apéndice I>PRINCIPIO DE GRÁFICO>>FIN DE GRÁFICO>Apéndice IIDIARIO DE PESCA PARA ATUNEROS>PRINCIPIO DE GRÁFICO>>FIN DE GRÁFICO>Apéndice III>PRINCIPIO DE GRÁFICO>>FIN DE GRÁFICO>Apéndice III bis>PRINCIPIO DE GRÁFICO>>FIN DE GRÁFICO>


type: wikipedia

text:
Is é An Domhnach an chéad lá den tseachtain de réir an traidisiúin Chríostaí, ach mar gur lá saoire é is é an dara lá den deireadh seachtaine é go coitianta. Rinneadh lá saoire de ionas go mbeadh Críostaithe in ann freastal ar an Aifreann (Caitliceach) agus comaoineach a ghlacadh.
 De réir na féilire Greagóraí, ní thosaíonn aois nua ar an Domhnach. De réir na féilire Eabhraí, ní thosaíonn aon bhliain ar an Domhnach. Bíonn Aoine 13 le fáil in aon mhí a thosaíonn ar an Domhnach.
 De réir seantraidisiúin Ghiúdaigh is é an Satharn an tSabóid. Ina lán teangacha is ionann na focail atá ar 'Shatharn' agus ar ‘Shabóid,' cé go ndéanann eaglaisí ceartchreidmheacha idirdhealú idir an Satharn agus lá na Sabóide. Is annamh a thugann Caitlicigh an tSabóid ar an lá, ach is nós le go leor Protastúnach 'an tSabóid' a thabhairt ar an Domhnach.
 Sa chuid is mó den Eoraip agus i Meiriceá Theas (seachas sa Bhrasaíl) is é an Domhnach an lá deireanach den tseachtain. I dtíortha eile, dála SAM, is é an chéad lá é, barúil thraidisiúnta a tháinig anuas ó na Seanghiúdaigh, ó na Seanéigiptigh agus ón Impireacht Naofa Rómhánach. De réir an ISO 8601, is é an Luan an chéad lá agus is é an Domhnach an seachtú lá.
 Dar le haicmí áirithe Críostaí a bhfuil dearcadh ceartchreidmheach nó piúratánach acu, ní dhéantar obair ar bith Dé Domhnach, cé is moite de chúrsaí adhartha nó de ghníomh práinne.
 Is lá mór spóirt é an Domhnach. I SAM imrítear an pheil Dé Domhnaigh, agus Dé Sathairn agus Dé Luain freisin. (Imrítear peil choláisteach ar an Sathairn agus peil mheánscoile ar an Aoine.) Imrítear formhór na gcluichí Gaelacha (peil, iománaíocht agus camógaíocht) ar an Domhnach, agus is minic a athraítear am freastail sna séipéil nuair a bhíonn cluiche tábhachtach á imirt.
 Sa chuid den domhan a tháinig faoi anáil na Críostaíochta, is gnách le hoifigí stáit, le rialtais áitiúil, le cúirteanna agus eile dúnadh Dé Domhnaigh. Ní fada ó bhí sé ina raic sa Bhreatain nuair a chinn an rialtas go mbeadh cead trádála ag gnólachtaí áirithe Dé Domhnaigh, agus is annamh tráchtáil ar siúl Dé Domhnaigh idtíortha a bhfuil traidisiún Caitliceach iontu. I SAM agus san Eoraip bíonn uaireanta oscailte na siopaí níos giorra de ghnáth ar an Domhnach.
 I dtíortha Béarla craolaíonn a lán stáisiún teilifíse a gcuid clár polaitiúil Dé Domhnaigh. Bhíonn eagrán níos toirtiúla de na nuachtáin ar fáil ar an Domhnach, agus iris lándaite agus forlíonta spóirt agus cultúir leo go minic .
