text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 17.2.2021
 COM(2021) 63 final
 2021/0033(NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni Ewropea fir-raba’ laqgħa tal-Konferenza tal-Partijiet għall-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju b’rabta mal-adozzjoni ta’ deċiżjonijiet li jemendaw l-Annessi A u B ta’ dik il-Konvenzjoni dwar il-prodotti miżjudin bil-merkurju u l-proċessi tal-manifattura li fihom jintużaw il-merkurju jew il-komposti tal-merkurju, skont l-Artikolu 4, paragrafu 8 u l-Artikolu 5, paragrafu 10 ta’ dik il-Konvenzjoni
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.Il-kamp ta’ applikazzjoni tal-proposta
 Din il-proposta tikkonċerna d-deċiżjoni li tistabbilixxi l-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni waqt ir-raba’ laqgħa tal-Konferenza tal-Partijiet għall-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju (“il-Ftehim”) b’rabta mal-adozzjoni prevista ta’ Deċiżjonijiet li jemendaw l-Annessi A u B ta’ dik il-Konvenzjoni. Dawn l-annessi jistabbilixxu listi ta’ prodotti miżjudin bil-merkurju u ta’ proċessi ta’ manifattura li jużaw il-merkurju jew l-komposti tal-merkurju (“proċessi tal-merkurju”), soġġetti jew għal dati ta’ eliminazzjoni gradwali jew għal dispożizzjonijiet li jirregolaw l-użu tal-merkurju
 1
 .
 2.Il-kuntest tal-proposta
 2.1.Il-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju (“il-Ftehim”)
 Il-Ftehim huwa l-qafas legali internazzjonali ewlieni maħsub biex jipproteġi s-saħħa tal-bniedem u l-ambjent mill-emissjonijiet antropoġeniċi u mir-rilaxxi tal-merkurju u tal-komposti tal-merkurju fl-arja, fl-ilma u fuq l-art. Huwa jindirizza ċ-ċiklu sħiħ tal-ħajja tal-merkurju mill-estrazzjoni minerarja primarja tal-merkurju sar-rimi tal-iskart tal-merkurju.
 Daħal fis-seħħ fis-16 ta’ Awwissu 2017.
 L-Unjoni Ewropea (“l-Unjoni”) hija parti għall-Ftehim
 2
 , bħalma huma ħafna mill-Istati Membri
 3
 .
 Skont l-Artikolu 4, paragrafu 1 tal-Ftehim, il-prodotti miżjudin bil-merkurju elenkati fil-Parti I tal-Anness A (eż. ċerti lampi fluworexxenti kompatti) ma jistgħux jibqgħu jiġu mmanifatturati, importati u esportati wara d-dati ta’ eliminazzjoni gradwali speċifikati fih.
 Skont l-Artikolu 4, paragrafu 3, il-Partijiet għandhom jieħdu miżuri biex jirregolaw l-użu tal-merkurju fir-rigward tal-prodotti miżjudin bil-merkurju elenkati fil-Parti II tal-Anness A.
 Skont l-Artikolu 5, paragrafu 2, il-proċessi tal-merkurju elenkati fil-Parti I tal-Anness B (eż. il-produzzjoni tal-kloroalkali) iridu jieqfu jużaw il-merkurju jew il-komposti tal-merkurju sad-dati ta’ eliminazzjoni gradwali stabbiliti fih.
 Bis-saħħa tal-Artikolu 5, paragrafu 3, il-Partijiet għandhom jieħdu miżuri biex jirregolaw l-użu tal-merkurju fil-proċessi tal-merkurju elenkati fil-Parti II tal-Anness B, inkluż f’termini ta’ konverżjoni għal proċessi mingħajr merkurju, meta jkun ekonomikament u teknikament fattibbli.
 Skont l-Artikolu 4, paragrafi 4, 7, 8, u l-Artikolu 5, paragrafi 5, 9, 10, l-Annessi A u B għandhom jiġu rieżaminati sas-16 ta’ Awwissu 2022, filwaqt li jitqiesu l-proposti ta’ emenda tal-Partijiet
 4
 u l-informazzjoni trażmessa dwar prodotti miżjudin bil-merkurju u alternattivi tekniċi u ekonomiċi mingħajr merkurju disponibbli, filwaqt li jitqiesu r-riskji u l-benefiċċji ambjentali u għas-saħħa tal-bniedem.
 L-Artikoli 26 u 27 jistabbilixxu r-regoli bażiċi dwar, fost l-oħrajn, is-sottomissjoni mill-Partijiet ta’ proposti għall-emendar tal-Annessi għall-Ftehim, kif ukoll għall-adozzjoni u d-dħul fis-seħħ tal-Annessi emendati. Il-proposti għall-emendar tal-Annessi jridu jiġu kkomunikati lill-Partijiet kollha mis-Segretarjat tal-Ftehim mill-inqas sitt xhur qabel il-Konferenza tal-Partijiet għall-Ftehim (“COP”) li fiha jiġu proposti għall-adozzjoni, jiġifieri f’dan il-każ mhux aktar tard mill-1 ta’ Mejju 2021. L-Annessi emendati proposti jiġu adottati skont ir-regoli tal-votazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 26, il-paragrafu 3, u fid-Deċiżjoni MC-1/1 dwar ir-Regoli ta’ Proċedura adottati mill-COP fl-ewwel laqgħa tagħha (24-29 ta’ Settembru 2017)
 5
 .
 L-emenda ta’ Anness tidħol fis-seħħ għall-Partijiet kollha sena wara li d-Depożitarju tal-Ftehim jikkomunika l-adozzjoni tagħha, ħlief għal dawk il-Partijiet li jkunu għamlu dikjarazzjoni rilevanti skont l-Artikolu 30, paragrafu 5. Peress li l-Unjoni ma għamlitx tali dikjarazzjoni, ir-regola ġenerali dwar id-dħul fis-seħħ ta’ Annessi emendati jew ġodda tapplika għaliha.
 2.2.Il-Konferenza tal-Partijiet (“COP”)
 Il-COP twettaq il-funzjonijiet assenjati lilha mill-Ftehim. Għal dak il-għan, hija għandha tikkunsidra u twettaq, inter alia, kwalunkwe azzjoni li tista’ tkun meħtieġa biex jintlaħqu l-objettivi tal-Ftehim, inkluż l-adozzjoni ta’ linji gwida rilevanti.
 Skont l-Artikolu 28 tal-Ftehim u d-Deċiżjoni MC-1/1 imsemmija hawn fuq, kull Parti għandha vot wieħed. Madankollu, l-Unjoni, bħala organizzazzjoni ta’ integrazzjoni reġjonali ekonomika, teżerċita d-dritt tagħha li tivvota, dwar materji fil-kompetenza tagħha, b’numru ta’ voti ugwali għan-numru tal-Istati Membri tagħha li huma partijiet għall-Ftehim. L-Unjoni ma għandhiex teżerċita d-dritt għall-vot tagħha jekk xi Stat Membru tagħha jeżerċita d-dritt għall-vot tiegħu, u viċe versa.
 2.3.L-atti previsti tal-Konferenza tal-Partijiet
 Il-COP, waqt it-tielet laqgħa tagħha (25-29 ta’ Novembru 2019), adottat id-Deċiżjoni MC-3/1
 6
 li tistabbilixxi grupp ad hoc ta’ esperti tekniċi biex jipproċedu bid-diskussjonijiet dwar il-prodotti miżjudin bil-merkurju u l-proċessi tal-merkurju matul il-perjodu intersessjonali qabel ir-raba’ laqgħa tagħha (“COP4”). Il-mandat ta’ dan il-grupp appella b’mod partikolari għat-titjib u għall-organizzazzjoni tal-informazzjoni ppreżentata mill-Partijiet skont l-Artikolu 4, paragrafi 4 u 7, u l-Artikolu 5, paragrafi 4 u 9, tal-Ftehim, dwar id-disponibbiltà, il-fattibbiltà teknika u ekonomika, ir-riskji ambjentali u għas-saħħa u l-benefiċċji ta’ alternattivi mingħajr merkurju għal tali prodotti u proċessi.
