text:
 19.11.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 302/71
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/2079
 z 18. novembra 2015,
 ktorým sa otvára dovozná colná kvóta Únie na čerstvé a mrazené hovädzie a teľacie mäso s pôvodom na Ukrajine a ktorým sa stanovuje jej správa
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 187 písm. a), c) a d),
 keďže:
 (1)
 Rozhodnutím Rady 2014/668/EÚ (2) Rada schválila podpis v mene Európskej únie a predbežné vykonávanie Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej (ďalej len „dohoda“). V uvedenej dohode sa stanovuje odstránenie ciel na dovoz tovaru s pôvodom na Ukrajine v súlade s jej prílohou I-A ku kapitole I. V dodatku k uvedenej prílohe sa stanovuje colná kvóta Únie na hovädzie a teľacie mäso.
 (2)
 Až do nadobudnutia platnosti uvedenej dohody je v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 374/2014 (3) dovozná colná kvóta na hovädzie a teľacie mäso na roky 2014 a 2015 otvorená a spravovaná v súlade s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 411/2014 (4).
 (3)
 Dohoda sa bude predbežne uplatňovať od 1. januára 2016. Preto je potrebné na obdobie od 1. januára 2016 otvoriť obdobia ročnej dovoznej colnej kvóty. S cieľom pripísať náležitý význam požiadavkám na zásobovanie existujúceho a vytvárajúceho sa výrobného, spracovateľského a spotrebiteľského trhu v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa v Únii z hľadiska konkurencieschopnosti, istoty a kontinuity dodávok, ako aj potrebe udržiavať rovnováhu daného trhu, je vhodné, aby Komisia spravovala uvedené kvóty v súlade s článkom 184 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013.
 (4)
 V článku 6 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1301/2006 (5) sa stanovuje, že v nariadeniach Komisie upravujúcich danú dovoznú colnú kvótu sa môže stanoviť uplatnenie systému, podľa ktorého sa kvóty spravujú prostredníctvom udelenia dovozných práv ako prvého kroku a vydaním dovozných licencií ako druhého kroku. Takýto systém by hospodárskym subjektom, ktoré získali dovozné práva, umožnil rozhodnúť sa počas obdobia kvóty a na základe ich aktuálnych obchodných tokov, kedy budú chcieť požiadať o dovozné licencie.
 (5)
 Nariadením Komisie (ES) č. 376/2008 (6) sa stanovujú spoločné podrobné pravidlá uplatňovania systému dovozných a vývozných licencií a certifikátov s vopred stanovenou sadzbou náhrady pre poľnohospodárske výrobky a nariadením Komisie (ES) č. 382/2008 (7) sa stanovujú pravidlá uplatňovania dovozných a vývozných licencií v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa. Uvedené nariadenia by sa mali uplatňovať na dovozné licencie vydávané v súlade s týmto nariadením, okrem prípadov, v ktorých je vhodné uplatniť výnimky.
 (6)
 Okrem toho by sa ustanovenia nariadenia (ES) č. 1301/2006, ktoré sa týkajú žiadostí o dovozné práva, postavenia žiadateľov a vydávania dovozných licencií, mali uplatňovať na dovozné licencie vydávané podľa tohto nariadenia bez toho, aby boli dotknuté dodatočné podmienky stanovené v tomto nariadení.
 (7)
 Na zabezpečenie riadnej správy colných kvót by sa mala v čase predloženia žiadosti o dovozné práva zložiť zábezpeka.
 (8)
 Hospodárske subjekty by mali mať povinnosť požiadať o dovozné licencie pre všetky pridelené dovozné práva dodržiavajúc povinnosť uvedenú v článku 23 ods. 1 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 907/2014 (8).
 (9)
 Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1001/2013 (9) sa nahradili niektoré číselné znaky KN v prílohe I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 (10) novými číselnými znakmi KN, ktoré sú odlišné od číselných znakov KN uvedených v dodatku k prílohe I-A ku kapitole I dohody. Nové číselné znaky KN by sa preto mali zohľadniť v prílohe I k tomuto nariadeniu.
 (10)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Otvorenie a správa colnej kvóty
 1. Týmto nariadením sa od roku 2016 otvára a spravuje ročná dovozná colná kvóta na výrobky uvedené v prílohe I, a to na obdobie od 1. januára do 31. decembra.
 2. Množstvo výrobkov, na ktoré sa vzťahuje kvóta uvedená v odseku 1, uplatniteľná colná sadzba, ako aj poradové čísla sú stanovené v prílohe I.
 3. Dovozná colná kvóta uvedená v odseku 1 sa spravuje v súlade s metódou uvedenou v článku 184 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 a prostredníctvom udelenia dovozných práv ako prvého kroku a vydania dovozných licencií ako druhého kroku.
 4. Pokiaľ sa v tomto nariadení nestanovuje inak, uplatňujú sa nariadenia (ES) č. 1301/2006, (ES) č. 376/2008 a (ES) 382/2008.
 Článok 2
 Obdobia dovoznej colnej kvóty
 Množstvo výrobkov stanovené pre ročnú dovoznú colnú kvótu pre poradové číslo uvedené v prílohe I sa rozdelí na štyri čiastkové obdobia takto:
 a)
 25 % od 1. januára do 31. marca;
 b)
 25 % od 1. apríla do 30. júna;
 c)
 25 % od 1. júla do 30. septembra;
 d)
 25 % od 1. októbra do 31. decembra.
 Článok 3
 Žiadosti o dovozné práva a pridelenie dovozných práv
 1. Žiadosti o dovozné práva sa podávajú počas prvých siedmich dní mesiaca, ktorý predchádza každému z čiastkových období uvedených v článku 2.
 2. Pri predkladaní žiadosti o dovozné práva sa zloží zábezpeka vo výške 6 EUR na 100 kilogramov čistej hmotnosti.
 3. Žiadatelia o dovozné práva musia pri predložení svojej prvej žiadosti na daný rok kvóty predložiť dôkaz, že doviezli určité množstvo hovädzieho mäsa, ktoré patrí pod číselné znaky KN 0201 alebo 0202, alebo že toto množstvo bolo dovezené v ich mene v zmysle príslušných colných predpisov (ďalej len „referenčné množstvo“). Tento dôkaz sa vzťahuje na 12-mesačné obdobie, ktoré uplynie jeden mesiac pred podaním ich prvej žiadosti. Spoločnosť vytvorená fúziou spoločností, z ktorých každá doviezla referenčné množstvá, môže na účely žiadosti tieto referenčné množstvá sčítať.
 4. Celkové množstvo výrobkov, na ktoré sa žiadosť o dovozné práva predložená v jednom z čiastkových období uvedených v článku 2 vzťahuje, nesmie presiahnuť 25 % referenčného množstva žiadateľa. Príslušný orgán zamietne žiadosti, ktoré nespĺňajú toto pravidlo.
 5. Členské štáty oznámia Komisii do 14. dňa mesiaca, v ktorom sa predkladajú žiadosti, celkové množstvá (vrátane nulových priznaní), ktoré sú predmetom všetkých žiadostí, vyjadrené v kilogramoch hmotnosti výrobku.
 6. Dovozné práva sa udeľujú od 23. dňa mesiaca, v ktorom sa žiadosti predkladajú, najneskôr však do posledného dňa uvedeného mesiaca.
 7. Ak sa v dôsledku alokačného koeficientu uvedeného v článku 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1301/2006 udelí menej dovozných práv, než je počet, o ktorý sa žiadalo, zábezpeka zložená v súlade s článkom 3 ods. 2 tohto nariadenia sa bezodkladne uvoľní v príslušnom pomere.
 8. Dovozné práva sú platné od prvého dňa čiastkového obdobia, za ktoré sa žiadosť predložila, do konca obdobia ročnej kvóty. Dovozné práva sú neprenosné.
 Článok 4
 Žiadosti o dovozné licencie a udelenie dovozných licencií
 1. Množstvá, ktoré boli pridelené v rámci dovoznej colnej kvóty uvedenej v článku 1 ods. 1, sa môžu prepustiť do voľného obehu po predložení dovoznej licencie.
 2. Žiadosti o dovozné licencie musia pokrývať celkové množstvo pridelených dovozných práv. Povinnosť uvedená v článku 23 ods. 1 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 907/2014 sa musí dodržať.
 3. Žiadosti o dovozné licencie sa môžu podávať len v členskom štáte, v ktorom žiadateľ požiadal o dovozné práva a získal ich v rámci dovoznej colnej kvóty uvedenej v článku 1 ods. 1
 4. Každé vydanie dovoznej licencie vedie k zodpovedajúcemu zníženiu získaných dovozných práv a zábezpeka zložená v súlade s článkom 3 ods. 2 sa bezodkladne uvoľní v príslušnom pomere.
 5. Dovozné licencie sa vydávajú na žiadosť a v mene hospodárskeho subjektu, ktorý získal dovozné práva.
 6. Žiadosti o dovozné licencie sa môžu vzťahovať len na jedno poradové číslo. Môžu sa týkať viacerých výrobkov patriacich pod rôzne číselné znaky KN. V takomto prípade sa všetky číselné znaky KN uvedú v žiadosti o licenciu a v licencii v kolónke 15 a ich opis v kolónke 16.
 7. V žiadostiach o dovozné licencie a v dovozných licenciách sa musí uvádzať:
 a)
 v kolónke 8 názov „Ukrajina“ ako krajina pôvodu a políčko „áno“ označené krížikom;
 b)
 v kolónke 20 jedna z položiek uvedených v prílohe II.
 8. V každej dovoznej licencii sa uvádza množstvo pre každý číselný znak KN.
 9. Odchylne od článku 5 ods. 3 písm. b) nariadenia (ES) č. 382/2008 sú dovozné licencie platné 30 dní od skutočného dňa vydania licencie v zmysle článku 22 ods. 2 nariadenia (ES) č. 376/2008. Obdobie platnosti dovozných licencií však uplynie najneskôr 31. decembra každého obdobia dovoznej colnej kvóty.
 Článok 5
 Oznámenia Komisii
 1. Odchylne od článku 11 ods. 1 druhého pododseku nariadenia (ES) č. 1301/2006 členské štáty oznamujú Komisii najneskôr v 10. deň mesiaca nasledujúceho po poslednom dni každého čiastkového obdobia množstvá (vrátane nulových priznaní), na ktoré sa vzťahujú licencie, ktoré vydali počas daného čiastkového obdobia.
 2. Odchylne od článku 11 ods. 1 druhého pododseku nariadenia (ES) č. 1301/2006 členské štáty oznamujú Komisii množstvá (vrátane nulových priznaní), na ktoré sa vzťahujú nevyužité alebo čiastočne využité dovozné licencie a ktoré zodpovedajú rozdielu medzi množstvami, ktoré sú zapísané na zadnej strane dovozných licencií, a množstvami, na ktoré boli vydané:
 a)
 spolu s oznámeniami uvedenými v článku 3 ods. 5 tohto nariadenia týkajúcimi sa žiadostí predložených za posledné čiastkové obdobie;
 b)
 v prípade množstiev, ktoré sa ešte neoznámili v čase prvého oznámenia stanoveného v písm. a), najneskôr do 30. apríla nasledujúceho po uplynutí každého obdobia dovoznej colnej kvóty.
 3. Najneskôr 30. apríla nasledujúceho po uplynutí každého obdobia dovoznej colnej kvóty členské štáty oznamujú Komisii množstvá výrobkov, ktoré boli skutočne prepustené do voľného obehu počas daného obdobia dovoznej kvóty.
 4. V prípade oznámení uvedených v odsekoch 1, 2 a 3 sa množstvo vyjadruje v kilogramoch hmotnosti výrobku.
 Článok 6
 Nadobudnutie účinnosti
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 18. novembra 2015
 Za Komisiu
 predseda
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Rozhodnutie Rady 2014/668/EÚ z 23. júna 2014 o podpise v mene Európskej únie a predbežnom vykonávaní Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej, pokiaľ ide o jej hlavu III (okrem ustanovení týkajúcich sa zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí sú na území druhej zmluvnej strany legálne zamestnaní ako pracovníci) a hlavy IV, V, VI a VII, ako aj súvisiace prílohy a protokoly (Ú. v. EÚ L 278, 20.9.2014, s. 1).
 (3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 374/2014 zo 16. apríla 2014 o znížení alebo odstránení ciel na tovar s pôvodom na Ukrajine (Ú. v. EÚ L 118, 22.4.2014, s. 1).
 (4) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 411/2014 z 23. apríla 2014, ktorým sa otvára dovozná colná kvóta Únie na čerstvé a mrazené hovädzie a teľacie mäso s pôvodom na Ukrajine a ktorým sa stanovuje jej správa (Ú. v. EÚ L 121, 24.4.2014, s. 27).
 (5) Nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13).
 (6) Nariadenie Komisie (ES) č. 376/2008 z 23. apríla 2008, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania systému dovozných a vývozných licencií a certifikátov s vopred stanovenou sadzbou náhrady pre poľnohospodárske výrobky (Ú. v. EÚ L 114, 26.4.2008, s. 3).
 (7) Nariadenie Komisie (ES) č. 382/2008 z 21. apríla 2008 o pravidlách uplatňovania dovozných a vývozných povolení v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa (Ú. v. EÚ L 115, 29.4.2008, s. 10).
 (8) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 907/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013, pokiaľ ide o platobné agentúry a ostatné orgány, finančné hospodárenie, schvaľovanie účtovných závierok, zábezpeky a používanie eura (Ú. v. EÚ L 255, 28.8.2014, s. 18).
 (9) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1001/2013 zo 4. októbra 2013, ktorým sa mení príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. EÚ L 290, 31.10.2013, s. 1).
 (10) Nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1).