 Laethanta na seachtaine
 Féilire


type: other

text:
Cassatieverzoek Veghelse verdachte in Posbankmoord gehonoreerd - Meierijstad
 Cassatieverzoek Veghelse verdachte in Posbankmoord gehonoreerd
 Datum: 25 juli 2020 09:29
 Laatste update: 25-07-2020 09:29
 Het gerechtshof Den Haag heeft vrijdag 24 juli beslissingen genomen op onderzoeksverzoeken in de zaak Posbank. In een regiezitting op 23 juli jl. deden de verdediging en het openbaar ministerie verzoeken in deze zaak. De zaak gaat over een misdrijf uit 2003. De verdachten van de Posbankmoord komen uit Boekel en Veghel.
 In maart 2018 zijn 2 verdachten voor het medeplegen van de moord op A. Wiegmink en opzettelijke brandstichting veroordeeld tot gevangenisstraffen voor de duur van 18 jaren. Dit was een veroordeling van het gerechtshof Arnhem-Leeuwarden. In de zaak van de verdachte R. zijn hierbij verklaringen voor het bewijs gebruikt, die hij gedurende een undercovertraject heeft afgelegd. In deze verklaringen heeft de man toegegeven samen met zijn mededader de moord te hebben gepleegd. Verdachte R. heeft tegen deze uitspraak cassatie ingesteld, omdat hij stelt dat hij die verklaringen niet in vrijheid heeft afgelegd en dat zijn bekentenis vals is. De Hoge Raad heeft de uitspraak van het gerechtshof Arnhem-Leeuwarden vernietigd en heeft vervolgens bepaald dat het gerechtshof in Den Haag opnieuw onderzoek moet doen in deze zaak.
 Vrijdag heeft het Haagse gerechtshof bij een tussenuitspraak bepaald op welk gebied nader onderzoek dient te worden uitgevoerd. Het gaat hierbij met name om het opnieuw uitluisteren van in eerder stadia van het onderzoek afgeluisterde telefoongesprekken, het nogmaals horen van een politioneel informant en het laten opmaken van een rapportage door een deskundige met betrekking tot de invloed die het undercovertraject mogelijk op de (betrouwbaarheid) van de verklaringen van de verdachte heeft gehad.
 Het gerechtshof verwacht in het begin van 2021 met de inhoudelijke behandeling van de zaak te kunnen starten.
 Faillissement Maison van den Boer dreigt alsnog


text:
 7.9.2006
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 245/3
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 57/2006
 (2006. gada 2. jūnijs),
 ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2005. gada 8. jūlija Lēmumu Nr. 101/2005 (1).
 (2)
 Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 29. augusta Lēmums 2005/631/EK attiecībā uz pamatprasībām, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/5/EK, kas nodrošina pieeju Cospas-Sarsat vietu norādošām bākām avārijas dienestu lietošanai (2),
 IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
 1. pants
 Pēc Līguma II pielikuma XVIII nodaļas 4.zzn punkta (Komisijas Lēmums 2005/53/EK) pievieno šādu punktu:
 “4.zzo.
 32005 D 0631: Komisijas 2005. gada 29. augusta Lēmumu 2005/631/EK attiecībā uz pamatprasībām, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/5/EK, kas nodrošina pieeju Cospas-Sarsat vietu norādošām bākām avārijas dienestu lietošanai (OV L 225, 31.8.2005., 28. lpp.).”
 2. pants
 Lēmuma 2005/631/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 3. jūnijā, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
 Briselē, 2006. gada 2. jūnijā
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā —
 priekšsēdētājs
 R. WRIGHT
 (1) OV L 306, 24.11.2005., 32. lpp.
 (2) OV L 225, 31.8.2005., 28. lpp.
 (3) Nav norādītas konstitucionālās prasības.


text:
 Grever, baroner og husmænd
 John Erichsen og Ditlev Tamm:
 Grever, baroner og husmænd -
 Opgøret med de store danske godser 1919.
 348 sider, ill., 399,95 kr.
 Gyldendals Forlag >
 I 1660 indførtes enevælden i Danmark. I 1665 indførtes Kongeloven. I 1671 udstedte Christian V tre forordninger: Gemaksordinansen (hvem havde adgang til kongen), Rangforordningen (det nye sociale hierarki) og Grevernes og friherrernes (baronernes) privilegier (hvem kunne optages i den nye adelsstand og med hvilke privilegier).