 Fid-dawl tal-eżitu tal-ħidma esperta, il-COP4 hija mistennija tadotta deċiżjoni waħda jew aktar dwar din il-kwistjoni (l-atti previsti).
 L-atti previsti se jemendaw l-Anness A tal-Ftehim billi jikkomplementawh bi prodotti miżjudin bil-merkurju addizzjonali li għalihom hemm disponibbli alternattivi mingħajr merkurju ekonomikament u teknikament fattibbli li huma ta’ benefiċċju għas-saħħa tal-bniedem u għall-ambjent u li se jkunu soġġetti għal projbizzjoni tal-manifattura, tal-importazzjoni u tal-esportazzjoni f’dati ta’ eliminazzjoni gradwali speċifikati jew għal miżuri li jirregolaw l-użu tal-merkurju.
 L-atti previsti se jemendaw ukoll l-Anness B tal-Ftehim billi jikkomplementaw il-Parti I tiegħu mal-proċessi tal-merkurju li għalihom hemm disponibbli alternattivi mingħajr merkurju ekonomikament u teknikament fattibbli li huma ta’ benefiċċju għas-saħħa tal-bniedem u għall-ambjent u li għalhekk se jwaqqfu l-użu tal-merkurju sad-data tal-eliminazzjoni gradwali speċifikata.
 L-atti previsti se jemendaw il-Parti II tal-Anness B tal-Ftehim billi jsaħħu d-dispożizzjonijiet tiegħu li jirregolaw l-użu tal-merkurju għall-monomer tal-klorur tal-vinil (VCM), il-produzzjoni tas-sodju u tal-metilat tal-potassju jew tal-etilat (alkoħolati) u l-produzzjoni tal-poliuretan u/jew billi jżidu proċessi oħra tal-merkurju b’rekwiżiti tal-użu tal-merkurju assoċjati.
 3.Il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni
 L-objettiv tal-Unjoni huwa li sseħħ eliminazzjoni gradwali tal-merkurju fil-livell tal-Unjoni u f’dak globali, malajr u kompletament kemm jista’ jkun, fejn jeżistu alternattivi vijabbli.
 7
 Il-kisba ta’ dan l-objettiv teħtieġ b’mod partikolari l-eliminazzjoni gradwali ta’ prodotti miżjudin bil-merkurju u l-konverżjoni tal-proċessi tal-merkurju għal proċessi mhux tal-merkurju, meta dan ikunu vijabbli, teknikament fattibbli u ta’ benefiċċju għas-saħħa tal-bniedem u l-ambjent.
 Il-progress fil-livell globali lejn dan l-objettiv jikkontribwixxi għall-ambizzjoni ta’ Tniġġis Żero għal ambjent ħieles mis-sustanzi tossiċi stabbiliti fil-Patt Ekoloġiku Ewropew
 8
 . Dan ikun ukoll ta’ kontribut għall-implimentazzjoni tal-Istrateġija tal-UE dwar is-Sustanzi Kimiċi għas-Sostenibbiltà tal-2020
 9
 li fiha l-Kummissjoni Ewropea impenjat ruħha li żżomm rwol ewlieni fil-livell internazzjonali fir-rigward tal-ġestjoni tajba tas-sustanzi kimiċi, inkluż billi tippromwovi l-istandards tal-UE globalment.
 Rieżami tal-Anness A tal-Ftehim li jistabbilixxi l-lista ta’ prodotti miżjudin bil-merkurju soġġetti għal projbizzjoni tal-manifattura, l-importazzjoni u l-esportazzjoni jew għal rekwiżiti dwar l-użu tal-merkurju.
 Il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni hija bbażata fuq l-elementi li ġejjin:
 L-Anness II tar-Regolament (UE) 2017/852 dwar il-Merkurju (“ir-Regolament dwar il-Merkurju”)
 10
 , li ttraspona l-Anness A (Parti I) tal-Ftehim, għandu kamp ta’ applikazzjoni usa’ mill-Ftehim, peress li jkopri aktar prodotti miżjudin bil-merkurju (eż. batteriji ċellula buttuna).
 Is-sottomissjoni tal-Unjoni (Marzu 2020), mibgħuta skont id-Deċiżjoni MC-3/1
 11
 , tidentifika għadd ta’ prodotti oħrajn miżjudin bil-merkurju li għalihom hemm disponibbli alternattivi mingħajr merkurju fattibbli u ta’ benefiċċju, inklużi prodotti li diġà huma pprojbiti milli jitqiegħdu fis-suq intern u jiġu importati
 12
 /
 13
 , eż. skont id-Direttiva 2011/65/UE (“RoHS”)
 14
 u r-Regolament (KE) Nru 1907/2006 (“REACH”)
 15
 , iżda li għadhom mhumiex soġġetti għal projbizzjoni fuq il-manifattura u l-esportazzjoni.
 Għaldaqstant, ir-rieżami fil-livell globali tal-Anness A tipprovdi diversi opportunitajiet biex jittejbu l-kundizzjonijiet ekwi madwar id-dinja u biex jitnaqqas aktar l-użu tal-merkurju u t-tniġġis assoċjat:
 (1)Biex jitnaqqas id-distakk bejn id-dritt eżistenti u aktar avvanzat tal-Unjoni, u l-Ftehim billi jiżdiedu, mal-Parti I tal-Anness A tiegħu, prodotti li huma diġà elenkati fl-Anness II tar-Regolament tal-Unjoni dwar il-Merkurju.
 (2)Biex fil-Parti I tal-Anness A tal-Ftehim jiżdiedu prodotti li għadhom mhumiex soġġetti għal projbizzjoni fuq il-manifattura u l-esportazzjoni skont ir-Regolament tal-Unjoni dwar il-Merkurju iżda li madankollu jew ma għadhomx permessi jitqiegħdu fis-suq tal-Unjoni jew huma soġġetti għal żviluppi leġiżlattivi kontinwi mmirati biex tkun stabbilita projbizzjoni simili fil-livell tal-Unjoni. Jekk il-Partijiet jagħżlu li jżidu prodott wieħed jew aktar fil-Parti II tal-Anness A tal-Ftehim, jiġifieri mingħajr dati speċifikati għall-eliminazzjoni gradwali tagħhom, l-Unjoni xorta waħda tqis tali għażla ta’ politika bħala opportunità biex jitnaqqas id-distakk bejn il-Ftehim u d-dritt tal-Unjoni, sakemm jiġu stabbiliti miżuri ċari li jirregolaw il-merkurju għal tali prodotti.
 Jekk dawn iż-żidiet jiġu maqbula bejn il-Partijiet fil-COP4 u jiġu appoġġati mill-Unjoni, il-Kummissjoni, f’konformità mal-Artikolu 20 tar-Regolament dwar il-Merkurju, tadotta Att Delegat bil-għan li tallinja l-Anness II tar-Regolament mal-Anness A emendat tal-Ftehim.
 Għalhekk, il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fil-COP4 għandha tikkonsisti fl-appoġġ tal-adozzjoni ta’ atti mmirati biex jestendu l-kamp ta’ applikazzjoni tal-Anness A tal-Ftehim għall-prodotti miżjudin bil-merkurju li diġà huma pprojbiti milli jiġu mmanifatturati u nnegozjati skont l-Anness II tar-Regolament tal-Unjoni dwar il-Merkurju, jew li diġà huma pprojbiti milli jitqiegħdu fis-suq tal-Unjoni, jew huma soġġetti għal żviluppi leġiżlattivi kontinwi mmirati biex tkun stabbilita projbizzjoni simili fil-livell tal-Unjoni, u li jistgħu jiġu sostitwiti b’alternattivi mingħajr merkurju li wrew li huma ekonomikament u teknikament fattibbli kif ukoll ta’ benefiċċju mill-perspettiva ambjentali u tas-saħħa tal-bniedem.