 PRÍLOHA I
 Bez ohľadu na pravidlá výkladu kombinovanej nomenklatúry sa znenie opisu výrobkov pokladá len za orientačné, keďže uplatniteľnosť preferenčných opatrení sa v kontexte tejto prílohy určuje na základe rozsahu číselných znakov KN.
 Poradové číslo
 Číselné znaky KN
 Opis
 Množstvo v tonách (netto hmotnosť)
 Uplatniteľné clo
 (EUR/tona)
 09.4270
 0201 10 00
 0201 20 20
 0201 20 30
 0201 20 50
 0201 20 90
 0201 30 00
 0202 10 00
 0202 20 10
 0202 20 30
 0202 20 50
 0202 20 90
 0202 30 10
 0202 30 50
 0202 30 90
 Mäso z hovädzích zvierat, čerstvé, chladené alebo mrazené
 12 000
 0
 PRÍLOHA II
 Údaje uvedené v článku 4 ods. 7 písm. b)
 —
 po bulharsky: Регламент за изпълнение (ЕC) 2015/2079
 —
 po španielsky: Reglamento de Ejecución (UE) 2015/2079
 —
 po česky: Prováděcí nařízení (EU) 2015/2079
 —
 po dánsky: Gennemførelsesforordning (EU) 2015/2079
 —
 po nemecky: Durchführungsverordnung (EU) 2015/2079
 —
 po estónsky: Rakendusmäärus (EL) 2015/2079
 —
 po grécky: Εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) 2015/2079
 —
 po anglicky: Implementing Regulation (EU) 2015/2079
 —
 po francúzsky: Règlement d'exécution (UE) 2015/2079
 —
 po chorvátsky: Provedbena uredba (EU) 2015/2079
 —
 po taliansky: Regolamento di esecuzione (UE) 2015/2079
 —
 po lotyšsky: Īstenošanas regula (ES) 2015/2079
 —
 po litovsky: Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2079
 —
 po maďarsky: (EU) 2015/2079 végrehajtási rendelet
 —
 po maltsky: Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) 2015/2079
 —
 po holandsky: Uitvoeringsverordening (EU) 2015/2079
 —
 po poľsky: Rozporządzenie wykonawcze (UE) 2015/2079
 —
 po portugalsky: Regulamento de Execução (UE) 2015/2079
 —
 po rumunsky: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2079
 —
 po slovensky: Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2015/2079
 —
 po slovinsky: Izvedbena uredba (EU) 2015/2079
 —
 po fínsky: Täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2079
 —
 po švédsky: Genomförandeförordning (EU) 2015/2079


type: other

text:
archive-ee.com: rally.ee - rally.ee > Võistlused > Autoralli > Bulgaaria > Bulgaaria ralli
 rally.ee > Võistlused > Autoralli > Bulgaaria > Bulgaaria ralli
 05 SS1 Batak Lake 1 31 77 km 09 07 10 11 38 SS2 Belmeken Lake 1 27 57 km 09 07 10 14 37 SS3 Batak Lake 2 31 77 km 09 07 10 16 10 SS4 Belmeken Lake 2 27 57 km 10 07 10 07 43 SS5 Sestrimo 1 27 46 km 10 07 10 09 36 SS6 Peshtera 1 18 13 km 10 07 10 10 54 SS7 Lyubnitsa 1 24 86 km 10 07 10 13 22 SS8 Sestrimo 2 27 46 km 10 07 10 15 15 SS9 Peshtera 2 18 13 km 10 07 10 16 33 SS10 Lyubnitsa 2 24 86 km 11 07 10 08 46 SS11 Muhovo 1 29 53 km 11 07 10 09 28 SS12 Slavovitsa 1 17 73 km 11 07 10 11 52 SS13 Muhovo 2 29 53 km 11 07 10 12 34 SS14 Slavovitsa 2 17 73 km Look for more Pieteikumu saraksts Rezultāti Autoralli MM võistluste punktiseis pärast 2010 a 7 etappi Bulgaaria ralli võitjad 1970 2009 Sezonas 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 Jaunumi Sebastien Loeb alistas konkurendid Bulgaaria asfaldil Kruuda Bulgaaria MM rallil kahekümne parema hulgas Petter Solberg Bulgaaria ralli testikatsel kiireim Petter Solbergi kaardilugejaks saab Chris Patterson Sezonas kopvērtējums pärast Klass piloot 1 S Loeb 151 2 S Ogier 100 3 M Hirvonen 86 4 J Latvala 80 5 P Solberg 78 Maailmameistrivõistlused Bulgaaria ralli Toimumisaeg 09 07 11 07 2010 Toimumiskoht Bulgaaria Borovetz Rīkotājs UAB Lisainfo Võislus kuulub punktiarvestusse Juunioride maailmameistrivõistlused Maailmameistrivõistlused Lietotājvārds Parole Reģistrēties Aizmirsi paroli Šīs nedēļas ziņu tops 24 01 2016 Lätis võidutsesid Kalle Rovanperä ja Risto Pietiläinen 0 945 24 01 2016 Ott Tänak Hea algus hooajale on tehtud 0 798 29 01 2016 Jarkko Nikara ralli liider Sander Pärn seitsmendal kohal
 Original URL path: http://www.rally.ee/?a=a018&b=3999 (2016-01-31)
 aastal Eestis korraldatud rallit pead kõige õnnestunumaks Võrumaa talveralli Harju ralli Estonia ralli Tallinna ralli Tartu ralli Saaremaa ralli Balsot Rezultāti Iesaki ziņu rally ee lietotājs var nosūtiīt mums ieteikumus vai informāciju par jaunumiem E pasts adrese Nosūtīt ziņu Partneri timoanis eu rallifotod eu autod ee Avaleht Võistlused Autoralli Bulgaaria Bulgaaria ralli Atpakaļ Drukāt Sezonas 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 Jaunumi Bulgaaria ralli võitis Iliev prantslase Jean Josephi ees Euroopa meistrisari jätkub asfaldiralliga Bulgaarias Bulgaaria ralli Toimumisaeg 06 07 08 07 2007 Toimumiskoht Bulgaaria Borovetz Lisainfo Võislus kuulub punktiarvestusse Euroopa meistrivõistlused 38 Bulgaaria ralli Lietotājvārds Parole Reģistrēties Aizmirsi paroli Šīs nedēļas ziņu tops 24 01 2016 Lätis võidutsesid Kalle Rovanperä ja Risto Pietiläinen 0 945 24 01 2016 Ott Tänak Hea algus hooajale on tehtud 0 798 29 01 2016 Jarkko Nikara ralli liider Sander Pärn seitsmendal kohal 0 429 Pilns ziņu saraksts Foto reportāžas 24 01 2016 Österby jäärada 24 01 2016 by Kaido 1 09 01 2016 Piiroja jäärada 2016 0 20 12 2015 Kiltsi rahvasprint 19 12 2015 0 Skatīties bildes Diskusijas 29 01 2016 14 51 Villa Müllerbeck Otepää rahvasprint 06 02 2016 7 26 01 2016 23 59 Rally Sarma 2016
 Original URL path: http://www.rally.ee/?a=a018&b=3052 (2016-01-31)
 Toimumisaeg 08 07 10 07 2005 Toimumiskoht Bulgaaria Borovetz Lisainfo Võislus kuulub punktiarvestusse Euroopa meistrivõistlused 36 rahvusvaheline Bulgaaria ralli Võistlusraja kogupikkus 735 9 km Lisakatsete arv 13 Lisakatsete kogupikkus 282 79 km Pinnas asfalt Võistluskeskus Borovetz 70 km kaugusel pealinnast Sofiast Esmaspäev 9 mai Algab osavõtjate registreerimine Reede 24 juuni Lõpeb osavõtjate registreerimine Teisipäev 5 juuli 09 00 algab rajaga tutvumine Kolmapäev 6 juuli 19 00 lõpeb rajaga tutvumine Neljapäev 7 juuli 12 00 17 00 testikatse Jastrebetz hotell Borovetz Reede 8 juuli 13 30 pressikonverents 17 30 avaldatakse stardinimekiri I ringile 19 01 start I ringile pikkusega 407 39 km sh 7 lisakatset pikkusega 147 44 km 19 04 start esimesele lisakatsele 20 40 1 auto jõuab kinnisesse parklasse Laupäev 9 juuli 10 43 start 2 lisakatsele 19 14 I ringi lõpp Pühapäev 10 juuli 07 30 start II ringile pikkusega 328 51 km sh 6 lisakatset pikkusega 135 35 km 16 45 ralli finiš 22 00 avaldatakse võistluse tulemused Ajavöönd GMT 2 Lietotājvārds Parole Reģistrēties Aizmirsi paroli Šīs nedēļas ziņu tops 24 01 2016 Lätis võidutsesid Kalle Rovanperä ja Risto Pietiläinen 0 945 24 01 2016 Ott Tänak Hea algus hooajale on tehtud 0 798 29 01 2016
 Original URL path: http://www.rally.ee/?a=a018&b=1934 (2016-01-31)
 Dienas bilde Jautājums Missugust 2015 aastal Eestis korraldatud rallit pead kõige õnnestunumaks Võrumaa talveralli Harju ralli Estonia ralli Tallinna ralli Tartu ralli Saaremaa ralli Balsot Rezultāti Iesaki ziņu rally ee lietotājs var nosūtiīt mums ieteikumus vai informāciju par jaunumiem E pasts adrese Nosūtīt ziņu Partneri timoanis eu rallifotod eu autod ee Avaleht Võistlused Autoralli Bulgaaria Bulgaaria ralli Atpakaļ Drukāt Sezonas 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 Jaunumi Nädalavahetusel sõidetakse Bulgaaria rallit Bulgaaria ralli Toimumisaeg 18 06 20 06 2004 Toimumiskoht Bulgaaria Sofia Lisainfo Võislus kuulub punktiarvestusse Euroopa meistrivõistlused Võistluskoefitsent 20 Lietotājvārds Parole Reģistrēties Aizmirsi paroli Šīs nedēļas ziņu tops 24 01 2016 Lätis võidutsesid Kalle Rovanperä ja Risto Pietiläinen 0 945 24 01 2016 Ott Tänak Hea algus hooajale on tehtud 0 798 29 01 2016 Jarkko Nikara ralli liider Sander Pärn seitsmendal kohal 0 429 Pilns ziņu saraksts Foto reportāžas 24 01 2016 Österby jäärada 24 01 2016 by Kaido 1 09 01 2016 Piiroja jäärada 2016 0 20 12 2015 Kiltsi rahvasprint 19 12 2015 0 Skatīties bildes Diskusijas 29 01 2016 14 51 Villa Müllerbeck Otepää rahvasprint 06 02 2016 7 26 01 2016 23 59 Rally Sarma 2016 7 25 01 2016 11
 Original URL path: http://www.rally.ee/?a=a018&b=1026 (2016-01-31)
 rally.ee > Võistlused > Autoralli > Bulgaaria > Hebros ralli
 Varia Viited Vaata viiteid Dienas bilde Jautājums Missugust 2015 aastal Eestis korraldatud rallit pead kõige õnnestunumaks Võrumaa talveralli Harju ralli Estonia ralli Tallinna ralli Tartu ralli Saaremaa ralli Balsot Rezultāti Iesaki ziņu rally ee lietotājs var nosūtiīt mums ieteikumus vai informāciju par jaunumiem E pasts adrese Nosūtīt ziņu Partneri timoanis eu rallifotod eu autod ee Avaleht Võistlused Autoralli Bulgaaria Hebros ralli Atpakaļ Drukāt Sezonas 2010 2009 2008 2005 2003 Hebros ralli Toimumisaeg 30 05 01 06 2008 Toimumiskoht Bulgaaria Plovdiv Lisainfo Võislus kuulub punktiarvestusse Ida Euroopa karikavõistlused Võistluskoefitsent 5 Lietotājvārds Parole Reģistrēties Aizmirsi paroli Šīs nedēļas ziņu tops 24 01 2016 Lätis võidutsesid Kalle Rovanperä ja Risto Pietiläinen 0 945 24 01 2016 Ott Tänak Hea algus hooajale on tehtud 0 798 29 01 2016 Jarkko Nikara ralli liider Sander Pärn seitsmendal kohal 0 429 Pilns ziņu saraksts Foto reportāžas 24 01 2016 Österby jäärada 24 01 2016 by Kaido 1 09 01 2016 Piiroja jäärada 2016 0 20 12 2015 Kiltsi rahvasprint 19 12 2015 0 Skatīties bildes Diskusijas 29 01 2016 14 51 Villa Müllerbeck Otepää rahvasprint 06 02 2016 7 26 01 2016 23 59 Rally Sarma 2016 7 25 01 2016 11 16 Rahvarallil juht ja
 Original URL path: http://www.rally.ee/?a=a018&b=3458 (2016-01-31)
 Vaata viiteid Dienas bilde Jautājums Missugust 2015 aastal Eestis korraldatud rallit pead kõige õnnestunumaks Võrumaa talveralli Harju ralli Estonia ralli Tallinna ralli Tartu ralli Saaremaa ralli Balsot Rezultāti Iesaki ziņu rally ee lietotājs var nosūtiīt mums ieteikumus vai informāciju par jaunumiem E pasts adrese Nosūtīt ziņu Partneri timoanis eu rallifotod eu autod ee Avaleht Võistlused Autoralli Bulgaaria Hebros ralli Atpakaļ Drukāt Sezonas 2010 2009 2008 2005 2003 Hebros ralli Toimumisaeg 05 08 07 08 2005 Toimumiskoht Bulgaaria Plovdiv Rīkotājs Bulgaaria Mootorispordi Ühing Lisainfo Võislus kuulub punktiarvestusse Lõuna Euroopa karikavõistlused Võistluskoefitsent 5 Lietotājvārds Parole Reģistrēties Aizmirsi paroli Šīs nedēļas ziņu tops 24 01 2016 Lätis võidutsesid Kalle Rovanperä ja Risto Pietiläinen 0 945 24 01 2016 Ott Tänak Hea algus hooajale on tehtud 0 798 29 01 2016 Jarkko Nikara ralli liider Sander Pärn seitsmendal kohal 0 429 Pilns ziņu saraksts Foto reportāžas 24 01 2016 Österby jäärada 24 01 2016 by Kaido 1 09 01 2016 Piiroja jäärada 2016 0 20 12 2015 Kiltsi rahvasprint 19 12 2015 0 Skatīties bildes Diskusijas 29 01 2016 14 51 Villa Müllerbeck Otepää rahvasprint 06 02 2016 7 26 01 2016 23 59 Rally Sarma 2016 7 25 01 2016 11 16 Rahvarallil
 Original URL path: http://www.rally.ee/?a=a018&b=2200 (2016-01-31)
 rally.ee > Võistlused > Autoralli > Bulgaaria > Silven ralli
 Jautājums Missugust 2015 aastal Eestis korraldatud rallit pead kõige õnnestunumaks Võrumaa talveralli Harju ralli Estonia ralli Tallinna ralli Tartu ralli Saaremaa ralli Balsot Rezultāti Iesaki ziņu rally ee lietotājs var nosūtiīt mums ieteikumus vai informāciju par jaunumiem E pasts adrese Nosūtīt ziņu Partneri timoanis eu rallifotod eu autod ee Avaleht Võistlused Autoralli Bulgaaria Silven ralli Atpakaļ Drukāt Sezonas 2012 2011 2010 2009 2003 Jaunumi Kangur lõpetas Silveni ralli 2WD Cup arvestuse teise kohaga Silven ralli Toimumisaeg 28 09 30 09 2012 Toimumiskoht Bulgaaria Silven Lisainfo Võislus kuulub punktiarvestusse Ida Euroopa karikavõistlused Kontinentidevaheline rallivõistlus Võistluskoefitsent 10 Lietotājvārds Parole Reģistrēties Aizmirsi paroli Šīs nedēļas ziņu tops 24 01 2016 Lätis võidutsesid Kalle Rovanperä ja Risto Pietiläinen 0 945 24 01 2016 Ott Tänak Hea algus hooajale on tehtud 0 798 29 01 2016 Jarkko Nikara ralli liider Sander Pärn seitsmendal kohal 0 429 Pilns ziņu saraksts Foto reportāžas 24 01 2016 Österby jäärada 24 01 2016 by Kaido 1 09 01 2016 Piiroja jäärada 2016 0 20 12 2015 Kiltsi rahvasprint 19 12 2015 0 Skatīties bildes Diskusijas 29 01 2016 14 51 Villa Müllerbeck Otepää rahvasprint 06 02 2016 7 26 01 2016 23 59 Rally Sarma 2016 7 25 01
 Original URL path: http://www.rally.ee/?a=a018&b=4823 (2016-01-31)
 rally.ee > Võistlused > Autoralli > Bulgaaria > Sofia ralli
 2009 Sofia ralli Toimumisaeg 27 06 28 06 2009 Toimumiskoht Bulgaaria Sofia Võislus kuulub punktiarvestusse Ida Euroopa karikavõistlused Võistluskoefitsent 2 Victory Sofia Lietotājvārds Parole Reģistrēties Aizmirsi paroli Šīs nedēļas ziņu tops 24 01 2016 Lätis võidutsesid Kalle Rovanperä ja Risto Pietiläinen 0 945 24 01 2016 Ott Tänak Hea algus hooajale on tehtud 0 798 29 01 2016 Jarkko Nikara ralli liider Sander Pärn seitsmendal kohal 0 429 Pilns ziņu
 Original URL path: http://www.rally.ee/?a=a018&b=3759 (2016-01-31)


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 52002PC0538
 Förslag till rådets beslut om ytterligare makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien /* KOM/2002/0538 slutlig - CNS 2002/0236 */
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 020 E , 28/01/2003 s. 0364 - 0368