 Penneføreren var Peder Schumacher Griffenfeld, som dermed moderniserede den danske statsforvaltning. Han var af tysk afstamning, og hans inspiration var fra det øvrige Europa.
 Med enevældens indførelse gjorde man op med den gamle ur(fødsels)adel, som havde direkte adgang til kongen, og som kunne vælge og afsætte kongen, valgkongedømmet. Med enevælden indførtes arvekongedømmet og med de nævnte forordninger skabtes titeladelen.
 Man skulle ansøge kongen om at blive optaget som greve eller baron. Det fremgår af forordningen, hvilke betingelser der var, og hvilke forpligtelser og rettigheder der fulgte med. Fællesbetegnelsen for grevskaber og baronier samt senere også for stamhuse og fideikommisser var: majorater.
 Det vigtigste i forbindelse med denne bog var, at majoraterne skulle gå samlet i arv til den ældste søn (eller datter i manglen på sønner), at de var skattefri, at de ikke kunne sælges helt eller delvist og at de ikke kunne retsforfølges.
 I 1849 indførtes den nye grundlov. Det betød enevældens afskaffelse. I § 97 afskaffedes adelens forrettigheder og efter § 98 (nuværende grundlov § 84) kunne der ikke oprettes nye majorater, og det var samtidig en ”løfteparagraf”, idet der stod: ved lov skal (det) nærmere ordnes, hvorledes de nu bestående kunne overgå til fri ejendom. Dét som senere blev kaldt ”afløsningen”.
 Det er dét, som bogen handler om: afløsningen. Som først kom i 1919.
 At der gik så lang tid fra bestemmelse til udførelse betød, at de politiske betingelser havde ændret sig radikalt. Inspirationen kom ikke kun fra Danmark, men fra hele Europa, fra USA og fra Rusland. Kampe om politisk magt og jordreformer havde hærget overalt med revolutioner, revolter, optøjer med videre. Fra den franske revolution til den russiske. Nogle steder meget voldeligt og blodigt.
 I Danmark i 1919 huggede man ikke i adelen. Man huggede fra adelen. Det er også dét, bogen handler om.
 Bogen er inddelt i 10 afsnit. De tre første behandler baggrunden for enevælden, oprettelsen af majoraterne og tiden fra grundlovens vedtagelse i 1849 til loven om afløsning i 1919.
 Det næste afsnit omhandler lovens tilblivelse og vedtagelse i perioden fra systemskiftet i 1901 og til 1919. Det er et fremragende studie i politisk spilfægteri, rævekager, forhandlinger og ”det muliges” politik. Den politiske virkelighed var nu en helt anden, end dengang majoraterne blev til. Socialismen var i fremmarch, det radikale venstre var dannet som husmændenes parti, afvandringen fra land til by var et stort og stigende problem, de jordløse landboere krævede jord, ”jordhungeren” var stor. Afløsningen, som blev en realitet, var det mulige politiske svar på de mange problemer. Den holdt dog kun i et par årtier eller tre. Mellemkrigsårenes økonomiske udvikling medførte, at de meget små husmandsbrug, som var resultatet af afløsningen, var for små til at være grundlag for en families liv. De små brug blev efterhånden lagt sammen til større ejendomme.
 Det fremgår af bogen, at hvis de tidligere forsøg på at opfylde løfteparagraffen fra 1849-grundloven havde ført til resultater, kunne det nok have ført til lempeligere ordninger, end dem som blev gennemført i 1919.
 Ét af de store juridiske problemer var, om grundlovens bestemmelse om ejendomsrettens ukrænkelighed og deraf den følgende beskyttelse af den private ejendomsret, § 87 (nuværende § 73), kunne gå forud for inddragelse af gods og formue fra adelen. Dette spørgsmål indbragtes for Østre Landsret, som gav adelen medhold. Staten ankede til Højesteret, som gav Statsminister Zahle ret. Det var ikke konfiskation eller ekspropriation. Det var statsmagtens ret til regulering af rigets forhold.