 Rieżami tal-Anness B tal-Ftehim li jistabbilixxi l-lista ta’ proċessi tal-merkurju soġġetti għal data ta’ “eliminazzjoni gradwali” jew għal rekwiżiti dwar l-użu tal-merkurju.
 Il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni hija bbażata fuq l-elementi li ġejjin:
 Id-dritt tal-Unjoni, b’mod partikolari l-Artikolu 7, paragrafi 1 u 3, u l-Anness III tar-Regolament dwar il-Merkurju, ittraspona l-Artikolu 5, paragrafi 2 u 3, u l-Anness B tal-Ftehim, b’mod aktar strett.
 L-ewwel nett, filwaqt li l-Anness B tal-Ftehim ikopri ħames proċessi speċifiċi tal-merkurju (il-produzzjoni tal-kloroalkali, tal-aċetaldeid, tal-VCM, tal-alkoħolati u tal-poliuretan), l-Anness III tar-Regolament dwar il-Merkurju fih dispożizzjoni li tipprojbixxi, f’dati speċifikati ta’ eliminazzjoni gradwali, l-użu tal-merkurju jew komposti tal-merkurju fil-proċessi kollha tal-manifattura fl-Unjoni, jiġifieri meta jintuża bħala katalizzatur (l-1 ta’ Jannar 2018) jew bħala elettrodu (l-1 ta’ Jannar 2022). Għalhekk, il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din il-projbizzjoni huwa miftuħ skont id-dritt tal-Unjoni.
 It-tieni, għalkemm l-Anness III tar-Regolament dwar il-Merkurju jistabbilixxi diversi dati ta’ eliminazzjoni gradwali ta’ deroga għall-produzzjoni tal-VCM, tal-alkoħolati u tal-poliuretan, dawk id-dispożizzjonijiet huma aktar stretti meta mqabbla mal-Anness B tal-Ftehim: fil-fatt, ir-Regolament dwar il-Merkurju jipprojbixxi l-użu tal-merkurju bħala elettrodu għall-produzzjoni tal-kloralkali mill-11 ta’ Diċembru 2017, filwaqt li l-Ftehim jistabbilixxi l-2025 bħala data ta’ eliminazzjoni gradwali. Barra minn hekk, billi r-Regolament dwar il-Merkurju jipprojbixxi l-użu tal-merkurju bħala katalizzatur għall-produzzjoni tal-poliuretan mill-1 ta’ Jannar 2018, għall-produzzjoni tal-VCM mill-1 ta’ Jannar 2022 u bħala elettrodu għall-produzzjoni tal-alkoħolat mill-1 ta’ Jannar 2028, il-Ftehim jistabbilixxi biss restrizzjoni fuq l-użu tal-merkurju u jispeċifika li l-Partijiet jew “jimmiraw li” gradwalment ineħħu dan l-użu sas-16 ta’ Awwissu 2027 (poliuretan) jew ineħħu tali użu b’mod gradwali ħames snin wara li l-COP tkun iddeterminat li alternattivi mingħajr merkurju saru teknikament u ekonomikament fattibbli (VCM u alkoħolati). Ir-Regolament dwar il-Merkurju jispeċifika li l-kapaċitajiet tal-produzzjoni eżistenti tal-alkoħolati bil-merkurju użat bħala elettrodi ma għandhomx jiżdiedu qabel id-data ta’ eliminazzjoni gradwali (l-1 ta’ Jannar 2028), filwaqt li l-Ftehim ma jipprevedi l-ebda obbligu ta’ sospensjoni bħal dan għal kwalunkwe wieħed mit-tliet proċessi tal-merkurju (VCM, poliuretan u alkoħolati) u lanqas data ta’ eliminazzjoni gradwali vinkolanti.
 Bħar-rieżami tal-Anness A tal-Ftehim, ir-reviżjoni tal-Anness B tipprovdi diversi opportunitajiet biex jittejbu l-kundizzjonijiet ekwi madwar id-dinja u jitnaqqas l-użu industrijali tal-merkurju:
 (1)Biex jitnaqqas id-distakk bejn id-dritt tal-Unjoni eżistenti u aktar avvanzat u l-Ftehim billi jiżdiedu, mal-Anness B tal-Ftehim, dati ta’ eliminazzjoni gradwali għall-produzzjoni tal-VCM, l-alkoħolati u l-poliuretan bl-użu tal-merkurju, b’konsistenza mal-acquis tal-Unjoni u billi jitqiesu proċessi alternattivi eżistenti mingħajr merkurju teknikament u ekonomikament fattibbli, kif irrapportat fis-sottomissjoni tal-Unjoni ta’ Marzu 2020 skont id-Deċiżjoni MC-3/1.
 (2)Biex tiġi introdotta, fl-Anness B tal-Ftehim, dispożizzjoni ġenerali li tkopri l-proċessi tal-merkurju eżistenti kollha flimkien ma’ dati ta’ eliminazzjoni gradwali.
 (3)Biex tiġi introdotta, fl-Anness B tal-Ftehim, dispożizzjoni li tipprojbixxi kwalunkwe żieda fil-kapaċitajiet tal-produzzjoni tal-proċessi tal-merkurju sad-dati ta’ eliminazzjoni gradwali li għandhom jiġu stabbiliti mill-Partijiet.
 Għalhekk, il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fil-COP4 għandha tikkonsisti fl-appoġġ tal-adozzjoni ta’ atti mmirati għall-introduzzjoni ta’ data ta’ eliminazzjoni gradwali għall-proċessi kollha tal-merkurju u biex jissaħħu d-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-użu tal-merkurju billi jżidu, b’mod partikolari, id-dmir li ma jiżdidux il-kapaċitajiet tal-produzzjoni sad-data tal-eliminazzjoni gradwali rilevanti.
 4.Bażi ġuridika
 4.1.Bażi ġuridika proċedurali
 4.1.1.Prinċipji
 L-Artikolu 218(9) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jirregola deċiżjonijiet li jistabbilixxu “l-pożizzjonijiet li għandhom jiġu adottati f’isem l-Unjoni f’sede stabbilita fi ftehim, meta dik is-sede tintalab tadotta atti li jkollhom effetti legali, sakemm dawn ma jkunux atti li jissupplimentaw jew jemendaw il-qafas istituzzjonali tal-ftehim.”
 Il-kunċett ta’ “atti li jkollhom effetti ġuridiċi” jinkludi l-atti li għandhom effetti ġuridiċi skont ir-regoli tad-dritt internazzjonali li jirregola s-sede inkwistjoni. Dan jinkludi wkoll l-istrumenti li ma għandhomx effett vinkolanti skont id-dritt internazzjonali, iżda li “jistgħu jinfluwenzaw b’mod determinanti l-kontenut tal-leġiżlazzjoni adottata mil-leġiżlatura tal-Unjoni”
 16
 .
 4.1.2.Applikazzjoni għal dan il-każ
 Il-COP hija korp stabbilit bi ftehim, jiġifieri l-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju.
 L-atti li l-COP hija mitluba tadotta jikkostitwixxu att li għandu effetti legali, minħabba li l-Partijiet għall-Ftehim ikollhom jieħdu miżuri biex jiżguraw li dawn jiġu implimentati u mħarsa.
 L-atti previsti la jissupplimentaw u lanqas jemendaw il-qafas istituzzjonali tal-Ftehim.
 Għalhekk, il-bażi ġuridika proċedurali għad-deċiżjoni proposta hija l-Artikolu 218(9) tat-TFUE.
 4.2.Bażi ġuridika sostantiva
 4.2.1.Prinċipji
 Il-bażi ġuridika sostantiva biex tittieħed deċiżjoni skont l-Artikolu 218(9) tat-TFUE tiddependi primarjament mill-objettiv u mill-kontenut tal-att previst li dwarhom tittieħed pożizzjoni f’isem l-Unjoni. Jekk l-att previst ikollu żewġ għanijiet jew żewġ komponenti, u jekk wieħed minn dawn l-għanijiet jew komponenti jkun jista’ jiġi identifikat bħala dak ewlieni, filwaqt li l-ieħor ikun sempliċiment inċidentali, id-deċiżjoni skont l-Artikolu 218(9) tat-TFUE trid tkun imsejsa fuq bażi ġuridika sostantiva waħda, jiġifieri dik rikjesta mill-għan jew mill-komponent ewlieni jew predominanti.