 Förslag till RÅDETS BESLUT om ytterligare makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGInledningI början av 1993 inledde Moldavien ett omfattande program för ekonomisk stabilisering och marknadsreformer som uppbackades av Internationella valutafonden (IMF) och Världsbanken. År 1995 hade inflationen och underskottet i de offentliga finanserna bringats under kontroll och goda framsteg noterades också med strukturreformerna, särskilt vad gäller beskattning, avreglering av priser och privatisering.Under detta inledande skede av övergången till marknadsekonomi stödde gemenskapen Moldavien på olika sätt, bland annat genom makroekonomiskt stöd.Sammanlagt tillhandahöll gemenskapen två makroekonomiska stödpaket värda 45 miljoner euro respektive 15 miljoner euro (rådets beslut EG/94/346 och EG/96/242). I båda fallen ingick gemenskapslånen i ett samlat paket som mobiliserats av världssamfundet som komplement till de resurser som de internationella finansinstituten tillhandahöll. Hittills har Moldavien noggrant betalt sina externa finansiella skulder till gemenskapen och, enligt den överenskomna planen, återbetalat 18 miljoner euro i amorteringar mellan december 2000 och augusti 2002.I mars 1998 inbjöd IMF och Världsbanken till ett nytt möte med biståndsgivarna för att mobilisera finansiella medel till stöd för Moldaviens nya ekonomiska program som stöds av de internationella finansinstituten. I detta sammanhang godkände rådet ett nytt makroekonomiskt lån till Moldavien på 15 miljoner euro, som skall ha en maximal löptid på tio år och utbetalas i två delar (rådets beslut 2000/452/EG av den 10 juli 2000). När rådets beslut fattades hade Moldaviens överenskommelse med IMF inom ramen för den utvidgade finansieringsfaciliteten, som godkändes i maj 1996, löpt ut (i maj 2000). Den ersattes i december 2000 av ett nytt treårigt avtal inom ramen för IMF:s facilitet för att minska fattigdom och främja tillväxt. När det avtalet hade träffats kunde Moldavien vid årsskiftet 2000-2001 utnyttja 18,48 miljoner särskilda dragningsrätter (cirka 24 miljoner US-dollar) inom ramen för denna facilitet, men våren 2001 började avvikelser från planen att uppstå. Efter en framgångsrik första översyn återupptog IMF sin utlåning till Moldavien i juli 2002 inom ramen för faciliteten för att minska fattigdom och främja tillväxt. Samtidigt återupptog Världsbanken sitt ekonomiska stöd till Moldavien genom att godkänna en ny strukturanpassningsfacilitet (SAC III).Samtidigt hade situationen vad gäller landets utlandsskuld försämrats kraftigt. För att utreda om Moldaviens (och sex andra OSS-länders)utlandsskuld var långsiktigt hållbar genomförde Världsbanken, IMF, Asiatiska utvecklingsbanken (AsDB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) en gemensam studie och anordnade ett seminarium om fattigdomsbekämpning, tillväxt och hållbar skuldsättning i låginkomstländer inom OSS. Av slutsatserna från studien och seminariet framgår bland annat att det krävs lättnader vad gäller skulder, räntor och amorteringar för att Moldavien skall klara av sina betalningar. Dessutom uppmanas givarna att stödja landet genom mer förmånliga former av stöd. Som en uppföljning till seminariet hölls ett ministermöte om samma fråga (det så kallade OSS-7-initiativet) i Washington den 20 april, där man godkände ett uttalande som uppmanade till förmånligare former av stöd (till exempel bidrag) samt omstrukturering av skulder och skuldlättnader där det behövs.Moldaviens externa finansieringsbehov för den period som omfattas av IMF:s och Världsbankens nuvarande program innefattar en stor utlandsskuld till både officiella och privata långivare. Med tanke på landets begränsade ekonomiska resurser kommer Moldavien antingen att behöva omstrukturera eller refinansiera en stor del av sina skuldtjänstförpliktelser. Dessutom föreskrivs det i det ekonomiska programmet att Moldavien inte skall acceptera ny extern finansiering utan särskilda förmåner.Mot bakgrund av detta och i enlighet med Moldaviens premiärminister Vasile Tarlevs begäran till kommissionens ordförande Romano Prodi den 9 april 2002 föreslår kommissionen att gemenskapens makroekonomiska lån till Moldavien, som godkändes i juli 2000, skall annulleras och ersättas med ett direkt bidrag på samma belopp. Det nya makroekonomiska stödet skall betalas ut i minst två delar och vara förenat med villkor som liknar utbetalningsvillkoren för lånet och skall komplettera de internationella finansinstitutens finansiering.Den senaste ekonomiska utvecklingenTillväxtenDen reala BNP ökade med 6,1 % på årsbasis 2001, efter en måttlig ökning 2000. Trots långsamma reformer och relativt svaga yttre förutsättningar väntas ekonomin växa med runt 4,8-5 % under 2002-2003. Detta förklaras av att återhämtningen skedde från en mycket låg nivå efter flera år av kraftig ekonomisk tillbakagång och av de ackumulerade effekterna av en successiv reformprocess. Moldaviens ekonomi kommer även att gynnas av relativt stabila makroekonomiska förhållanden och en importefterfrågan i Ryssland som i allmänhet är solid.Den relativt sett kraftiga tillväxtökningen 2001 beror huvudsakligen på att industrisektorn återhämtade sig kraftigt och att jordbrukssektorns nedgång avstannade. Den senare, som fortfarande svarar för cirka hälften av den totala exporten, har gynnats av den framgångsrika privatiseringen av gårdar och därtill knutna reformer som genomförts på senare år. Utan kraftiga investeringsökningar och ytterligare avregleringar kommer Moldaviens jordbrukssektor dock inte att kunna övergå till produktion av mer förädlade varor eller hitta mer lönsamma och stabila marknader utanför OSS. Även den måttliga tillväxttakt som för närvarande förväntas (förutsatt att den viktiga jordbrukssektorn inte drabbas av ogynnsamma väderleksförhållanden) kan riskeras om reformerna inom sektorn inte fullföljs.InflationenKonsumentprisinflationen minskade från 43,8 % 1999 och 18,5 % 2000 till 6,4 % vid utgången av 2001. Den avsevärt minskade inflationstakten som noterades 2001 avspeglar penningmängdens återhållsamma ökning, valutans relativa stabilitet och förbättrade skördar. Dessa faktorer fortsatte att hålla nere inflationen under den första delen av 2002 med ett prisfall på livsmedel och bränsle som ledde till en total inflation under årets första tre månader på bara 1,4 %.BudgetenDen åtstramning av finanspolitiken som inleddes efter krisen i Ryssland 1998 fortsatte 2001. Underskottet i de offentliga finanserna som fortfarande översteg 8 % 1998 minskades till mindre än 1 % 2000 och förändrades till ett överskott på 0,5 % 2001. 2001 års resultat pekade dock mer mot otillräcklig extern finansiering än ökade inkomster. Till följd av detta ökade mängden obetalda förfallna externa skulder mot slutet av 2001 och kraftiga utgiftsminskningar måste göras. Sammantaget uppnådde myndigheterna bara delvis målet att behålla den strama finanspolitiken samtidigt som de sociala utgifterna upprätthölls och förstärktes i linje med målen i det preliminära strategiska dokumentet om att minska fattigdomen som utarbetats i samarbete med Världsbanken och som legat till grund för bankens utlåningsprogram.I budgeten för 2002, som antogs i november förra året, planeras ett konsoliderat underskott på cirka 1,4 % av BNP. Budgeten kommer dock att ses över med avseende på negativa faktorer som obudgeterade löneökningar och lägre momsuppbörd än planerat och på positiva faktorer som lägre räntebetalningar.Penning- och växelkurspolitikenDet minskade inflationstrycket har gjort det möjligt för Moldaviens centralbank att gradvis släppa efter på penningpolitiken under hela 2001 genom sänkta reservkrav (från 13 % till 10 % i oktober 2001) och styrräntor. Sedan slutet av februari 2002 ligger centralbankens grundränta på 13 %, jämfört med 21 % i januari 2001. Denna politik har lett till en kraftig ökning vad gäller in- och utlåning i ekonomin.Efter nästan ett år av anmärkningsvärd stabilitet 2001 har den moldaviska leun sedan början av 2002 uppvisat en ökad volatilitet som utlöstes av en säsongsbetingad ökning i efterfrågan på US-dollar och oro över det politiska läget. Mellan mitten av februari och mitten av mars förlorade valutan mer än 3 % av sitt värde, men har sedan dess återhämtat sig något. Valutan försvagades ytterligare kring halvårsskiftet 2002, vilket avspeglar den politiska situationen och oron över regeringens möjligheter att hantera skuldtjänsten.BytesbalansenBytesbalansen förbättrades avsevärt under 2001. Medan storleken på bytesbalansunderskottet var praktiskt taget oförändrat i förhållande till år 2000 (119 miljoner US-dollar jämfört med 121 miljoner US-dollar året innan) sjönk det från 8,4 % av BNP 2000 till bara 7,4 % av BNP. Denna successiva förbättring av bytesbalansen fortsatte under början av 2002. Den huvudsakliga orsaken till förbättringen av Moldaviens bytesbalans är den tjugoprocentiga uppgången vad gäller överföringar från moldavier som arbetar utomlands (som årligen uppskattas till mer än 10 % av BNP).Samtidigt var den lika stora exporttillväxten, som huvudsakligen berodde på förbättrade resultat inom jordbruket, inte tillräcklig för att minska underskottet i handelsbalansen med tanke på fortsatt höga importnivåer.PrivatiseringarnaPrivatisering av vin- och tobaksindustrin samt försörjningsföretagen var krav som ställts i ett tidigare skede av både IMF och Världsbanken. Kommunistpartiet motsatte sig konsekvent denna försäljning så länge det var i opposition, men när det kommit till makten tvingades det stödja den eftersom det blev viktigare att återupprätta goda förbindelser med de internationella finansinstituten.Moldavien har inte lyckats fullborda några viktigare privatiseringar sedan februari 2000, så under 2001 tjänade regeringen bara ynka 32,6 miljoner moldaviska leu (2,5 miljoner US-dollar) på privatiseringar i liten skala. I slutet av 2001 avstod den redan från att sälja två av sina viktigaste vinföretag eftersom anbuden, från ryska och lokala företag, var för låga.Regeringen har mer långtgående planer för 2002, då mellan 350 och 500 företag kommer att bjudas ut till försäljning. I år innefattar detta även försäljningsplaner för majoriteten av andelarna i två av landets fem eldistributörer efter två tidigare misslyckade försök. Union Fenosa (Spanien) köpte de tre andra distributörerna för 25,2 miljoner US-dollar 2000 och lovade att investera ytterligare 67 miljoner dollar.UtlandsskuldenMoldaviens utlandsskuld är mycket oroande. Även om den totala utlandsskulden minskade (på grund av att den externa finansieringen avstannade, särskilt från de internationella finansinstituten) utgör den fortfarande mer än 90 % av BNP. Den offentliga skulden och de skulder där staten står som garant utgör cirka två tredjedelar av den totala skuldstocken. Utlandsskulden förväntas öka på nytt under de närmaste åren när den utländska finansieringen kommer i gång igen.År 2002 kommer att vara avgörande för Moldavien vad gäller den utländska skuldtjänsten, som har ökat kraftigt till 250 miljoner US-dollar per år. Om hela skuldtjänsten skulle betalas skulle den utgöra nästan en tredjedel av exportinkomsterna. Endast den del av skuldtjänsten som avser den offentliga skulden och den skuld som staten står som garant för absorberar 18 % av exportinkomsterna och mer än 50 % av statens inkomster.Redan 2001 blev risken för att Moldavien inte skulle klara av att betalningarna beträffande 1997 års eurobonds uppenbar, då Moldavien var sen med betalningen vid två tillfällen.Regeringen förhandlar för närvarande om en omfattande omstrukturering av utestående belopp i eurobonds (40 miljoner US-dollar) och av de förfallna skulderna till ryska Gazprom för naturgasleveranser.Det ekonomiska program som överenskommits med Imf och VärldsbankenDet nya programmets syfte är att uppnå ett primärt överskott i de offentliga finanserna på minst 2 % av BNP inom de närmaste åren. Skuldbördan skall stabiliseras och de förfallna beloppen för löner och pensioner skall minskas. En allmänt förbättrad inkomstuppbörd skall bidra till att den finansiella situationen förbättras. Utbildningens och hälso- och sjukvårdens andel av de offentliga utgifterna kommer att ökas, medan subventionerna kommer att begränsas. Penningpolitikens syfte skall vara att hålla den årliga inflationen under 8 % samt att öka valutareserven så att den motsvarar tre månaders import 2003.Programmets dagordning för strukturreformer omfattar många olika politikområden, exempelvis reformen av den finanspolitiska sektorn och av finanssektorn, förvaltning och insyn, privatiseringar inom ekonomiska nyckelsektorer (vin- och telekommunikationssektorerna), förbättring av tillhandahållandet av socialtjänster och förstärkning av det rättsliga regelverket.Moldaviens finansiella behovMoldaviens externa finansiella behov uppskattas till över 210 miljoner US-dollar för perioden 2002-2003. Av detta belopp förväntas mer än hälften täckas genom ny finansiering från de internationella finansinstituten, dvs. 80 miljoner US-dollar från IMF (inom ramen för faciliteten för att minska fattigdom och främja tillväxt) och 30 miljoner US-dollar från Världsbanken (inom ramen för den tredje strukturanpassningsfaciliteten). Under nuvarande villkor skall större delen av det återstående finansieringsbehovet på cirka 100 miljoner US-dollar (mer än 80 miljoner US-dollar) täckas av Moldaviens privata långivare genom omstrukturering av eurobonds och Gazprom-skuldsedlar. IMF antar att resten av finansieringsbehovet - cirka 18 miljoner US-dollar (motsvarande cirka 20 miljoner euro enligt den växelkurs som gällde när beräkningarna gjordes) - kommer att tillgodoses genom EU:s makroekonomiska stöd i form av bidrag. Även om IMF inte