 Dette handler det næste afsnit i bogen om. Det er spændende læsning for alle. Ikke kun jurister. Der redegøres for parternes synspunkter og højesterets votering og de overvejelser, som dommerne gjorde sig. Der var ikke enighed, men flertallet vandt.
 Spørgsmålet var jo også, om højesteret skulle benytte sig af muligheden for at underkende statsmagtens ret til at bestemme landets anliggender på et politisk sprængfarligt område. Magtens tredeling var til eksamen. Her mødtes juraen og politikken, hvilket læseren hele tiden skal holde sig for øje. Man skal ikke blande de to ting sammen. Det gør det lidt lettere at forstå sammenhængen og resultatet af lovgivningen. Der redegøres fremragende for det i bogen.
 Fra især USA havde man set, at den højeste domstol ikke holdt sig tilbage fra at omstøde eller underkende de love, som var blevet vedtaget. Og det gælder jo stadigvæk. Senere er begrebet forfatningsdomstol dukket op i for eksempel Tyskland, men i Danmark var det dengang og også nu de almindelige domstole, som skulle og skal stå vagt for befolkningen overfor overgreb fra Regeringen og Folketingets side.
 Det fremgår af bogen, at højesteret blandt andet overvejede, hvad resultatet af en underkendelse af loven ville blive. Det var vel næsten en uomgængelig realitet, at der skulle ske ét eller andet for at løse de ovennævnte politiske problemer. En underkendelse kunne føre til meget grimmere ting end en statsafgift og en aflevering af landbrugsjord. Majoraterne overgik jo også til fri ejendom, uden de restriktioner enevælden havde pålagt dem for at blive majorater.
 Man mærker nok forfatternes opfattelse af sagen, men der redegøres loyalt for det politiske/institutionelle (!) valg, højesteret tog. Et valg som ikke kun holdt sig til den strikte jura, men også overvejede og tog hensyn til det mulige resultat af det modsatte valg. Forfatterne mener, at mindretallet i højesteret tænkte på sagen, medens flertallet også tænkte institutionelt.
 Først med Tvindsagen satte højesteret hælene i overfor Folketinget, men sagerne kan ikke sammenlignes. Dén sag drejede sig mere om forskelsbehandling af skoler, og ikke generelle bestemmelser for alle skoler.
 Majoraterne skulle (i meget korte træk) betale en afgift på 20/25 % af godsets samlede værdi og aflevere en tredjedel af jorden til brug for udstykning. Nogle majorater forblødte af den kur.
 Den midterste del af bogen er en smuk samling af fotografier af de majorater, som eksisterede dengang. Der var i alt 76 majorater med jord: 21 grevskaber, 14 baronier, 31 stamhuse og 8 fideikommisgodser og slægtsgodser.
 Lovens vedtagelse medførte et efter nutidens målestok beskedent bureaukrati og embedsværk. Der oprettedes et Lensnævn og en Lenskontrol. Til formand for nævnet og leder af kontrollen udnævntes kontorchef Lauritz Ingerslev. I dette afsnit gennemgås nævnets etablering og arbejdsgang, med to godser som eksempler. Lauritz Ingerslev blev rost for sin administration af lensafløsningen. Også af majoratsbesidderne som opfattede ham som en fair modstander i sagerne.
 I et kort afsnit ser forfatterne på resultatet af lensafløsningen set fra husmændenes side. Jord blev udstykket efter bonitet, små ejendomme blev bygget efter datidens byggeskik. Det radikale venstre havde fået gennemført sin politik. Men som allerede nævnt ændrede de landspolitiske og økonomiske forhold sig meget hurtigt og brugene viste sig at være for små.