 4.2.2.Applikazzjoni għal dan il-każ
 L-objettiv ewlieni u l-kontenut tal-atti previsti huma relatati mal-protezzjoni tal-ambjent u tas-saħħa tal-bniedem.
 Għalhekk, il-bażi ġuridika sostantiva għad-deċiżjoni proposta hija l-Artikolu 192(1) tat-TFUE.
 4.3.Konklużjoni
 Il-bażi ġuridika tad-deċiżjoni proposta jenħtieġ li tkun l-Artikolu 192(1) tat-TFUE, flimkien mal-Artikolu 218(9) tat-TFUE.
 2021/0033 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni Ewropea fir-raba’ laqgħa tal-Konferenza tal-Partijiet għall-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju b’rabta mal-adozzjoni ta’ deċiżjonijiet li jemendaw l-Annessi A u B ta’ dik il-Konvenzjoni dwar il-prodotti miżjudin bil-merkurju u l-proċessi tal-manifattura li fihom jintużaw il-merkurju jew il-komposti tal-merkurju, skont l-Artikolu 4, paragrafu 8 u l-Artikolu 5, paragrafu 10 ta’ dik il-Konvenzjoni
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 192(1), flimkien mal-Artikolu 218(9) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
 Billi:
 (1)Il-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju
 17
 (“il-Ftehim”) ġiet konkluża mill-Unjoni permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2017/939
 18
 u daħlet fis-seħħ fis-16 ta’ Awwissu 2017.
 (2)Skont id-Deċiżjoni MC-1/1 dwar ir-Regoli ta’ Proċedura adottati mill-Konferenza tal-Partijiet tal-Ftehim fl-ewwel laqgħa tagħha, il-Partijiet għandhom jagħmlu kull sforz biex jilħqu ftehim b’kunsens dwar il-materji kollha ta’ sustanza.
 (3)Il-Konferenza tal-Partijiet għall-Ftehim, matul ir-raba’ laqgħa tagħha mill-1 sal-5 ta’ Novembru 2021, hija mistennija tadotta deċiżjoni waħda jew aktar (“id-Deċiżjonijiet proposti”) li temenda l-Anness A tal-Ftehim li fih il-lista ta’ prodotti miżjudin bil-merkurju li huma soġġetti għal projbizzjoni fuq il-manifattura, l-importazzjoni u l-esportazzjoni f’data speċifikata jew għal miżuri li jirregolaw il-merkurju, u/jew l-Anness B tal-Ftehim li fih lista ta’ proċessi tal-manifattura li jużaw il-merkurju jew komposti tal-merkurju (“proċessi tal-merkurju”) soġġetti għal obbligu li jitwaqqaf l-użu tal-merkurju f’data speċifika jew għal rekwiżiti li jirregolaw il-merkurju.
 (4)Id-Deċiżjonijiet proposti jestendu l-kamp ta’ applikazzjoni tal-Anness A tal-Ftehim għal aktar prodotti miżjudin bil-merkurju bid-dati ta’ eliminazzjoni gradwali assoċjati jew bil-miżuri li jirregolaw il-merkurju.
 (5) L-Anness II tar-Regolament (UE) 2017/852
 19
 li jittrasponi l-Anness A tal-Ftehim fid-dritt tal-Unjoni diġà jkopri aktar prodotti miżjudin bil-merkurju u prodotti oħrajn miżjudin bil-merkurju li huma soġġetti jew għal projbizzjoni fuq it-tqegħid fis-suq intern skont il-leġiżlazzjoni tal-Unjoni jew għal żviluppi leġiżlattivi kontinwi fil-livell tal-Unjoni bil-għan li jilħqu tali projbizzjoni.
 (6)Id-Deċiżjonijiet proposti jwessgħu l-kamp ta’ applikazzjoni tal-Anness B tal-Ftehim billi jintroduċu dati ta’ eliminazzjoni gradwali għall-proċessi tal-merkurju li jkopri, u/jew billi jżidu aktar proċessi tal-merkurju flimkien ma’ dati ta’ eliminazzjoni gradwali u/jew billi jsaħħu r-rekwiżiti tiegħu ta’ regolamentazzjoni tal-merkurju għall-proċessi kkonċernati.
 (7) L-Anness III tar-Regolament (UE) 2017/852 li jittrasponi l-Anness B tal-Ftehim fid-dritt tal-Unjoni jkopri aktar proċessi tal-merkurju u jistabbilixxi dati ta’ eliminazzjoni gradwali għall-proċessi kollha kkonċernati.
 (8) Huwa xieraq li tiġi stabbilita l-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fil-Konferenza tal-Partijiet tal-Ftehim, billi dawn id-Deċiżjonijiet proposti, jekk jiġu approvati, se jkollhom effetti legali peress li l-Partijiet tal-Ftehim ikollhom jieħdu miżuri biex jimplimentawhom fil-livelli nazzjonali u/jew f’dak reġjonali.
 (9) L-Unjoni kkontribwiet b’mod sinifikanti fl-iżvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-Ftehim dwar prodotti miżjudin bil-merkurju u proċessi tal-merkurju u fil-ħidma esperta intersessjonali mnedija bid-Deċiżjoni MC-3/1
 20
 adottata mill-Konferenza tal-Partijiet tal-Ftehim waqt it-tielet laqgħa tagħha u li wasslet għad-Deċiżjonijiet proposti;
 (10)L-Unjoni jenħtieġ li tappoġġa l-adozzjoni ta’ Deċiżjonijiet mill-Konferenza tal-Partijiet għall-Ftehim li jippermettu t-tnaqqis tad-distakk bejn id-dritt tal-Unjoni u l-Ftehim u li jkunu mmirati biex jestendu l-kamp ta’ applikazzjoni tal-Ftehim għal prodotti miżjudin bil-merkurju li diġà huma pprojbiti milli jitqiegħdu fis-suq tal-Unjoni, jew huma soġġetti għal żviluppi leġiżlattivi kontinwi mmirati biex tkun stabbilita projbizzjoni simili fil-livell tal-Unjoni, b’konsistenza mal-objettiv tal-Unjoni biex gradwalment jitneħħa l-użu tal-merkurju u l-komposti tal-merkurju meta fattibbli;
 (11)L-Unjoni jenħtieġ li tappoġġa wkoll l-adozzjoni ta’ Deċiżjonijiet mill-Konferenza tal-Partijiet għall-Ftehim li jippermettu li jitnaqqas id-distakk bejn id-dritt tal-Unjoni u l-Ftehim billi jiġi żgurat li l-proċessi tal-merkurju diġà indirizzati skont ir-Regolament (UE) 2017/852 isiru soġġetti għal eliminazzjoni gradwali sa dati speċifikati jew għal rekwiżiti aktar stretti li jirregolaw l-użu tal-merkurju.
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fir-raba’ laqgħa tal-Konferenza tal-Partijiet għall-Ftehim għandha tkun li tappoġġa (i) l-adozzjoni ta’ Deċiżjonijiet li jemendaw l-Annessi A u B tal-Ftehim li jnaqqsu d-distakk bejn id-dritt tal-Unjoni u l-Ftehim u (ii) l-adozzjoni ta’ Deċiżjonijiet li jemendaw l-Anness A li japplikaw projbizzjoni globali tal-manifattura u l-kummerċ fuq prodotti miżjudin bil-merkurju li diġà huma jew dalwaqt se jiġu pprojbiti milli jitqiegħdu fis-suq tal-Unjoni u billi jiġu stabbiliti dati ta’ eliminazzjoni gradwali jew rekwiżiti aktar stretti għall-proċessi tal-merkurju.