för närvarande anser att det finns något trängande behov av ett ingripande av Parisklubben vad gäller Moldaviens skuld till officiella fordringsägare, har detta tagits upp flera gånger av Moldaviens regering.Det föreslagna makroekonomiska stödetMed tanke på den förvärrade situationen vad gäller landets utlandsskuld begärde Moldaviens premiärminister Vasile Tarlev i en skrivelse till kommissionens ordförande Romano Prodi av den 9 april 2002 att ett lån på 15 miljoner euro som beslutats 2000 skulle omvandlas till bidrag. Denna begäran ligger i linje med myndigheternas åtagande att avstå från ytterligare upplåning utan särskilda förmåner i samband med IMF:s ekonomiska program för 2002-2003. Det ligger även i linje med det utbredda samförstånd inom givarsamfundet att Moldavien skall beviljas ytterligare förmånligt stöd, vilket bekräftades vid ovanstående ministermöte om OSS-7-initiativet om stöd till förmån för de fattigaste länderna inom OSS, däribland Moldavien.Mot bakgrund av detta föreslår kommissionen att det befintliga beslutet om makroekonomiskt stöd till Moldavien i form av lån på upp till 15 miljoner euro (rådets beslut 2000/452/EG) skall annulleras och ersättas med ett direkt bidrag på motsvarande maximala belopp. Med hänsyn till att garantifonden redan har tillförts 2,25 miljoner euro 2000 till följd av antagandet av rådets beslut 2000/452/EG kommer återbetalning av beloppet att göras nästa år.Kommissionen anser att det föreslagna stödet är ett lämpligt referensbelopp för gemenskapens stöd till Moldaviens betalningsbalans. Det föreslagna stödet motsvarar Moldaviens återstående finansieringsbehov, inberäknat det finansiella utflöde som utgörs av landets betalning av sina skulder till gemenskapen (46 miljoner euro mellan 2002 och 2006). Detta stöd skulle underlätta en konsolidering av landets valutareserv och främja myndigheternas reformarbete. Dessutom skulle det tillsammans med stöd från de internationella finansinstituten och andra bilaterala givare även bidra till att täcka landets externa finansiella behov.Utan att det påverkar budgetmyndighetens behörigheter anser kommissionen att de nya stödet skall betalas ut i minst två omgångar från 2002 till 2004, inom ramarna för kategori 4 i budgetplanen för perioden 2000-2006.Kommissionen uppmanar således rådet att anta det föreslagna beslutet och låta Moldavien få ta del av det nya ekonomiska stödpaketet.2002/0236 (CNS)Förslag till RÅDETS BESLUT om ytterligare makroekonomiskt stöd till Republiken MoldavienEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta,med beaktande av kommissionens förslag [1],[1] EGT C [...]med beaktande av Europaparlamentets yttrande [2], och[2] EGT C [...]av följande skäl:(1) Kommissionen har rådfrågat Ekonomiska och finansiella kommittén innan den lade fram förslaget.(2) Moldavien håller på att genomföra grundläggande politiska och ekonomiska reformer och gör betydande ansträngningar för att övergången till marknadsekonomi inte skall tappa fart.(3) Moldavien, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och deras medlemsstater, å andra sidan, har undertecknat ett partnerskaps- och samarbetsavtal som trädde i kraft den 1 juli 1998.(4) Moldaviens myndigheter har kommit överens med Internationella valutafonden (IMF) om ett makroekonomiskt program understött av en treårig facilitet för att minska fattigdom och främja tillväxt, som godkändes i december 2000, och har uttryckt sin avsikt att fortsätta programmet inom ramen för en ny finansieringsfacilitet.(5) Genom rådets beslut 2000/452/EG av den 10 juli 2000 [3] har Moldavien beviljats ett makroekonomiskt stöd på upp till 15 miljoner euro i form av ett långfristigt lån.[3] EGT L 181, 20.7.2000, s. 77.(6) Situationen vad gäller Moldaviens utlandsskuld har blivit mycket oroande, vilket bland annat framgår av att skulden är mycket hög i förhållande till landets exportintäkter och offentliga inkomster.(7) De moldaviska myndigheterna har begärt förmånligt finansiellt stöd från de internationella finansinstituten, gemenskapen och andra bilaterala givare. Utöver den finansiering som IMF och Världsbanken tillhandahåller finns det ett avsevärt behov av ytterligare finansiering som måste täckas för att landet skall klara av betalningarna på utlandsskulden, stärka valutareserven och uppnå de ekonomisk-politiska målen för myndigheternas reformåtgärder.(8) IMF, Världsbanken, Asiatiska utvecklingsbanken (AsDB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) tog initiativet till ett ministermöte den 20 april 2002 om ett initiativ till förmån för låginkomstländerna inom OSS som bland annat syftar till att tillhandahålla ökat förmånligt ekonomiskt stöd till de fattigaste länderna inom OSS, däribland Moldavien.(9) Moldavien blev berättigat till mycket förmånliga lån från Världsbanken och IMF, och står inför en särskilt allvarlig ekonomisk, social och politisk situation.(10) Under dessa omständigheter och utan att det påverkar budgetmyndighetens behörigheter skall gemenskapens makroekonomiska stöd till Moldavien beviljas i form av ett bidrag för att hjälpa mottagarlandet i detta kritiska skede.(11) Gemenskapsstödet bör förvaltas av kommissionen.(12) För antagande av detta beslut anges i fördraget inga andra befogenheter än de som anges i artikel 308.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:Artikel 11. Gemenskapen skall bevilja Moldavien makroekonomiskt stöd i form av ett direkt bidrag med avseende på att säkra en varaktig betalningsbalanssituation och stärka landets valutareserv.2. Stödet skall uppgå till maximalt 15 miljoner euro.3. Stödet skall förvaltas av kommissionen i nära samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén på ett sätt som är förenligt med eventuella avtal mellan IMF och Moldavien.Artikel 21. Kommissionen skall vara bemyndigad att efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén träffa avtal med myndigheterna i Moldavien om de villkor i fråga om den ekonomiska politiken som skall vara förenade med det ekonomiska stödet. Dessa villkor skall vara förenliga med de avtal som avses i artikel 1.3.2. Kommissionen skall regelbundet i samarbete med Ekonomiska och finansiella kommittén och samordnat med IMF kontrollera att Moldaviens ekonomiska politik överensstämmer med syftena för detta ekonomiska stöd och att dess villkor uppfylls.Artikel 31. Stödet skall ställas till Moldaviens förfogande i minst två delutbetalningar. Med förbehåll för bestämmelserna i artikel 2 skall den första utbetalningen ske på grundval av ett tillfredsställande genomförande av Moldaviens makroekonomiska program som avtalats med IMF i samband med den befintliga faciliteten för att minska fattigdom och främja tillväxt eller en efterföljande facilitet för den övre kreditgränsen.2. Med förbehåll för bestämmelserna i artikel 2 skall den andra utbetalningen och alla ytterligare utbetalningar ske på villkor att Moldavien på ett tillfredsställande sätt följer sitt makroekonomiska program och tidigast tre månader efter den föregående utbetalningen.3. Medlen skall utbetalas till Moldaviens centralbank.4. Moldavien skall, när så är lämpligt, stå för alla kostnader som gemenskapen ådrar sig i samband med att den åtgärd som avses i detta beslut avtalas eller genomförs.Artikel 4Kommissionen skall minst en gång om året, och före september månad, överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet som skall innehålla en utvärdering av genomförandet av detta beslut.Artikel 51. Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Det upphör att gälla tre år efter den dag då det offentliggjordes.2. Rådets beslut 2000/452/EG skall upphöra att gälla.Utfärdat i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförandeFINANSIERINGSÖVERSIKT1. Åtgärdens beteckningYtterligare makroekonomiskt stöd till Moldavien.2. Berörd budgetpostArtikel B7-528 Makroeknomiskt stöd till partnerstaterna i Östeuropa och Centralasien3. rättslig grundArtikel 308 i fördraget.4. beskrivning av åtgärdena) Beskrivning av åtgärdenTillhandahållande av ett gemenskapsbidrag på upp till 15 miljoner euro till mottagarlandet i syfte att förbättra dess förmåga att klara av betalningarna på utlandsskulden, stödja regeringens reformarbete och lindra de sociala påfrestningarna i samband med reformen.b) Motiv för åtgärdenMottagarlandet är i hög grad beroende av externt finansiellt stöd från officiella källor på gynnsamma villkor för att klara av betalningarna på utlandsskulden och genomföra varaktiga ekonomiska reformer.5. Klassificering av utgifter och inkomster- Icke-obligatoriska.6. Typ av utgifter och inkomster- Direkt bidrag (100 % subvention) som skall utbetalas genom successiva delbetalningar.- Gemenskapsbidraget skall inte återbetalas.7. budgetkonsekvenser7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden)1. a) BeräkningsmetodBeräkningen av det stödbelopp som bedömts vara nödvändigt grundar sig på de nuvarande uppskattningarna av Moldaviens återstående externa finansieringsbehov.2. b) Åtgärdens effekt på interventionskrediterDen budgetpost som motsvarar stödet kommer endast att tas i anspråk under förutsättning att ett antal ekonomisk-politiska villkor som skall avtalas med mottagarlandets myndigheter uppfylls.7.2 Kostnadernas fördelning - anslagsfördelning och betalningsbemyndigandenUtgifterna kommer att finansieras genom delutbetalningar som görs årligen eller var sjätte månad från och med år 2002, inom ramarna för kategori 4 i den nya budgetplanen för perioden 2000-2006.Följande anslagsfördelning föreslås (i miljoner euro):>Plats för tabell>- Ianspråktagande av budgetpost B7-528 om ett eller flera av mottagarländerna av makroekonomiska bidrag inom ramen för denna budgetpost inte uppfyller alla nödvändiga kriterier för full utbetalning.- Om medlen under budgetpost B7-528 inte skulle vara tillräckliga kommer ytterligare medel att tillföras genom omfördelning antingen inom kapitelB7-52 eller från resurser tillgängliga inomkategori 4 i budgetplanen för perioden 2000-2006.7.3 Driftskostnader för studier, experter, etc. som ingår i del B i budgetenMottagarlandet skall stå för alla kostnader som kommissionen ådrar sig i samband med att den åtgärd som avses i detta beslut avtalas eller genomförs.8. Åtgärder för bedrägeribekämpningMedlen kommer att utbetalas direkt till mottagarlandets centralbank först efter det att kommissionens enheter, i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén och i samverkan med IMF:s och Världsbankens enheter, har kontrollerat att de makroekonomiska åtgärder som genomförs i landet är tillfredsställande och att de specifika villkor som är knutna till stödet uppfylls.De stödtransaktioner som omfattas av dessa beslut kommer att underställas granskning på platsen av kommissionens behöriga enheter och av revisionsrätten, när och var så befinns vara lämpligt.9. Analys av kostnadseffektivitet9.1 Särskilda och kvantifierbara mål.Detta stöd kan främja landets övergång till marknadsekonomi, förbättra dess tillväxtutsikter och lindra de sociala svårigheterna genom att stötta mottagarlandets makroekonomiska reformsatsningar och komplettera den internationella finansiering som världssamfundet tillhandahåller inom ramen för det program som avtalats med IMF. Stödet skulle också hjälpa landet att fullgöra sina utestående externa finansiella förpliktelser, bland annat gentemot gemenskapen.9.2 Skäl för åtgärdenMoldaviens tillgång till finansiering via de internationella finansinstituten är begränsad. Vid den rådgivande gruppens möte i december 1998 bad därför Internationella valutafonden och Världsbanken de bilaterala givarna, och i synnerhet gemenskapen, att göra en exceptionell kompletterande insats. Dessutom tog IMF, Världsbanken, Asiatiska utvecklingsbanken (AsDB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) initiativet till ett ministermöte i april 2002 om ett initiativ till förmån för sju låginkomstländer inom OSS i syfte att tillhandahålla ökat ekonomiskt stöd till förmånliga villkor till de fattigaste länderna inom OSS, däribland Moldavien.Val av tillvägagångssättMoldavien bör på grund av sin svåra sociala och ekonomiska situation och den extremt sårbara betalningsbalansen ges tillgång till makroekonomiskt stöd.Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultatYtterligare försämring av den ekonomiska och finansiella situationen i området i allmänhet och i mottagarlandet i synnerhet.9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärdenDetta stöd är av makroekonomisk karaktär och uppföljning och utvärdering bygger på att Moldavien genomför det IMF-stödda anpassnings- och reformprogrammet på ett tillfredsställande sätt.Kommissionens enheter kommer att övervaka åtgärden med hjälp av ett särskilt system med indikatorer för den makroekonomiska och strukturella politiken, om vilket överenskommelse skall träffas med mottagarlandets myndigheter. Kommissionen kommer även i fortsättningen att stå i nära kontakt med IMF och Världsbanken och dra nytta av deras bedömning av resultaten av landets reformarbete.I förslaget till rådsbeslut förutses en årlig rapport till Europaparlamentet och rådet, vilken skall innehålla en utvärdering av genomförandet av denna åtgärd.10. Administrativa utgifter (Avsnitt III, del A i budgeten)Denna åtgärd är av engångskaraktär och kommer inte att innebära någon ökning av antalet kommissionsanställda.