 Et område, som ikke har været gjort til genstand for så megen omtale som selve jordfordelingen, er spørgsmålet om, hvad der skulle ske med godsernes og gårdenes indbo og løsøre. Som følge af lovens § 1 skulle dette som udgangspunkt indgå i vurderingen af majoratets værdi og overgå til fri ejendom, når loven blev vedtaget. Men i følge lovens § 6 skal ”genstande af kunstnerisk eller historisk værdi, der har almindelig interesse ... forblive her i landet og kan, forsaavidt de udgør en samling, gøres tilgængelige for almenheden efter regler, der fastsættes af nævnet...”. Ved salg af sådanne genstande skulle der betales afgift som af det øvrige gods, og staten havde forkøbsret til en vurdering fastsat af... undervisningsministeren!
 Til at vurdere genstandene og forhandle med majoratsbesidderne om hvilke genstande, der var af almindelig interesse antog man lederen af Frederiksborgmuseet, inspektør Otto Andrup. Det var måske ikke et klogt valg, men i hvert fald for nutiden et meget underholdende valg. Andrup viste sig at være en hæmningsløs samler og krejler. Han indgik underhåndsaftaler med majoratsbesidderne, hvis de havde genstande, han gerne ville have til sit museum, eller som han mente, at andre museer gerne ville have i deres samlinger. Somme tider sagde disse nej tak! Andrup måtte flere gange stille til ”kammeratlig samtale” hos Ingerslev, han fik skrevne forholdsordrer, han blev genstand for skandaleberetninger i dagbladene, han ragede især til sig til sit eget museum og ikke mindst: han var 100 % inhabil! Ét af Andrups esser var, at hvis han udnævnte nogle genstande (mønter, bøger, medaljer, håndskrifter m.m.) til samlinger, skulle der være adgang for almenheden til at komme og se dem. Oh skræk! At få almenheden rendende for at se på samlingerne? Nej tak!
 Ikke desto mindre var nogle af hans modparter tilsyneladende tilfredse med, at de kunne ”handle” med Andrup om vurderingerne og om, hvilke genstande de skulle aflevere til museerne eller frede.
 Resultatet var, at nogle store samlinger og omkring 200 kunstværker af forskellig slags blev afleveret til forskellige museer.
 Det er på én gang et meget underholdende og et meget sørgeligt kapitel i bogen. Der redegøres fint og grundigt for hele processen og Andrups krumspring og meritter. Og den lille grimme djævel på venstre skulder hvisker, at det måske var godt, at nogle uvurderlige kunstgenstande blev bevaret i Danmark, at de blev offentligt tilgængelige og at de bliver vedligeholdt på bedste vis. Men sig det ikke højt, hvis der er en majoratsbesidder eller en efterkommer i nærheden.
 Bogens indledende afsnit kaldes ouverturen. Det sidste kaldes slutspillet. Her resumerer, vurderer og filosoferer de to forfattere frit over hele sagen og dens resultat uden binding af historiskfaglige principper. Nogle af deres tanker er medtaget ovenfor.
 Men ville højesteret i 2014 have bestemt anderledes? Næppe. –
 Ville Menneskerettighedsdomstolen? Måske. – Hvad ville der være sket, hvis højesteret havde stemt anderledes? Voldelig revolution?
 Bogen har flere bilag, som underbygger, udvider og forklarer. Syv bilag gengiver de omhandlede love, oversigter over majoraterne før og efter afløsningen m.m.
 Herudover er der en ordliste med definitioner på de faglige begreber, bibliografi, litteratur og kilder.
 Endelig er der et register over personer og ét over stednavne.
 Professor dr.jur. Knud Illum stillede under en forelæsning om ejendomsrettens grænser et retorisk spørgsmål til de studerende. En ung student indledte sit svar med ”Jeg mener...”, men han blev straks afbrudt af professor Illum: ”Når De er blevet dr. jur. og har været professor i 30 år, vil Deres personlige mening MÅSKE være af interesse. Indtil da bør De holde Dem til den anerkendte retsvidenskab.” – Hvormed professor Illum mente hans egen lærebog.
 Det fremgår, at de to forfattere til denne bog begge er lærde og kloge. Og de må meget gerne fremkomme med dels deres eksakte og dokumenterede historiske, kunsthistoriske og juridiske viden dels deres helt klare personlige holdninger til sagen eller rettere: de mange forskellige sider af sagen. Forfatterne har vores fulde interesse.