 Artikolu 2
 L-irfinar tal-pożizzjoni msemmija fl-Artikolu 1 jista’ jiġi maqbul, fid-dawl ta’ żviluppi fir-raba’ laqgħa tal-Konferenza tal-Partijiet għall-Ftehim, mir-rappreżentanti tal-Unjoni, f’konsultazzjoni mal-Istati Membri, matul laqgħat ta’ koordinazzjoni fuq il-post, mingħajr deċiżjoni ulterjuri tal-Kunsill.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Kummissjoni.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 (1)
 Għall-finijiet ta’ dan id-dokument, l-espressjoni “regolamentazzjoni tal-użu tal-merkurju” tkopri, ġenerikament, rekwiżiti bħal dawk stabbiliti fil-Partijiet II tal-Annessi A u B tal-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju.
 (2)
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2017/939 tal-11 ta’ Mejju 2017 dwar il-konklużjoni f’isem l-Unjoni Ewropea tal-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju (ĠU L 142, 2.6.2017, p. 4).
 (3)
 Fis-16 ta’ Novembru 2020, erbgħa u għoxrin Stat Membru kienu rratifikaw il-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju, jiġifieri l-Awstrija, il-Belġju, il-Bulgarija, il-Kroazja, Ċipru, ir-Repubblika Ċeka, id-Danimarka, l-Estonja, il-Finlandja, Franza, il-Ġermanja, il-Greċja, l-Ungerija, l-Irlanda, il-Latvja, il-Litwanja, il-Lussemburgu, Malta, in-Netherlands, il-Portugall, ir-Rumanija, is-Slovakkja, is-Slovenja u l-Iżvezja.
 (4)
 Għall-finijiet ta’ dan id-dokument, “Partijiet” tfisser il-Partijiet għall-Konvenzjoni dwar il-Merkurju.
 (5)
 Id-Deċiżjoni MC-1/1 Regoli ta’ proċedura, UNEP/MC/COP1/Diċ. 1, disponibbli minn:
 http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP1/Decisions/tabid/8648/language/en-US/Default.aspx
 (6)
 Id-Deċiżjoni MC-3/1 Rieżami tal-annessi A u B, UNEP/MC/COP3/Diċ. 1, disponibbli minn:
 http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
 (7)
 Ara
 l-Konklużjonijiet tal-Kunsill “Reviżjoni tal-Istrateġija Komunitarja dwar il-Merkurju”, 14 ta’ Marzu 2011
 (8)
 Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-11.12.219, Il-Patt Ekoloġiku Ewropew, COM(2019) 640 final.
 (9)
 Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni “Strateġija dwar is-Sustanzi Kimiċi għas-Sostenibbiltà Lejn Ambjent Ħieles mit-Tossiċità” (COM(2020) 667 final, tal-14.10.2020.
 (10)
 Ir-Regolament (UE) 2017/852 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Mejju 2017 dwar il-Merkurju, u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 1102/2008 (ĠU L 137, 24.05.2017, p. 1).
 (11)
 Sottomissjoni mill-UE dwar il-prodotti miżjudin bil-merkurju u l-proċessi tal-manifattura li jużaw il-merkurju jew il-komposti tal-merkurju (Marzu 2020), disponibbli minn:
 http://www.mercuryconvention.org/Portals/11/documents/meetings/COP4/submissions/EU_AnnexAB.pdf
 (12)
 Il-kunċett ta’ “tqegħid fis-suq intern” jinkludi “importazzjoni” skont il-leġiżlazzjoni tal-UE li tirregola t-tqegħid fis-suq ta’ prodotti miżjudin bil-merkurju.
 (13)
 Il-lista sħiħa tal-liġi rilevanti tal-UE hija disponibbli fil-Valutazzjoni tal-Impatt tad-Dokument ta’ Ħidma tal-Persunal tal-Kummissjoni “Ratifika u Implimentazzjoni mill-UE tal-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju li takkumpanja d-dokument ta’ Proposta għal Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-merkurju, u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 1102/2008” (SWD/2016/017 final, tat-2.2.2016).
 (14)
 Id-Direttiva 2011/65/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-8 ta’ Ġunju 2011 dwar ir-restrizzjoni tal-użu ta’ ċerti sustanzi perikolużi fit-tagħmir elettriku u elettroniku (ĠU L 174, 01.07.2011, p. 88).
 (15)
 Ir-Regolament Nru 1907/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2006 dwar ir-reġistrazzjoni, il-valutazzjoni, l-awtorizzazzjoni u r-restrizzjoni ta’ sustanzi kimiċi (REACH), li jistabbilixxi Aġenzija Ewropea għas-Sustanzi Kimiċi, li jemenda d-Direttiva 1999/45/KE u li jħassar ir-Regolament (KEE) Nru 793/93 tal-Kunsill u r-Regolament (KE) Nru 1488/94 tal-Kummissjoni kif ukoll id-Direttiva 76/769/KEE tal-Kunsill u d-Direttivi 91/155/KEE, 93/67/KEE, 93/105/KE u 2000/21/KE tal-Kummissjoni (ĠU L 396 30.12.2006, p. 1).
 (16)
 Is-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tas-7 ta’ Ottubru 2014, Il-Ġermanja vs Il-Kunsill, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, il-paragrafi 61 sa 64.
 (17)
 Kopja ċċertifikata tal-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju hija disponibbli minn:
 https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf
 (18)
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2017/939 tal-11 ta’ Mejju 2017 dwar il-konklużjoni f’isem l-Unjoni Ewropea tal-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju (ĠU L 142, 2.6.2017, p. 4).
 (19)
 Ir-Regolament (UE) 2017/852 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Mejju 2017 dwar il-Merkurju, u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 1102/2008 (ĠU L 137, 24.05.2017, p. 1).
 (20)
 Id-Deċiżjoni MC-3/1 Rieżami tal-annessi A u B, UNEP/MC/COP3/Diċ. 1, disponibbli minn:
 http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
 £


type: other

text:
Skat.dk: Selskabs gaver til fond
 14 Jan 2013 08:39
 18 Dec 2012 08:58
 12-0168079
 Skatterådet svarer bekræftende på, at gaver fra A A/S til Fonden B ikke vil kunne blive betragtet som maskeret udlodning og dermed skattepligtigt for Person x som aktionær i A A/S, hvorfor svaret på det stillede spørgsmål som anmodet er "nej". Ligeledes svarer Skatterådet, at gaver fra A A/S til Fonden B ikke vil kunne blive betragtet som maskeret udlodning og dermed skattepligtigt for Boet efter Person x som aktionær i A A/S.
 Den juridiske vejledning, 2012-2, afsnit C.B.3.
 Vil gaver fra A A/S til Fonden B kunne blive betragtet som maskeret udlodning og dermed skattepligtigt for Person x som aktionær i A A/S?
 Vil gaver fra A A/S til Fonden B kunne blive betragtet som maskeret udlodning og dermed skattepligtigt for Boet efter Person x som aktionær i A A/S?
 Person x og hendes nu afdøde ægtefælle Person y stiftede den 1. december 2005 fonden B.
 Fonden er stiftet med en grundkapital på kr. 1 mio. Det var oprindeligt intentionen, at fondens grundkapital skulle forøges ved arv efter Person y og/eller Person x. Person x overvejer dog samtidig i levende live at yde gaver personligt. Endvidere overvejer et flertal i bestyrelsen i A A/S at yde gaver fra selskabet til fonden. Man forestiller sig endvidere, at bestyrelsen, efter Person x måtte være afgået ved døden, træffer beslutning om, at selskabet skal yde gaver til fonden.
 Person x ejer 100 % af kapitalen i A A/S.
 Skatterådet har tidligere givet bindende svar til fonden. I det bindende svar bekræfter Skatterådet, at gaver fra Person x personligt eller fra A A/S ikke vil være skattepligtige for fonden, når gaverne tillægges fondens grundkapital.
 Der er ved nærværende anmodning om bindende svar fremlagt fondens gældende vedtægter.