text:
Paper 72 : Government on a Neighboring Planet
 LANAFORGE'I loal ja Edentia Kõigekõrgemate heakskiidul volitati mind jutustama teile veidi Satania süsteemi kuuluva, teist mitte kaugel asuva planeedi kõige arenenuma inimrassi ühiskondlikust ja poliitilisest elust ning moraalist.
 Kõigist Satania maailmadest, mis Luciferi mässus osalemise tagajärjel isolatsiooni sattusid, on selle maailma ajalugu olnud Urantia omaga kõige sarnasem. Me saime loa selle erakordse kirjelduse edastamiseks teile kahtlemata just nende kahe sfääri sarnasuse tõttu, sest on väga ebatavaline, et süsteemi valitsejad lubavad ühe planeedi elu teisele kirjeldada.
 See planeet sattus nagu Urantiagi eksiteele oma Planeedivürsti truudusetuse tõttu seoses Luciferi mässuga. Planeet võttis Ainelise Poja vastu veidi pärast Aadama saabumist Urantiale ning ka see Poeg jättis oma kohustused täitmata, jättes sfääri isolatsiooni, sest hiljem ei ole Kohtumõistjat-Poega selle surelikele rassidele kunagi annetatud.
 Vaatamata selle planeedi kõigile puudustele on ligikaudu Austraalia suurusel eraldi mandril arenemas väga väljapaistev tsivilisatsioon. Selles riigis elab umbes 140 miljonit inimest. Riigi elanikkond koosneb segarassist, valdavalt sinistest ja kollastest inimestest, kelle hulgas on violetse osakaal veidi suurem kui Urantia niinimetatud valgel rassil. Need erinevad rassid ei ole veel täielikult segunenud, kuid suhtlevad omavahel üsna vennalikult ja sotsiaalselt. Keskmine eluiga on sellel mandril praegu üheksakümmend aastat, viisteist protsenti pikem kui ühelgi teisel planeedi rahval.
 Selle rahva majandussüsteemil on üks suur eelis, mis tuleneb mandri ainulaadsest topograafiast. Kõrged mäed, kus on kaheksa kuud aastas tugevad vihmasajud, asuvad päris riigi südames. Niisugune looduslik asend soodustab veejõu kasutamist ja hõlbustab tunduvalt mandri vähem viljaka läänepoolse veerandiku niisutamist.
 Inimesed varustavad end kõige vajalikuga ise, see tähendab, et nad võivad elada määramata aja ilma midagi naaberriikidest importimata. Neil on külluses loodusressursse ja nad on tänu teadusele õppinud asendama kõike eluks hädavajalikku, millest on puudus. Neil on elav riigisisene kaubandus, kuid vähe väliskaubandussidemeid, sest kõik vähem arenenud naabrid suhtuvad neisse vaenulikult.
 See mandrirahvas järgis põhijoontes kogu planeedi arengusuunda: areng hõimuetapilt tugevate valitsejate ja kuningate ilmumiseni kestis tuhandeid aastaid. Tingimusteta monarhidele järgnes palju erinevaid valitsemiskordi — nurjunud vabariike, kogukondlikke riike ja diktaatoreid tuli ning läks lõputul hulgal. Selline areng jätkus, kuni umbes viissada aastat tagasi poliitiliste käärimiste perioodil üks riigi võimsatest diktaatoritest-triumviritest meelt muutis. Ta nõustus vabatahtlikult troonist loobuma tingimusel, et ka teine kahest ülejäänud valitsejast, neist nurjatum, oma diktaatoriameti maha paneb. Nii läks suveräänne võim mandril ühe valitseja kätte. Ühtne riik arenes enam kui sada aastat tugevate monarhide võimu all edasi ning sel ajal koostati ka suurepärane vabaduseharta.
 Hilisem üleminek monarhialt rahvaesinduslikku tüüpi valitsusele toimus järkjärgult, kuningad jäid aegamisi vaid sotsiaalseteks või tundeväärtusega dekoratsioonideks ning meessoost pärivusliini katkemisega kadusid lõpuks. Praegune vabariik tekkis alles kakssada aastat tagasi ning selle aja jooksul on toimunud pidev liikumine nende valitsemismeetodite poole, millest järgnevalt jutustame, kusjuures uusimad majandus- ja poliitikaalased saavutused on pärit just viimasest aastakümnest.
 Sellel mandrirahval on nüüdseks rahvaesinduslik valitsus ja nende pealinn paikneb riigi südames. Keskvalitsus juhib saja suhteliselt vaba osariigi tugevat föderatsiooni. Osariigi kuberner ja seadusandliku koja liikmed valitakse iga kümne aasta järel ja teistkordselt ei ole lubatud kedagi valida. Osariigi kohtunikud määrab kogu eluajaks ametisse kuberner, määramise kinnitab seadusandlik kogu, kuhu valitakse üks esindaja iga saja tuhande elaniku kohta.
 Linnavalitsusi on sõltuvalt linna suurusest viit liiki, kuid üheski linnas ei tohi olla üle miljoni elaniku. Linnavalitsussüsteemid on üldiselt väga lihtsad, otseselt juhitavad ja ökonoomsed. Parimad kodanikud püüdlevad innukalt linnavalitsuse vähestele ametikohtadele.
 Föderaalvalitsus koosneb kolmest kooskõlastatud osast: täidesaatev, seadusandlik ja kohtuvõim. Föderaalvalitsuse juht valitakse iga kuue aasta järel üldise territoriaalse valimisõiguse alusel. Teda saab tagasi valida ainult sel juhul, kui seda taotlevad vähemalt seitsmekümne viie osariigi seadusandlikud kogud koos osariigi kuberneriga, ning ka siis ainult üheks ametiajaks. Talle annab nõu kõrge kabinet, kuhu kuuluvad kõik endised valitsusjuhid, kes veel elus on.
 Seadusandlik võimuorgan koosneb kolmest kojast:
 1. ülemkoja valivad tootmis- ja põllumajandustöötajad, õpetatud kutsealade esindajad ja muud töötajarühmad, kes hääletavad vastavalt oma funktsioonile majanduses;
 2. alamkoja valivad need ühiskonna organisatsioonid, kuhu kuuluvad sotsiaalsed, poliitilised ja filosoofilised rühmad, kes ei ole hõlmatud tootmise ega kutseala dega. Kõik hea positsiooniga kodanikud osalevad mõlema esindajaklassi valimisel, kuid erinevate rühmadena, sõltuvalt sellest, kas valitakse ülem- või alamkoda;
 3. kolmas koda — vanemad riigiteenistujad — moodustatakse tsiviilteenistuse veteranidest ning sinna kuulub palju föderaalvalitsuse juhi, (föderatsioonist madalamate) regioonide valitsusjuhtide, ülemkohtu esimehe ja kahe ülejäänud seadusandliku koja eesistujate määratud silmapaistvaid isikuid. Selle rühma liikmete arv on piiratud sajaga ning nad valitakse vanemate riigiteenistujate enda poolt lihthäälte enamuse teel. Nad valitakse kogu eluajaks ja kui mõni koht vabaneb, valitakse asemele isik, kes kandidaatide hulgast kõige rohkem hääli kogub. See on puhtnõuandev kogu, kuid mõjutab oluliselt avalikku arvamust ja valitsuse kõiki osi.
 Suure osa föderaalvalitsuse tööst teevad ära kümme (föderatsioonist madalamat) regionaalset võimuorganit, millest igasse kuulub kümme osariiki. Regioonivalitsustel on ainult täidesaatev ja haldusvõim, neil puuduvad seadusandliku ja kohtuvõimu funktsioonid. Kümme regioonivalitsuse juhti määrab isiklikult föderaalvalitsuse juht ning nende ametiperiood on niisama pikk kui temal — kuus aastat. Föderaalne ülemkohus kinnitab kümne regioonivalitsusjuhi määramise ja kuigi nad ei ole tagasivalitavad, jääb ametist lahkuv juht automaatselt oma järglase abiks ja nõuandjaks. Haldusametnike kabineti ülejäänud liikmed valib regiooni juht ise.
 Selles riigis on kaks põhilist kohtusüsteemi, üldkohtud ja sotsiaalmajanduslikud kohtud. Üldkohtud tegutsevad järgmisel kolmel tasemel:
 1. alamkohtud valla ja linna tasemel, kelle otsused võib edasi kaevata osariigi ülemkohtule;
 2. osariigi ülemkohtud, kelle otsused on lõplikud kõigis küsimustes, mis ei puuduta föderaalvalitsust ega ohusta kodanike õigusi ja vabadusi. Regionaalsel võimuorganil on õigus iga kohtuasi koheselt viia fõderaalse ülemkohtu saali;
 3. föderaalne ülemkohus — kõrge kohus üldriiklike vaidlusküsimuste ja osariigikohtute edasi kaevatud kohtuasjade lahendamiseks, mis koosneb kaheteistkümnest mehest, kes on üle neljakümne, kuid alla seitsmekümne viie aasta vanad ja teeninud mõnes osariigikohtus kaks või enam aastat. Nad on määratud sellesse kõrgesse ametisse valitsusjuhi poolt, kinnitatud kõrge kabineti enamuse ja seadusandliku kogu kolmanda koja poolt. Kõik selle kõrgeima kohtuorgani otsused tehakse vähemalt kahekolmandikulise häälteenamusega.
 Sotsiaalmajanduslikud kohtud tegutsevad kolme alajaotusena:
 1. lapsevanemate kohtud, mis on seotud kodu ja sotsiaalsüsteemi seadusandliku ja täidesaatva osaga;
 2. hariduskohtud — osariikide ja regioonide koolisüsteemiga seotud kohtuorganid, mis kuuluvad hariduse juhtimismehhanismide täidesaatva ja seadusandliku haru juurde;
 3. majanduskohtud — jurisdiktsioonikohtud, millel on täielikud volitused kõigi majandusalaste arusaamatuste lahendamiseks.
 Föderaalne ülemkohus langetab otsuseid sotsiaalmajanduslikes kohtuasjades vaid juhul, kui nii on otsustanud kolmveerandilise häälteenamusega riigivalitsuse kolmas seadusandlik haru, vanemate riigiteenistujate koda. Muudel juhtudel on kõik kõrgemate lapsevanemate, haridus- ja majanduskohtute otsused lõplikud.