 Bogen er udgivet med støtte til forskningen af Augustinus Fonden, medens bogens trykning er bekostet af Margot og Thorvald Dreyers Fond. Det er en meget smuk bog
 Året er stadig ungt, men denne bog bør være med i opløbet til kåring af årets bedste historiske bog. Læs den – nyd den!


text:
Nr. L 100/ 12 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 19 . 4. 88
 BESCHLUSS Nr. 3/87 DES GEMISCHTEN AUSSCHUSSES EWG-SCHWEDEN
 vom 11 . Dezember 1987
 zur Änderung von Protokoll Nr. 3 im Hinblick auf die Festlegung der Bestim
 mungen für die Anwendung des Beschlusses Nr. 3/86 auf Spanien, die Kanari
 schen Inseln, Ceuta und Melilla
 DER GEMISCHTE AUSSCHUSS — erfaßt sind, die in Spanien im Rahmen von
 Artikel 8 Absatz 1 ausgestellt werden.
 gestützt auf das am 22. Juli 1972 in Brüssel unterzeich
 nete Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschafts b) Die Absätze 2 bis 4 über das Anbringen des
 gemeinschaft und dem Königreich Schweden, Vermerks ,ES' finden sinngemäß auf die
 gestützt auf das Protokoll Nr. 3 über die Bestimmung des Rechnungen Anwendung, die im Rahmen von
 Begriffs „Erzeugnisse mit Ursprung in" oder „Ursprungs  Artikel 8 Absatz 1 ausgestellt werden."
 er^eugnisse" und über die Methoden der Zusammenarbeit
 der Verwaltungen, nachstehend Protokoll Nr. 3 genannt, 2. In Artikel 25b wird dem Absatz 4 folgender Unterab
 und insbesondere auf Artikel 28, satz angefügt :
 in Erwägung nachstehender Gründe : „Werden Rechnungen auf den Kanarischen Inseln, in
 Ceuta und in Melilla im Rahmen von Artikel 8 Absatz
 Das Protokoll Nr. 3 ist durch den Beschluß Nr. 2/86 des
 Gemischten Ausschusses EWG-Schweden vom 13 . Mai 1 ausgestellt, so sind der Ausführer oder sein bevoll
 1986 wegen des Beitritts Spaniens und Portugals zu den mächtigter Vertreter verpflichtet, Ursprungserzeugnisse
 der Kanarischen Inseln, Ceutas und Melillas klar und
 Europäischen Gemeinschaften geändert worden, damit
 deutlich mit dem Vermerk ,CCM' zu bezeichnen."
 die Handelsregelung, die in den infolge dieses Beitritts
 geschlossenen Protokollen vorgesehen ist, ordnungs
 gemäß angewandt werden kann.
 Artikel .2
 Um den Vereinfachungen der Dokumentation über den
 Ursprungsnachweis, wie sie in das Protokoll Nr. 3 durch Dieser Beschluß tritt am Tag seiner Annahme in Kraft.
 den Beschluß Nr. 3/86 des Gemischten Ausschusses
 EWG-Schweden vom 8 . Dezember 1986 aufgenommen
 worden sind, Rechnung zu tragen, ist es erforderlich, die Er gilt ab 1 . Juli 1987. Der in Artikel 1 Nummer 1 dieses
 Vorschriften der Artikel 24 und 25b von Protokoll Nr. 3 Beschlusses enthaltene Artikel 24 Absatz 6 gilt bis zum
 31 . Dezember 1992.
 in bezug auf den Beitritt von Spanien und Portugal zu
 ergänzen —
 BESCHLIESST : Geschehen zu Brüssel am 11 . Dezember 1987
 Artikel 1
 Das Protokoll Nr. 3 wird wie folgt geändert : Im Namen des Gemischten Ausschusses
 1 . Dem Artikel 24 wird folgender Absatz angefügt : Der Präsident
 „(6) a) Absatz 1 Buchstabe a) findet sinngemäß auf die
 Waren Anwendung, welche von Rechnungen Stig BRATTSTRÖM