 Spørgers repræsentant har anført, at fonden efter repræsentantens opfattelse har almenvelgørende og almennyttige formål, jf. nedenstående, hvilket bevirker, at fonden ikke er skattepligtig af gaverne.
 Ved uddeling af fondens overskud efter henlæggelser skal fondsbestyrelsen påse, at der foretages uddelinger til ét eller flere af følgende formål:
 Støtte til socialt dårligt stillede elever på eller udgået fra Det Kgl. Vajsenhus.
 Støtte til uforskyldt socialt dårlige stillede danske statsborgere, der er bosiddende i Danmark, herunder støtte (ved ydelse af lån) til videregående uddannelser ved danske eller udenlandske universiteter, handelshøjskoler, tekniske højskoler og andre videregående uddannelser samt til forskningsprojekter i tilknytning hertil i ind- og/eller udland.
 Støtte til lunge- og hjertepatienter samt diabetesramte, lunge-, hjerte- og diabetesforskning samt lægevidenskabelig eller anden form for videnskabelig forskning i afhjælpning af lunge-, hjerte- og diabetessygdomme.
 Støtte af og til forskning i dyrevelfærd samt til personer eller organisationer, der bekæmper mishandling eller vanrøgt af dyr og støtte til formål, der efter bestyrelsens skøn støtter indplacering af husdyr (kæledyr), der (midlertidigt) er anbringelige samt støtte til delvis betaling af ubemidlede ældre personers dyrlægeregning.
 Støtte til personer, der ved en aktiv indsats og uden hensyntagen til risiko for eget liv eller førlighed søger at afværge eller faktisk afværger ulykker.
 Støtte til organisationer, der som formål har et eller flere af de formål, der er nævnt i nærværende vedtægt, dog ikke foreningen Dyrenes Beskyttelse.
 Som det fremgår, har fonden en meget bred formålsbestemmelse. Fonden definerer sit formål som almennyttigt. Der indgår imidlertid tillige en række sociale elementer i formålsbestemmelsen. Efter repræsentantens opfattelse er formålsbestemmelsen derfor todelt og indeholder således både almennyttige og almenvelgørende elementer.
 Repræsentanten har anført, at det fremgår af selskabslovens § 195:
 "Generalforsamlingen kan beslutte, at der af kapitalselskabets midler ydes gaver til almennyttige eller dermed ligestillede formål, for så vidt det under hensyntagen til hensigten med gaven, selskabets økonomiske stilling og omstændighederne i øvrigt må anses for rimeligt. Til de i 1. pkt. nævnte formål kan det centrale ledelsesorgan anvende beløb, som i forhold til selskabets økonomiske stilling, er af ringe betydning."
 Efter bestemmelsen kan et selskab således yde gaver til bl.a. almennyttige formål, såfremt det under hensyntagen til selskabets økonomiske stilling og omstændighederne i øvrigt må anses for rimeligt.
 Af Ligningsvejledningen, afsnit S.F.2.1.11 fremgår det:
 Repræsentanten vil i det følgende redegøre for offentliggjort retspraksis, der belyser, i hvilke tilfælde en beskatning af hovedaktionæren kan komme på tale. Redegørelsen er inddelt i følgende tre typetilfælde:
 Fonden har et almennyttigt og almenvelgørende formål. Fonden er imidlertid endnu ikke godkendt af skattemyndighederne, jf. ligningslovens § 8A, stk. 2 og § 12, stk. 3. Der er indsendt ansøgning om godkendelse efter ligningslovens § 8A og § 12.
 Fonden falder derfor p.t. inden for typetilfælde nr. 3. For at skabe et indgående overblik over retspraksis på området har repræsentanten imidlertid fundet det relevant tillige at redegøre for de to andre typetilfælde.
 1. Gaver til en fond mv. der ikke har et almennyttigt eller almenvelgørende formål:
 En meget central afgørelse på området er den såkaldte SIF-dom. Afgørelsen er optrykt i TfS 1999.728 H. I sagen var Orla Madsen eneanpartshaver i OM Consultancy ApS. I 1992 ydede anpartsselskabet en sponsorgave på kr. 700.000 til SIF Support A/S. SIF Support A/S havde til formål at drive professionel fodbold. På tidspunktet for gaveydelsen var Orla Madsen tillige medlem af bestyrelsen i SIF Support A/S. Han ejede desuden en mindre aktiepost i selskabet. Initiativet til gaveydelsen blev taget af Orla Madsen personligt. Landsretten fandt, at gaven var blevet ydet i kraft af skatteyderens stilling som eneanpartshaver og for at tilgodese hans personlige interesser. Gaven udløste derfor maskeret udlodningsbeskatning.
 Ydelsen af de kr. 700.000 havde ingen tilknytning til OM Consultancy ApS ́ erhvervsmæssige virksomhed, men var alene begrundet i eneanpartshaveren Orla Madsens ideelle interesse i den virksomhed, som udøves at SIF Support A/S, hvor han var ulønnet direktør og bestyrelsesmedlem.
 På denne baggrund tiltrådte Højesteret, at gavebeløbet måtte anses som en skattepligtig udlodning fra OM Consultancy ApS til Orla Madsen, jf. ligningslovens 16 A, stk. 1.
 2. Gaver til en fond mv. der er godkendt efter ligningslovens § 8A, stk. 2 eller 12, stk. 3:
 Almennyttige og almenvelgørende fonde mv. kan under visse betingelser opnå godkendelse efter ligningslovens § 8A, stk. 2 og 12, stk. 3. En godkendelse efter ligningslovens § 8 A bevirker, at gavegiver ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst kan fradrage gavebeløb, som overstiger kr. 500. Fradraget er dog maksimeret til kr. 14.500 (2012).
 Efter ligningslovens § 12 er udgifter til løbende gaveydelser, som er ensidigt påtaget over for foreninger, stiftelser, institutioner mv. eller religiøse samfund, som er godkendt af skatteministeren, fradragsberettigede ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Der gælder visse begrænsninger i fradragsretten. Fradrag indrømmes kun for årlige ydelser, der ikke overstiger 15 % af yderens personlige indkomst med tillæg af positiv kapitalindkomst. For selskaber indrømmes fradrag kun for årlige ydelser, der ikke overstiger 15 % af selskabsindkomsten. Årlige ydelser, der ikke overstiger kr. 15.000, kan dog til enhver tid fradrages fuldt ud.
 "Efter ligningslovens § 12, stk. 2, tilkommer der udtrykkeligt også selskaber fradragsret for løbende ydelser i henhold til en forpligtelse, som er påtaget over for foreninger, stiftelser, institutioner, religiøse samfund m.v., der er godkendt efter § 12, stk. 3. At det er en hovedaktionærs eller hovedanpartshavers ideelle interesse for en af de omhandlede foreninger m.v., der har ført til, at et selskab har påtaget sig en løbende forpligtelse, kan ikke bevirke, at der med støtte i et almindeligt princip om maskeret udbytte gøres undtagelse fra fradragsretten (repræsentantens fremhævelse). Der er ikke i forarbejderne til lovændringen i 1986 tilstrækkelige holdepunkter for et andet resultat."
 I TfS 2009.162 H findes en meget klar afgørelse vedrørende en forening, der var godkendt, jf. ligningslovens § 8A, stk. 2. James Jackson ejede samtlige anparter i Green Venture ApS. Anpartsselskabet havde ydet en gave på kr. 100.000 til foreningen Shri Ram Chandra Mission. Foreningen havde et almennyttigt formål og var godkendt efter ligningslovens § 8A, stk. 2.