 Selle mandri seadused ei luba kahel perel ühe katuse all elada. Kuna rühmaviisiline kooselu on keelatud, on enamik kortertüüpi elamuid lammutatud. Ent vallalised elavad praegugi klubides, hotellides ja muudes ühiselamutes. Elamukrunt ei tohi olla väiksem kui 4500 ruutmeetrit. Kogu maa ja muu elamiseks kasutatav kinnisvara on maksuvaba, kui see ei ületa miinimumkrunti üle kümne korra.
 Rahva kodune elu on viimase sajandi jooksul tunduvalt paranenud. Lapsevanemad, nii isad kui ka emad, peavad käima kohustuslikes lapsekasvatuskoolides. Väikestes külades elavad maaharijad õpivad kirja teel, käies lähemates keskustes iga kümne päeva ehk kahe nädala järel (neil on nädalas viis päeva) suulist õpetust saamas.
 Igas peres on keskmiselt viis last, kes on oma vanemate täieliku kontrolli all. Ühe või mõlema vanema surma korral antakse nad lapsevanemate kohtu määratud eestkostjate hoole alla. Täielikult orvuks jäänud lapse eestkostjaks saamist peetakse igale perele suureks auks. Konkureerivatele vanematele korraldatakse eksam ja orb antakse sellesse kodusse, kus vanemad ilmutavad kõige paremaid vanemavõimeid.
 Selle rahva jaoks on kodu tsivilisatsiooni põhiinstitutsioon. Laps peab saama kõige väärtuslikuma osa haridusest ja iseloomukasvatusest vanematelt ja kodust ning isad pühendavad laste kasvatamisele peaaegu sama palju tähelepanu kui emad.
 Kogu seksuaalkasvatus saadakse kodus vanematelt või seaduslikelt eestkostjatelt. Moraaliõpetust pakuvad puhkevaheaegadel koolitöökodade õpetajad, kuid usuõpetuse andmist loetakse vanemate ainuõiguseks, sest religiooni peetakse koduse elu lahutamatuks osaks. Puhtalt religioosset haridust antakse väljaspool kodu ainult filosoofiatemplites, sest selle rahva seas ei ole Urantia kirikute taolisi pelgalt usulisi institutsioone välja kujunenud. Religioon on nende filosoofias seotud püüdega õppida Jumalat tundma ja avaldada armastust oma kaaslaste vastu nende teenimise kaudu, kuid see religioosne staatus ei ole planeedi teiste rahvastega võrreldes tüüpiline. Selle rahva jaoks on religioon nii jäägitult perekondlik asi, et religioosseteks kogunemisteks ei ole spetsiaalseid avalikke kohti ette nähtud. Poliitiliselt on kirik riigist täiesti eraldi, nagu urantialased tavatsevad öelda, kuid imelikul moel kattuvad religioon ja filosoofia osaliselt.
 Veel kakskümmend aastat tagasi olid vaimsed õpetajad (võrreldavad Urantia pastoritega), kes külastavad regulaarselt iga perekonda ja kontrollivad lapsi, et näha, kas vanemad on neid õigesti õpetanud, valitsuse järelvalve all. Nüüd alluvad need vaimsed nõuandjad ja kontrollid äsjaloodud Vaimse Progressi Sihtasutusele, mis on vabatahtlike annetustega toetatav institutsioon. Võimalik, et see institutsioon jääb muutumatuks kuni Paradiisi Kohtumõistja-Poja saabumiseni.
 Lapsed on seaduslikult oma vanemate vastutusel kuni viieteistkümneaastaseks saamiseni, mil neile omistatakse esimest korda pidulikult tsiviilvastutus. Pärast seda korraldatakse neile veel viis korda iga viie aasta järel samasugune avalik tseremoonia, millega vähendatakse nende kohustusi vanemate ees ning antakse neile uued tsiviil- ja ühiskondlikud kohustused. Valimisõigus saadakse kahekümneaastaselt, õigus ilma vanemate nõusolekuta abielluda aga alles kahekümne viie aastaselt; kolmekümneaastaseks saades peavad lapsed kodunt lahkuma.
 Abielu- ja lahutusseadused on kogu riigis ühesugused. Enne kahekümneaastaseks saamist — siis omandatakse kodanikuõigused — abielluda ei lubata. Abiellumisluba antakse alles aasta pärast abiellumiskavatsusest teatamist ning kui pruut ja peigmees on mõlemad esitanud tunnistuse, mis tõendab, et nad on lapsevanematekoolis abielukohustuste täitmise kohta korrakohast õpetust saanud.
 Lahutusseadused on mõnevõrra leebemad, kuid lapsevanematekohtud annavad lahkuminekuks loa alles aasta pärast vastava taotluse registreerimist ning sellel planeedil on aasta tunduvalt pikem kui Urantial. Vaatamata lahutusseaduste lihtsusele esineb seal lahutusi praegu kümme korda vähem kui Urantia tsiviliseeritud rahvastel.
 Haridus on viie- kuni kaheksateistkümneaastastele õpilastele mõeldud kolledžieelsetes koolides kohustuslik ning poisid ja tüdrukud õpivad koos. Need koolid on Urantia koolidest vägagi erinevad. Seal pole klassiruume, korraga õpitakse vaid üht ainet ja pärast esimest kolme aastat saavad kõik õpilased abiõpetajateks ja hakkavad endast nooremaid õpetama. Raamatutest hangitakse vaid informatsiooni, mis aitab lahendada koolitöökodades ja -farmides tekkinud probleeme. Neis töökodades valmistatakse enamik mandril kasutatavast mööblist ja paljud mehhanismid — praegu on suur leiutiste ja mehhaniseerimise ajajärk. Iga töökoja kõrval on avatud raamatukogu, kus õpilane saab vajalikke teatmeteoseid kasutada. Ka põllumajandust ja taimekasvatust õpetatakse kogu õppeperioodi jooksul kohalike koolide juurde kuuluvates suurtes farmides.
 Nõrgamõistuslikele õpetatakse ainult põllumajandust ja loomakasvatust ning nad peavad veetma kogu elu erilistes hoolduskolooniates, kus sugupooled teineteisest laste sigitamise vältimiseks eraldatakse — paljunemine on kõigile alanormaalsetele keelatud. Neid piiravaid meetmeid on rakendatud juba seitsekümmend viis aastat, kolooniasse määramise otsustavad lastevanemate kohtud.
 Kõik elanikud võtavad endale aastas ühe kuu puhkust. Kolledži-eelsetes koolides toimub õppetöö aasta kümnest kuust üheksal ning puhkus veedetakse koos vanemate või sõpradega reisides. Need reisid kuuluvad lapsevanemate haridusprogrammi ja jätkuvad kogu elu, nendeks kulutusteks kogutakse raha samamoodi kui vanaduskindlustuseks.
 Veerand õppeajast on pühendatud mängudele — võistlusspordile. Nende võistluste tulemusena liiguvad õpilased kohalikult tasemelt edasi osariigi ja regiooni tasemele ning lõpuks üleriigilistele oskuste- ja vapruseproovidele. Ka kõnekunsti ja muusika ning teadus- ja filosoofiaalased võistlused köidavad õpilasi madalaimatest sotsiaalsetest rühmadest kuni üleriigiliste võistlusteni.
 Koolivalitsus on moodustatud riigivalitsuse eeskujul ning koosneb kolmest omavahel kooskõlastatud harust, kusjuures õpetajaskond kuulub kolmandasse ehk nõuandvasse seadusandlikku ossa. Hariduse põhieesmärk sellel mandril on teha igast õpilasest iseennast ülalpidav kodanik.
 Iga kolledžieelse koolisüsteemi kaheksateistkümneaastaselt lõpetanud noor on oskustööline. Seejärel algab kas täiskasvanukoolis või kolledžis raamatute uurimine ja eriteadmiste omandamine. Kui tark õpilane lõpetab oma töö ennetähtaegselt, saab ta ajapreemia ja vahendid mõne enda kavandatud lemmikprojekti teostamiseks. Kogu haridussüsteem on kavandatud üksikisikule küllaldase koolituse andmiseks.
 Tööstuse olukord on sellel rahval ideaalist kaugel: tööandjate ja -võtjate vahel on ikka veel probleeme, kuid mõlemad on kohanemas siira koostöö kavaga. Sellel ainulaadsel mandril saavad töötajad üha enam kõigi tööstuskontsernide aktsionärideks, igast arukast töölisest on saamas järk-järgult väikekapitalist.
 Sotsiaalsed vastuolud on vähenemas ja hea tahe kiiresti kasvamas. Orjuse kaotamine (enam kui sada aastat tagasi) ei ole tekitanud tõsiseid majandusprobleeme, sest see ümberkorraldus teostati järk-järgult, vabastades igal aastal kaks protsenti orjadest. Orjad, kes tegid intellektuaalsed, füüsilised ja moraalsed katsed rahuldavalt läbi, võeti riigi kodanikeks. Paljud arenenumad orjad olid sõjavangid või sõjavangide lapsed. Viimased vähemarenenud orjad saadeti maalt välja umbes viiskümmend aastat tagasi ja viimasel ajal tegeldakse mandunud ning paheliste rahvakihtide arvukuse vähendamisega.
 See rahvas on viimasel ajal välja arendanud uued meetodid majandusalaste arusaamatuste lahendamiseks ja majanduslike kuritarvituste kaotamiseks, mis on varasematest tunduvalt paremad. Vägivalla kasutamine isiklike või majanduslike lahkhelide lahendamisel on keelatud. Palka, kasumit ja muid majandusküsimusi ei reguleerita jäigalt, kuid need alluvad üldistele majandusseadustele; kõik majandusalased vaidlused lahendatakse majanduskohtutes.
 Majanduskohtud on tegutsenud vaid kolmkümmend aastat, kuid töötavad vägagi tulemuslikult. Uusima korra kohaselt tunnistavad majanduskohtud nüüd kolme liiki seaduslikke sissetulekuid:
 1. seaduslikud intressimäärad investeeritud kapitalilt;
 2. piisavalt kõrge ajatööpalk majandustegevuses rakendatud oskuste eest;
 3. rahuldav ja õiglane tükitöötasu.
 Tasu määratakse alguses lepinguga, aga kui tekib oht, et toodang ajutiselt väheneb, siis väheneb proportsionaalselt ka tasu. Pärast seda loetakse kõik määratud tasu ületavad tulud dividendideks, mis jagatakse proportsionaalselt kõigi kolme, kapitali, oskuste ja töö, vahel.
 Regioonide juhid korrigeerivad iga kümne aasta tagant igapäevase seadusliku tasulise tööaja pikkust ja määravad selle uuesti. Praegu kehtib viiepäevane töönädal, millest neli päeva töötatakse ja viies päev pühendatakse mängudele. Tööpäev kestab kuus tundi ja nagu õpilased, nii ka töötajad saavad aasta kümnest kuust ühe puhkuseks. Puhkus veedetakse tavaliselt reisides ja et alles hiljuti on leiutatud uued transpordivahendid, kaldub rahvas üldse palju reisima. Kliima on reisimiseks soodne umbes kaheksa kuud aastas ja kõik võimalused kasutatakse ära.
 Kakssada aastat tagasi domineeris majanduses täielikult kasumimotiiv, ent tänapäeval on see kiiresti asendumas teiste ja kõrgemate stiimulitega. Sellel mandril valitseb äge konkurents, kuid see on kandunud suures osas majandusest mängudesse, oskuste ja teaduslike ning intellektuaalsete saavutuste omandamisse. Sotsiaalkindlustuses ja riigiteenistuses on see aga kõige tugevam. Avalik teenistus on kiiresti muutumas rahva põhiliseks eesmärgiks, mille poole püüelda. Mandri rikkaim mees töötab kuus tundi päevas oma masinatöökoja kontoris ja kiirustab siis kohalikku riigiteenistujate kooli, kus püüab omandada õigust töötada avalikus teenistuses.
 Töö muutub sellel mandril üha auväärsemaks ja kõik füüsiliselt terved kodanikud töötavad kaheksateistkümnendast eluaastast alates kas kodus, farmis, mõnes tunnustatud majandusharus, avalikel töödel, kus rakendatakse ajutiselt töötuks jäänud inimesi, või sunnitööliste korpuses kaevandustes.
 Selle rahva seas on hakanud arenema ka uut tüüpi sotsiaalne vastikustunne — vastikus nii jõudeoleku kui ka teenimatu rikkuse vastu. Aegamööda, kuid kindlalt ületatakse masinatöö orjus. Ka need inimesed võitlesid kunagi poliitilise vabaduse ja hiljem majandusliku iseseisvuse eest. Nüüd hakkavad nad mõlemast rõõmu tundma ning lisaks sellele hindama ka oma väljateenitud vaba aega, mille saab pühendada üha täielikumale eneseteostusele.
 See rahvas teeb otsustavaid pingutusi eneseväärikust hävitavat tüüpi heategevuse asendamiseks väärikate valitsuse tagatud garantiidega vanuritele. Igale lapsele kindlustatakse haridus ja igale inimesele töö, seepärast saab niisugust kindlustussüsteemi põdurate ja vanade kaitsmiseks edukalt ülal pidada.
 Selle rahva seas peavad kõik kuuekümne viie aastaselt tasulisest tööst taanduma, kui riigi tööameti ülem ei anna neile luba kuni seitsmekümneaastaseks saamiseni tööle jääda. See vanusepiir ei kehti riigiteenistujate ja filosoofide suhtes. Füüsilise puudega või alatiseks invaliidistunud igas vanuses inimesed võib pensionisaajate hulka arvata kohtu korraldusega, millele kirjutab alla ka regionaalvalitsuse pensioniameti ülem.