 Under sagen kom det frem, at James Jackson havde skrevet en bog, der omhandler hans personlige søgen efter spiritualitetsoplevelser. Som led i bogens tilblivelse havde han besøgt Shri Ram Chandra Missionen og andre bevægelser. Han var ikke selv medlem af foreningen, men det var hans opfattelse, at foreningen udførte et godt arbejde. Hans hustru var meget aktiv i foreningen. Hun var udnævnt som ?præceptor". I Danmark havde foreningen ca. 500 medlemmer. Heraf var ca. 30 medlemmer udnævnt til ?præceptor". Østre Landsret fandt, at selskabet var berettiget til et fradrag på kr. 5.500 (dagældende beløbsgrænse), jf. ligningslovens § 8 A, stk. 1. Det resterende gavebeløb på kr. 94.500 blev kvalificeret som maskeret udbytte for James Jackson. Efter Landsrettens opfattelse var udbetalingen til foreningen sket for at tilgodese eneanpartshaverens personlige interesser. Højesteret var ikke enig heri. I præmisserne anfører Højesteret:
 "Green Venture ApS uddelte i indkomståret 2000 en gave på kr. 100.000 til Shri Ram Chandra Mission. Denne forening er godkendt efter ligningslovens § 8 A, stk. 2, til at modtage fradragsberettigede gaver, og skattemyndighederne har dermed anerkendt, at foreningens midler anvendes i almennyttigt øjemed til fordel for en større kreds af personer. Gaver, som gives til en sådan almennyttig forening, må som udgangspunkt forventes at blive ydet ud fra en ideel interesse i at fremme foreningens formål (repræsentantens fremhævelse).
 Det er ikke godtgjort, at den gave, som James Thomas Ross Jackson som eneanpartshaver lod sit selskab yde Shri Ram Chandra Mission, blev givet i strid med de selskabsretlige regler, eller at gaven blev ydet for direkte eller indirekte at tilgodese andre interesser end hans ideelle interesse i at fremme foreningens almennyttige formål. Dette gælder, selv om hans hustru var medlem af foreningen og virkede som såkaldt ?præceptor" til fremme af foreningens aktiviteter.
 Højesteret finder det på denne baggrund ikke godtgjort, at James Thomas Ross Jackson havde en sådan direkte eller indirekte økonomisk eller personlig interesse i at begunstige foreningen (repræsentantens fremhævelse), at gaven kan anses for ydet af ham personligt med den virkning, at der foreligger en maskeret udlodning, som er skattepligtig efter ligningslovens § 16 A. Højesteret tager derfor hans påstand til følge."
 Som sagen er oplyst, var James Jacksons ægtefælle ledende medlem af foreningen. James Jackson havde opsøgt foreningen i forbindelse med tilblivelsen af bogen om sin personlige søgen efter spiritualitetsoplevelser, og det blev under sagen oplyst, at han delte foreningens synspunkter. Højesteret fandt desuagtet, at han alene havde en ideel interesse i gaveydelsen. Efter repræsentantens opfattelse var det for Højesteret udslagsgivende, at foreningen var godkendt af skattemyndighederne efter ligningslovens § 8A, stk. 2. Havde foreningen således ikke været godkendt, ville Højesteret formentlig have truffet en anden afgørelse.
 Med henvisning til TfS 1995.454 H, TfS 1995.455 H og TfS 2009.162 H vil det ved vurderingen af, hvorvidt en hovedaktionær skal beskattes af maskeret udbytte, være udslagsgivende, hvorvidt gavemodtager er godkendt af skattemyndighederne, jf. ligningslovens § 8A, stk. 2 eller § 12, stk. 3. En godkendelse vil efter repræsentantens opfattelse have den virkning, at en gave ikke kan anses for ydet med henblik på at fremme en personlig interesse hos hovedaktionæren - men derimod alene med henblik på at fremme en ideel interesse, hvorfor en maskeret udlodningsbeskatning ikke kan komme på tale.
 3. Gaver til en fond mv. der har et almennyttigt eller almenvelgørende formål, men som ikke er godkendt, jf. ligningslovens § 8A eller § 12, stk. 3:
 Som det fremgår, er fonden endnu ikke godkendt efter ligningslovens § 8A, stk. 2 eller § 12, stk. 3. Det er en grundlæggende betingelse for en godkendelse, at fonden mv. har et almennyttigt eller almenvelgørende formål.
 Et formål anses for almennyttigt, når det ud fra en i befolkningen almindeligt fremherskende opfattelse kan anses for nyttigt, og når det kommer en vis videre kreds til gode. Blandt almennyttige formål kan nævnes sociale, kunstneriske og andre kulturelle formål, miljømæssige, videnskabelige - herunder forskningsmæssige og sygdomsbekæmpende - humanitære, undervisningsmæssige, religiøse eller nationale formål, jf. nærmere Ligningsvejledningen afsnit A.F.5.2.
 Et formål betragtes som almenvelgørende, når der ydes støtte til en videre kreds af personer, som er i økonomisk trang eller har vanskelige økonomiske kår, jf. nærmere Ligningsvejledningen afsnit A.F.4.4.3.
 1. Midlerne anvendes til fordel for en kreds at personer, der ikke geografisk eller på anden måde er begrænset til et befolkningsunderlag på under 40.000.
 2. Antallet af gavegivere i EU/EØS overstiger 100 i gennemsnit om året over en 3-årig periode.
 3. Den årlige bruttoindtægt eller formuen (egenkapitalen) overstiger 150.000 kr.
 I relation til fonden er kravene til befolkningsunderlag samt egenkapital, jf. nr. 1 og 3 opfyldt. Af fondsvedtægterne forudsættes det imidlertid, at den fulde grundkapital skal indskydes af Person x og Person y. Kravene til antallet af gavegivere, jf. nr. 2 er således ikke opfyldt, hvorfor fonden ikke kan godkendes.
 I TfS 2000.874 V var Karsten Skjødt-Jakobsen eneanpartshaver i Handelshuset af 1977 ApS, der drev virksomhed med engrossalg af importeret tøj. I forbindelse med frasalg af driftsaktiviteten blev selskabet bl.a. vederlagt med et gældsbrev på kr. 910.644. Den 21. december 1992 stiftede Handelshuset af 1977 ApS en fond med navnet ?Fonden af 1977".
 Anpartsselskabet overdrog gældsbrevet som en gave til fonden den 21. december 1992. Samme dag trådte selskabet i solvent likvidation. Skattemyndighederne havde anset den overdragne gave som maskeret udbytte for Karsten Skjødt-Jakobsen. Vestre Landsret var ikke enig i det synspunkt. I præmisserne anførte Landsretten:
 "Det fremgår af § 2 i vedtægterne for den gyldigt stiftede fond, at dens formål er at yde støtte til udvikling af dansk design inden for tekstilindustrien, til kunst og kunsthåndværk i form af opkøb eller støtte med kontante beløb, til videreuddannelse i ind- og udland, herunder specielt til studierejser, til personer, som måtte have økonomisk behov for støtte, samt til kulturelle formål i Randers. Fonden må på denne baggrund anses for at være af almennyttig og almenvelgørende karakter (repræsentantens fremhævelse), og anpartsselskabets gave til fonden er derfor som sådan omfattet af § 83 i den dagældende anpartsselskabslov.
 Efter bevisførelsen er det ikke godtgjort, at sagsøgeren havde en sådan direkte eller indirekte økonomisk eller personlig interesse i ydelsen af gaven, at denne skatteretligt kan anses for ydet af ham personligt med den virkning, at der foreligger maskeret udlodning fra Handelshuset af 1977 ApS til sagsøgeren (repræsentantens fremhævelse). Landsretten bemærker herved, at det ved denne afgørelse ikke er tillagt betydning, at selskabet trådte i solvent likvidation samme dag, som gaven blev givet, at gaven udgjorde langt den overvejende del at selskabets aktiver, og at sagsøgeren var eneanpartshaver i selskabet."
 Med henvisning til fondens formålsbestemmelse fastslog Vestre Landsret således, at fonden måtte anses for at have et almennyttigt og almenvelgørende formål. Desuden fandt Landsretten det ikke for godtgjort, at skatteyderen havde en sådan personlig interesse i gaveydelsen, at der forelå maskeret udbytte.