 Vanaduspensioni maksmiseks saadakse raha neljast allikast:
 1. föderaalvalitsus kasseerib selleks iga kuu ühe päeva tulu ja selles riigis töötavad kõik inimesed;
 2. pärandused — paljud rikkad kodanikud jätavad selleks otstarbeks raha;
 3. riigi kaevandustes tehtava sunnitöö tulud. Kogu sunnitöö kasum, mis jääb üle sunnitööliste ülalpidamisest ja nende pensionideks kõrvalepandud summadest, antakse pensionifondi;
 4. loodusressurssidest saadav tulu. Kogu mandri loodusrikkused on föderaalvalitsuse hoole all ja neist saadavat tulu kasutatakse ühiskonna huvides, näiteks haiguste ärahoidmiseks, geeniuste õpetamiseks ja eriti lootustandvate isikute kulutuste katmiseks riigiteenistujate koolides õppimise ajal. Pool loodusressurssidest saadavast tulust eraldatakse vanaduspensionifondi.
 Kuigi riigi ja regioonide kindlustusfondid pakuvad palju eri liiki kindlustuskaitset, tegeleb vanaduspensioniga kümne regionaalse osakonna kaudu siiski ainult föderaalvalitsus.
 Neid riiklikke fonde on juba pikka aega ausalt hallatud. Peale riigireetmise ja mõrva määravad kohtud kõige rangemaid karistusi just ühiskonna usalduse reetmise eest. Sotsiaalset ja poliitilist ebalojaalsust peetakse praegu kõige jäledamaks kuriteoks.
 Föderaalvalitsus toimib isalikult ainult vanaduspensionide haldamisel ja andeka ning loova algupära soodustamisel; osariigi valitsus on üksikkodanikest veidi rohkem huvitatud, kohalik valitsus aga palju isalikum või sotsialistlikum. Linn (või mõni selle osa) tegeleb näiteks tervishoiu, sanitaartingimuste, ehituseeskirjade, heakorra, veevarustuse, valgustuse, kütte, vaba aja veetmise võimaluste, muusika ja side küsimustega.
 Kogu tootmises pööratakse kõige enam tähelepanu tervishoiule: teatavaid füüsilise heaolu aspekte peetakse majanduse ja ühiskonna eesõigusteks, kuid isiklikud ja oma pere terviseprobleemid on vaid isiklikud küsimused. Meditsiini alal, nagu ka kõigis teistes puhtisiklikes küsimustes, kavatseb valitsus üha enam sekkumast hoiduda.
 Linnadel pole maksustamisõigust ning ei tohi võlgadesse sattuda. Linnad saavad riigikassast iga elaniku kohta teatava summa ja peavad täiendama seda tulu oma sotsiaalsete ettevõtete tuludest ning mitmesuguse äritegevuse litsentside müügist.
 Linna käsutuses on kiirtranspordivahendid, mis võimaldavad linnapiire tunduvalt avardada. Tuletõrjeameteid toetatakse tuletõrje- ja kindlustusfondidest ning kõik hooned nii linnas kui ka maal on tulekindlad — on olnud üle seitsmekümne aasta.
 Linna määratud korravalvureid ei ole, politseijõude peavad ülal osariigi valitsused. Selle osakonna töötajad värvatakse peaaegu täielikult kahekümne viie kuni viiekümneaastaste vallaliste meeste seast. Enamikus osariikides võetakse poissmeestelt üsna kõrget maksu, mis kõigile politseis töötavatele meestele tagastatakse. Politseijõudusid on osariikides praegu keskmiselt kümme korda vähem kui viiskümmend aastat tagasi.
 Saja suhteliselt vaba ja suveräänse osariigi maksusüsteemidel pole peaaegu midagi ühist, sest mandri erinevates osades on väga erinevad majanduslikud ja muud tingimused. Iga osariigi põhiseaduses on kümme sätet, mida saab muuta ainult föderaalse ülemkohtu nõusolekul ning üks neist keelab võtta mis tahes vara väärtuselt aastas üht protsenti ületavat maksu; elamukrundid on nii linnas kui ka maal maksust vabastatud.
 Föderaalvalitsus ei või võlgu võtta ja iga osariik tohib laenu võtta alles pärast seda, kui kolm neljandikku elanikkonnast on referendumil sellega nõustunud; see nõue ei kehti sõja ajal. Et föderaalvalitsus ei saa võlgu võtta, on Riiklikul Kaitsenõukogul õigus sõja korral osariikidelt vastavalt vajadusele raha, inimesi ja vahendeid nõuda. Ent ükski laenuperiood ei tohi olla pikem kui kakskümmend viis aastat.
 Föderaalvalitsuse ülalpidamiseks saadakse tulu viiest allikast:
 1. impordilõiv. Kõik importkaubad maksustatakse eesmärgiga kaitsta mandri elatustaset, mis on tunduvalt kõrgem kui üheski teises planeedi riigis. Need tariifid määrab kõrgeim majanduskohus pärast seda, kui majanduskongressi mõlemad kojad on ratifitseerinud majandusülema soovitused, majandusülem määratakse ametisse nende kahe seadusandliku organi ühise otsusega. Kõrgema majanduskoja valivad töötajad, alamkoda valitakse kapitali alusel;
 2. honorar. Föderaalvalitsus ergutab leiutamist ja originaalteoste loomist kümnes regionaalses laboratooriumis, mis abistavad igat liiki geeniusi — kunstnikke, kirjanikke ja teadlasi — ja kaitsevad nende autoriõigusi. Vastutasuks võtab valitsus poole kõigi leiutiste ja loometeoste müügikasumist, olgu tegemist masinate, raamatute, kunstiteoste, taimede või loomadega;
 3. pärandimaks. Föderaalvalitsus võtab sõltuvalt päranditombu suurusest ja muudest tingimustest ühe- kuni viiekümneprotsendilist astmelist pärandimaksu;
 4. sõjatehnika. Valitsus teenib sõja- ja mereväetehnika rendileandmisest äri- ja puhkeotstarbeliseks kasutamiseks üsna suuri summasid;
 5. loodusressursid. Loodusressurssidest saadav tulu, kui seda ei kasutata täielikult föderaalriikluse hartas määratud konkreetseteks otstarveteks, antakse üle riigikassasse.
 Föderaalvalitsusele määratud summade kohta, välja arvatud Riikliku Kaitsenõukogu poolt sissenõutavad summad, algatatakse eelnõu seadusandlikus ülemkojas; kui alamkoda annab neile oma nõusoleku ja riigijuht need kinnitab, siis jõustab sajaliikmeline föderaalne eelarvekomisjon need lõplikult. Selle komisjoni liikmed nimetatakse osariikide kuberneride poolt ja valitakse osariikide seadusandlike kogude poolt ametisse kahekümne neljaks aastaks, kusjuures iga kuue aasta järel valitakse veerand liikmeskonda. Iga kuue aasta tagant valib see organ kolmveerandilise häälteenamusega ühe enda hulgast esimeheks, kellest saab ka föderaalse riigikassa direktor-kontrolör.
 Lisaks kohustuslikule baasharidusprogrammile, mis hõlmab viie- kuni kaheksateistkümneaastasi lapsi, on olemas erikoolid.
 1. Riigiteenistujate koolid. Neid on kolme liiki: riigi-, regionaal- ja osariigikoolid. Riigi valitsusasutused on jagatud kolme alarühma. Esimene avaliku teenistuse alajaotus tegeleb põhiliselt üldise riigivalitsemisega ja kõik sellesse rühma kuuluvad ametnikud peavad olema lõpetanud riigiteenistujate kooli nii regiooni kui ka riigi tasemel. Regionaalse riigiteenistujate kooli lõpetanud võivad töötada poliitilisel, valitaval või määrataval ametikohal teises alajaotuses, täites regiooni juhtimise ja osariigi valitsusega seotud ülesandeid. Kolmandasse alajaotusse kuuluvad regioonivalitsused ja osariikide valitsused. Kolmas alajaotus hõlmab osariigiga seotud ülesandeid ning neilt ametnikelt nõutakse vaid riigiteenistuja osariigikraadi. Ametnike neljandal ja viimasel alajaotusel ei pea riigiteenistuja kraadi olema, sest neisse ametitesse töötajaid ainult määratakse. Need on vähemtähtsad abi, sekretäri ja tehnilised ametikohad, mida valitsusorganites täidavad mitmesuguste õpetatud kutsealade esindajad.
 2. Alamkohtute ja osariigikohtute kohtunikel on osariigi riigiteenistujate kooli kraad. Sotsiaal-, haridus- ja majandusküsimuste kohtute kohtunikel on regionaalse kooli kraad. Föderaalse ülemkohtu kohtunikel peab olema kõigi nende riigiteenistujate koolide kraadid.
 3. Filosoofiakoolid. Need koolid kuuluvad filosoofiatemplite juurde ja tegelevad suuremal või vähemal määral religiooni kui ühiskondliku tegevusega.
 4. Teadusasutused. Need erialakoolid on seotud rohkem majanduse kui haridussüsteemiga ning jagunevad viieteistkümnesse rühma.
 5. Kutsealase väljaõppe koolid. Need erikoolid annavad erialase koolituse kaheteistkümne erineva kutseala omandamiseks.
 6. Sõja- ja mereväekoolid. Need asuvad riigi keskuse lähedal ja kahekümne viies rannikul paiknevas armeekeskuses ning on pühendatud kaheksateistkümne- kuni kolmekümneaastaste vabatahtlike sõjalisele väljaõppele. Enne kahekümne viie aastaseks saamist on neisse koolidesse astumiseks vajalik vanemate nõusolek.
 Kuigi kõigisse riigiametitesse võivad kandideerida ainult osariigi, regiooni või föderaalse riigiteenistujate kooli lõpetanud, on riigi juhid avastanud ikka ja jälle üldise valimisõiguse süsteemis tõsiseid puudusi ja umbes viiskümmend aastat tagasi lülitati põhiseadusesse korrigeeritud hääletamissüsteem, mis hõlmab järgmisi põhimõtteid:
 1. Igal vähemalt kahekümneaastasel mehel ja naisel on üks hääl. Selle vanuseni jõudes peab iga kodanik astuma kahe hääletamisrühma liikmeks: esimesse rühma astutakse oma majandusliku tegevuse alusel — tootmine, õpitud kutseala, põllumajandus või kaubandus; teise rühma poliitiliste, filosoofiliste ja sotsiaalsete suundumuste järgi. Seega kuuluvad kõik töötajad mõnda majanduslikku valimisõigusrühma ja neid kutsealarühmi nagu ka mittemajanduslikke ühendusi juhitakse umbes samamoodi kui riiki, milles võim on jagatud kolmeks. Oma kuuluvust neisse rühmadesse saab muuta vaid iga kaheteistkümne aasta järel.
 2. Osariigi kuberneri või regiooni juhi nimetatud ja regiooni ülemnõukogu volitatud isikutele, kellel on ühiskonna ees olulisi teeneid või kes on valitsuse teenistuses erakordset tarkust ilmutanud, võib anda lisahääli, aga mitte sagedamini kui viie aasta tagant ning mitte üle üheksa hääle. Mitme hääle omaniku maksimaalne häälte arv on kümme. Selliselt, austades suurema poliitilise jõuga, avaldatakse tunnustust teadlastele, leiduritele, õpetajatele, filosoofidele ja vaimsetele juhtidele. Neid kõrgeid kodanikuprivileege annavad osariikide ja regioonide ülemkohtud peaaegu samamoodi nagu erikolledžid omistavad kraade ning nende saajad lisavad uhkusega need aumärgid koos teiste aukraadidega oma isiklike saavutuste loetelusse.
 3. Kõik kaevandustesse sunnitööle määratud isikud ja maksutuludest ülalpeetavad riigiteenistujad jäetakse nende teenistuse ajaks valimisõigusest ilma. See ei kehti vanurite kohta, kes jäävad pensionile kuuekümne viie aastaselt.
 4. Valimisõigust on viit liiki vastavalt viimasel viiel aastal makstud keskmisele maksusummale. Kõrgete maksude maksjatele on lubatud kuni viis lisahäält. Need lisahääled antakse sõltumatult kõigist muudest tunnustustest, kuid ühelgi isikul ei tohi olla mingil juhul üle kümne hääle.
 5. Selle valimisõigussüsteemi vastuvõtmise ajal loobuti territoriaalsest valimissüsteemist ja mindi üle majanduslikule ehk funktsionaalsele süsteemile. Kõik kodanikud hääletavad nüüd elukohast olenemata kui majanduslike, sotsiaalsete või kutsealarühmade liikmed. Selliselt koosneb valijaskond tihendatud, ühtsetest ja arukatest rühmadest, kes valivad vastutusrikastesse ametitesse valitsuses vaid oma parimaid esindajaid. Sellel funktsionaalsel ehk rühmavalimisõiguse süsteemil on ainult üks erand: föderaalvalitsuse juhi valimine toimub iga kuue aasta järel üldriikliku hääletamise teel ja igal kodanikul on ainult üks hääl.
 Seega rakendavad kodanikkonna majanduslikud, kutseala-, intellektuaalsed ja sotsiaalsed rühmitused oma valimisõigust kõigil puhkudel, välja arvatud valitsusjuhi valimisel. Ideaalne osariik on orgaaniline tervik ja iga vaba ning arukas kodanikerühm kuulub elutähtsa ja funktsioneeriva elundina valitsuse üldisesse organismi.
 Riigiteenistujate koolidel on õigus esitada osariigi kohtusse hagi vaimse puudega, logeleva, ükskõikse või kriminaalse isiku valimisõigusest ilmajätmiseks. See rahvas mõistab, et kui viiskümmend protsenti elanikkonnast on alaarenenud või vaimse puudega ja omab valimisõigust, siis on riik hukule määratud. Nad usuvad, et keskpä rasuse domineerimine toob igale rahvale kaasa languse. Hääletamine on kohustuslik ja kõigile, kes ei lähe hääletama, määratakse suur trahv.
 Selle rahva meetodid kuritegevuse, nõrgamõistuslikkuse ja mandumise piiramiseks on küll enamikule urantialastele mõnes suhtes meelepärased, kuid teisalt kahtlemata ka šokeerivad. Tavalised kurjategijad ja vaimse puudega inimesed saadetakse eraldi kummalegi sugupoolele ettenähtud põllumajanduslikesse kolooniatesse, mis peavad end ise ülal ning teenivad ka kasumit. Korduvalt tõsisemaid kuritegusid sooritanud kurjategijad ja ravimatud vaimuhaiged määrab kohus surma gaasikambris. Ka paljusid muid kuritegusid peale mõrva ja valitsuse usalduse reetmise karistatakse surmanuhtlusega ning õigusemõistmine toimub vääramatult ja kiiresti.
 See rahvas on jõudmas õigusemõistmise negatiivsest ajastust positiivsesse. Viimasel ajal on jõutud nii kaugele, et püütakse kuritegusid vältida sel teel, et määratakse need, keda peetakse potentsiaalseteks mõrvariteks ja rasketeks kurjategijateks, eluaegsesse vangistusse kinnisesse kolooniasse. Kui karistusalused näitavad üles paranemise märke, võib nad katseajaga või päriseks vabastada. Sellel kontinendil on mõrvasid üheksakümmend üheksa protsenti vähem kui teistes riikides.
 Inimese kujunemist kurjategijaks või vaimuhaigeks on püütud vältida juba enam kui saja aasta jooksul ja tulemused on üsna rõõmustavad. Vaimuhaigetele ei ole vanglaid ega haiglaid. Üks põhjus on see, et nende hulk moodustab ainult umbes kümme protsenti Urantia omast.
 Föderaalsete sõjakoolide lõpetanud võib Riikliku Kaitsenõukogu esimees määrata „tsivilisatsiooni valvuriteks”, kes teenivad vastavalt oma võimetele ja kogemustele seitsmes erinevas auastmes. Selle nõukogu kakskümmend viis liiget määratakse kõrgeimate lapsevanemate, haridus- ja majanduskohtute poolt föderaalse ülemkohtu kinnitusel ja seda juhib ametikohustuste alusel sõjaliste küsimuste koordineerimise staabiülem. Kõik liikmed teenivad kuni seitsmekümne aastaseks saamiseni.
 Need ametisse määratud isikud õpivad neli aastat kestvatel kursustel, kus nad omandavad alati ka mingi eriala või kutse. Sõjaline koolitus ei toimu kunagi ilma sellega kaasneva majandusliku, teadusliku või erialase koolituseta. Nelja-aastase sõjalise koolituse käigus omandab iga indiviid poole tavalise kutsealakooli kursusest, kus õpitakse samuti neli aastat. Professionaalsete sõjaväelaste klassi tekkimist välditakse sellega, et paljudele meestele antakse see võimalus end elatada koos tehnilise või kutsealase koolituse esimese poolega.
 Rahuajal on armeeteenistus täiesti vabatahtlik ja kõigisse väeosadesse värvatakse neljaks aastaks, mille jooksul iga mees õpib lisaks sõjalise taktika omandamisele veel mingit konkreetset ala. Kesksetes sõjakoolides ja kahekümne viies mandri äärealadel paiknevas treeninglaagris on üks põhierialasid muusika. Majanduse mõõnaperioodidel suunatakse tuhanded töötud automaatselt mandri sõjaliste kaitserajatiste loomisele maismaal, merel ja õhus.
 Kuigi sellel rahval on kaitseks ümbritsevate vaenulike rahvaste rünnakute vastu võimas armee, tuleb nende auks märkida, et nad ei ole neid sõjalisi ressursse enam kui saja aasta jooksul sõjaliseks pealetungiks kasutanud. Nad on juba nii tsiviliseeritud, et võivad energiliselt tsivilisatsiooni kaitsta, sattumata kiusatusse kasutada oma sõjalist jõudu kallaletungiks. Pärast ühtse mandririigi loomist pole kodusõdu toimunud, kuid kahe viimase sajandi jooksul on see rahvas pidanud lahendama üheksa ägedat kaitset nõudnud konflikti, neist kolm maailma võimsate riikide tugevate konföderatsioonide vastu. Kuna see riik suudab end vaenulike naabrite rünnakute eest piisavalt kaitsta, pöörab ta palju rohkem tähelepanu riigiteenistujate, teadlaste ja filosoofide koolitamisele.
 Kui ülejäänud maailmaga ollakse parajasti rahujalal, rakendatakse kõiki mobiilseid kaitsemehhanisme üsna täielikult kaubanduses, majanduses ja puhkeotstarbeks. Kui kuulutatakse sõda, mobiliseeritakse terve rahvas. Kogu sõjaaja peavad kõik majandusharud maksma sõjamakse ja kõigi sõjaministeeriumide juhid lülitatakse valitsuskabinetti.
 Kuigi selle ainulaadse rahva ühiskond ja valitsus on Urantia rahvastega võrreldes paljuski kõrgemal tasemel, tuleb märkida, et teiste mandrite (neid on sellel planeedil üksteist) valitsused on Urantia arenenumate rahvaste valitsustest kindlasti vähem arenenud.
 See arenenud valitsus kavatseb praegu vähemarenenud rahvastega suursaadikute tasemel suhted sisse seada ja üks suur usujuht on teatanud esmakordselt, et saadab nende naaberrahvaste sekka misjonärid. Me kardame, et nad teevad sama vea, mille on teinud nii paljud, kes on püüdnud teistele rahvastele oma kõrgemat kultuuri ja religiooni peale sundida. Kui see arenenud kultuuriga mandrirahvas saaks minna ja naaberrahvaste parima osa kaasa tuua, neile haridust anda ja nad oma pimedusega löödud vendade juurde kultuurisaadikutena tagasi saata, oleks see kogu maailmale suur õnnistus! Muidugi, kui Kohtumõistja-Poeg varsti selle arenenud rahva juurde saabuks, võiks selles maailmas kiiresti imelisi asju juhtuda.
 Jutustasime teile eriloal sellest naaberplaneedist eesmärgiga Urantia tsivilisatsiooni edasi viia ja valitsussüsteemi arengut kiirendada. Võiksime jutustada veel paljustki muust, mis urantialasi kahtlemata huvitaks ja põnevust tekitaks, kuid meile on antud luba teile just nii palju ilmutada.
 Urantialased peaksid aga arvestama, et nende sõsarsfääril Satania peres ei ole olnud õnne ei Paradiisi Poegade kohtumõistmis- ega annetumismissiooni vastu võtta. Urantia rahvaste vahel ei ole ka selliseid suuri kultuurilisi erinevusi, mis eraldavad seda mandrirahvast teistest sama planeedi rahvastest.
 Tõe Vaimu väljavalamine loob vaimsed alused suurte saavutuste teostamiseks annetumismaailma inimsoo huvides. Seetõttu on Urantia palju paremini valmis peagi moodustama planeedivalitsust koos selle seaduste, mehhanismide, sümbolite, tavade ja keelega, mis aitaksid nii suuresti kaasa ülemaailmse rahu loomisele seadustega ning viiksid tõelise vaimsete püüdluste ajajärgu koidikule kunagi tulevikus. See ajajärk on planeedile lävi astumaks utoopilistesse valguse ja elu ajajärkudesse.


type: wikipedia

text:
El Tour de los Pirineos (oficialmente: Tour des Pyrénées-Vuelta a los Pirineos) es una carrera ciclista franco-española (registrada en Francia) que se disputa en Mediodía-Pirineos (Francia) y Aragón (España), en el mes de agosto.
 Tiene un trazado meramente montañoso cruzando varios de los puertos tradicionales del Tour de Francia a su paso por los Pirineos.
 A pesar de ser una prueba franco-española el número de equipos participantes españoles es muy reducido debido a que coincide en las fechas con las pruebas íntegramente españolas de la Vuelta a León y la Vuelta a Burgos.
 Está organizada por el Tour des Pyrénées Organisation y por el Club Ciclista Ebro. Hasta que en 2011 la carrera desapareció y los segundos organizaron otra prueba amateur con las mismas características.
 Historia
 Existieron pruebas denominadas Vuelta a los Pirineos desde 1955 aunque esta fue creada en 1995, principalmente tras la fusión del Tour de Bigorre y del Aragon-Béarn.
 Esta fue alternando ediciones amateur con profesionales, hasta que desde el 2006 formó parte del circuito profesional del UCI Europe Tour, dentro de la categoría 2.2 (última categoría del profesionalismo) por lo que podían participar corredores profesionales (excepto los UCI ProTour) junto con los amateurs. En 2011 la parte francesa no consiguió reunir los apoyos suficientes con lo que la parte española se hizo cargo de la prueba aunque de una forma reducida y siendo la carrera de carácter amateur, volviendo al nombre de Aragon-Bearn. En 2012 de nuevo no se disputó debido a la falta de patrocinadores de la parte francesa y a no poderse disputar las etapas de Aragón por problemas financieros.
 Palmarés
 Palmarés por países
 Referencias
 Enlaces externos
 Web oficial (en español)
 Web oficial (en francés)
 Tour de los Pirineos (sitiodeciclismo.net)
 Tour de los Pirineos (cqranking.com)
 Competiciones de ciclismo desaparecidas de España
 Pirineos
 Competiciones de ciclismo de Aragón
 Pirineos
 Pirineos
 Ciclismo en España en 1995
 Ciclismo en 1995
 Deporte en Francia en 1995
 Deporte en la región de Occitania


text:
John Norris Bahcall, ameriški astronom in astrofizik, * 30. december 1934, Shreveport, Louisiana, ZDA, † 17. avgust 2005, New York, New York, ZDA.
 Življenje in delo
 Bahcall je raziskoval na Inštitutu za višji študij v Princetonu, New Jersey, ZDA. Delal je skupaj s Raymondom Davisom mlajšim pri proučevanju Sončevih nevtrinov. Skupaj s S. Kirhakosovo z istega inštituta in D. P. Schneiderjem je januarja 1995 na srečanju Ameriškega astronomskega društva (AAS) predstavil posnetke petnajstih svetlih kvazarjev z majhnim rdečim premikom. Dejavna jedra galaksij, med katerimi so kvazarji verjetno najbolj skrajni primerki, po naših predstavah poganjajo močne črne luknje, v katere pada snov iz obdajajoče jih galaksije. Opazovanja z Zemlje, še posebej v bližnji infrardeči svetlobi, so v premeru nekaj ločnih sekund okrog mnogih svetlih kvazarjev pokazala puhaste meglice snovi. Zato so Bachall in sodelavci pričakovali, da bo nova WFPC-2 kamera Hubblovega vesoljskega daljnogleda jasno razkrila, da so kvazarji le jedra galaksij. Na njihovo veliko presenečenje pa posnetki niso odkrili prav ničesar okrog 11. od 15. teles, čeprav bi bile svetle galaksije na oddaljenostih kvazarjev v dosegu nove Hubblove kamere. To sta potrdila dva kvazarja, katerih gostiteljici — ena spiralna in ena eliptična galaksija − sta na posnetkih razločno vidni. Da so s prejšnjimi opazovanji astronomi zaznali sevanje okrog nekaterih (kot vse kaže) »golih« kvazarjev, še povečuje njihovo zadrego. Obstaja možnost, da so ti kvazarji nastanjeni v tako šibkih, razpršenih ali rdečih sestavih, da so se izognili zaznavi kamere v vidni svetlobi. V nasprotnem primeru morajo goli kvazarji prejemati gorivo na bistveno drugačen način kot smo pričakovali. Dolgo so imeli za takšno drugo možnost sodelovanje kvazarjev s sosednjimi galaksijami. Čeprav so goli, so kvazarji, ki jih je opazovala Bachallova skupina, le redko sami. Mnogo jih uživa v družbi ene ali več bližnjih, a ločenih galaksij. Na njihovi medsebojni oddaljenosti − manj kot je polmer naše Galaksije − bi takšne sosede v približno 10. milijonih letih popustile kvazarjevi gravitaciji. Nastale plimske razbitine bi bile zadosten izvor goriva za skrivnostne svetilnike. Eno izmed teles, kvazar PKS 2349-014, daje dovolj dokazov za ta pojav. Kvazarjevi priveski – krožni lok in nesimetrična ovojnica – nosijo zanesljiv podpis (nekdanjega) diska galaksije, ki prestaja močno plimsko trganje. Čeprav so se namigi o takšnem sodelovanju pojavili že prej, pa Hubblovi posnetki prvič dovolj razločno kažejo ta pojav. Padanje snovi v črno luknjo ostaja še naprej veljaven model za vzdrževanje ogromnega izseva kvazarjev. Scena te drame pa zdaj kaže nepričakovano pestrost.
 Priznanja
 Nagrade
 nagrada Helen B. Warner za astronomijo Ameriškega astronomskega društva (AAS) (1970)
 Heinemanova nagrada za astrofiziko (1994)
 nagrada Hansa Betheja (1998)
 lektorat Henryja Norrisa Russlla Ameriškega astronomskega društva (AAS) (1999)
 zlata medalja Kraljeve astronomske družbe (RAS) (2003)
 nagrada Enrica Fermija skupaj z Raymondom Davisom mlajšim (2003)
 Sklici
 Ameriški astronomi
 Ameriški astrofiziki
 Diplomiranci Univerze v Chicagu
 Diplomiranci Univerze Kalifornije, Berkeley
 Člani Nacionalne akademije znanosti ZDA
 Ameriški akademiki
 Prejemniki Nagrade Helen B. Warner za astronomijo
 Prejemniki Zlate medalje Kraljeve astronomske družbe
 Prejemniki nacionalne medalje znanosti
 Prejemniki Heinemanove nagrade za astrofiziko
 Prejemniki Nagrade Enrica Fermija