 Efter repræsentanten opfattelse var fondens formålsbestemmelse udslagsgivende for Landsrettens afgørelse. Som det fremgår, havde fonden et bredt defineret formål omfattende støtte til dansk design inden for tekstilindustrien, kunst og kunsthåndværk, uddannelse og studierejser samt kulturen i Randers. Med en så bred formålsbestemmelse kan en hovedaktionær alene anses for at have en ?ideel interesse" i at støtte fonden. For Landsretten blev dette udslagsgivende, hvorfor der ikke var grundlag for at beskatte Karsten Skjødt-Jakobsen af maskeret udbytte.
 Jo mere snævert formålet for en fond er defineret, jo mere taler i retning af, at en hovedaktionær kan have en ?personlig interesse" i at støtte fonden. Til belysning heraf henledes opmærksomheden på de afgørelser, der er redegjort for ovenfor, herunder særligt TfS 1999.728 H, hvor eneanpartshaveren var bestyrelsesmedlem i SIF Support A/S, og han samtidig ejede en mindre aktiepost i selskabet. Det er således helt utvivlsomt, at han havde en personlig interesse i gaveoverdragelsen.
 I TfS 2009.162 H havde hovedanpartshaveren besøgt Shri Ram Chandra Missionen i forbindelse med tilblivelsen af en bog om sin personlige søgen efter spiritualitetsoplevelser. Han ægtefælle var ledende medlem af foreningen. Selvom han ikke selv var medlem, gav han udtryk for, at han støttede foreningens synspunkter. Efter repræsentantens opfattelse havde hovedanpartshaveren en ?personlig interesse" i at støtte foreningen. For Højesteret var det imidlertid udslagsgivende, at foreningen var godkendt, jf. ligningslovens § 8A, stk. 2, hvorfor der ikke var grundlag for en maskeret udlodningsbeskatning. Det var således selve godkendelsen, der bevirkede, at gaven alene blev anset for ydet i hovedanpartshaverens ?ideelle interesse" i foreningen.
 Det afgørende for SKATs besvarelse af spørgsmålene er, hvorvidt Person x, eller boet efter Person x, kan anses for at have en ?personlig interesse" eller alene en ?ideel interesse" i at lade A A/S yde gaver til fonden.
 Repræsentanten skal henlede SKATs opmærksomhed på fondens formålsbestemmelse. Fonden har til formål at støtte:
 Visse socialt dårligt stillede, herunder med hjælp til en videregående uddannelse, samt støtte til
 Lunge- og hjertepatienter samt diabetesramte
 Fonden har et både almennyttigt og et almenvelgørende formål. Som det fremgår, er fondens formålsbestemmelse meget bredt defineret. Dette er efter repræsentantens opfattelse udslagsgivende. Selvom fonden ikke er godkendt efter ligningslovens § 8A, stk. 2 eller § 12, stk. 3, skal repræsentanten med henvisning til ovenstående retspraksis - herunder særligt TfS 2000.874 V - gøre gældende, at en gave fra det Person x ejede selskab ikke kan anses for ydet under hensyn til Person x ́s ?personlige interesser" i fonden. Derimod har Person x utvivlsomt en ?ideel interesse" i lade selskabet yde gaverne, men efter retspraksis er der ikke grundlag for at udbyttebeskatte hovedaktionæren som følge af en sådan ideel interesse.
 Repræsentanten gør derfor gældende, at SKAT bør besvare de stillede spørgsmål med et ?NEJ".
 Det ønskes afkræftet, at gaver fra A A/S til Fonden B vil kunne blive betragtet som maskeret udlodning og dermed skattepligtigt for Person x som aktionær i A A/S.
 Efter praksis, jf. nedenstående, skal det i relation til de skattemæssige konsekvenser for selskabets aktionærer vurderes om, den modtagne fonds formål er af almenvelgørende eller på anden måde almennyttig karakter, samt om hovedaktionæren har en direkte eller indirekte økonomisk eller personlig interesse i ydelsen af gaven.
 TfS1988.472:
 En skatteyder påtænkte via to af ham beherskede aktieselskaber at give gaver i form af aktier til en fond, som han havde stiftet. Der kunne ikke statueres maskeret udbytte for hovedaktionæren ved overdragelserne, da fondens formål var af almennyttig eller almenvelgørende karakter.
 TfS2000.874 VL:
 SKM2002.211.LR:
 Sagen angik et selskab, som overførte samtlige af sine aktier i et datterselskab til en fond. Ligningsrådet svarende i den konkrete sag, at der var rådets opfattelse, at hovedaktionæren ikke ville blive beskattet af en vederlagsfri overførsel af samtlige aktier i driftsselskaber fra moderselskabet til en fond, når fondens formål er almenvelgørende/ almennyttigt og når hovedaktionæren måtte antages ikke at have økonomiske eller personlige interesser i overdragelsen af datterselskabet til fonden.
 SKM2005.129.LSR:
 Sagen angik et selskab, som havde ydet gaver til KFUK Reden og Sathya Sai Baba Landsforeningen, som begge var godkendt efter ligningslovens § 8 A. Landsskatteretten fastslog, at selskabet var berettiget til fradrag for gavebeløbende inden for 5.000 kr's grænsen. Beløb ydet ud over denne grænse, ansås vedrørende denne ene af gavemodtagerne for maskeret udlodning til hovedaktionæren, idet beløbene til denne gavemodtager ansås for ydet ud fra hovedaktionærens personlige ideelle interesse.
 SKM2006.189.ØLR:
 Landsretten fandt, at gaverne ikke blev givet som led i selskabets erhvervsmæssige virksomhed. Af Landsrettens begrundelse fremgår, at der er lagt vægt på, at det ikke er godtgjort, at modtagerne var almennyttige eller almenvelgørende foreninger.
 Af dommen, fremgår, at der ved vurderingen er lagt vægt på, at gaverne faldt uden for det område, som efter administrativ praksis er undtaget fra beskatning som maskeret udlodning.
 SKM2007.176.SR:
 Skatterådet bekræftede, at ydelse af gave fra et selskab til en fond var uden skattemæssige konsekvenser for selskabet, aktionærerne og fonden. Selskab X påtænkte inden for de nærmeste år at give op til 200 mio. kr. i gave til Fonden. Gaverne påtænktes givet dels kontant og dels ved at selskabet ville overdrage et af selskabet ejet selskab, Selskab A, som en del af gaven. Selskabet X var registreret som skattepligtig i medfør af selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 1. Fonden var stiftet af et tredje selskab, Selskab Z. I henhold til fondens fundats var fondens formål, at: yde støtte - fortrinsvis af økonomisk art - til oprettelse eller drift af aktiviteter, der fremmer menneskers vel i fysisk og psykisk henseende, deres uddannelse og udfoldelse af kunst, yde støtte til kirkeligt og humanitært arbejde, herunder til enkelt personer, som er nødstedte, yde støtte til turistmæssige formål. Ved opløsning af fonden skulle fondens formue uddeles efter bestyrelsens skøn til formål, der var i overensstemmelse med de i vedtægterne nævnte formål.
 SKM2009.29.HR:
 A var eneanpartshaver i et anpartsselskab, S, der i 2000 gav en gave på 100.000 kr. til en missionsforening, M, som af skattemyndighederne var godkendt efter ligningslovens § 8 A, stk. 2, til at modtage fradragsberettigede gaver. A's hustru var medlem af M og virkede som en af nogle særligt udpegede personer (»præceptorer«) til fremme af M's aktiviteter. Højesteret udtalte bl.a., at gaver, som gives til en almennyttig forening, der er godkendt efter ligningslovens § 8 A, som udgangspunkt må forventes at blive ydet ud fra en ideel interesse i at fremme foreningens formål. Det var ikke godtgjort, at den gave, som A som eneanpartshaver lod S yde M, blev givet i strid med de selskabsretlige regler, eller at gaven blev ydet for direkte eller indirekte at tilgodese andre interesser end hans ideelle interesse i at fremme foreningens almennyttige formål. Dette gjaldt, uanset at A's hustru var medlem af M og virkede til fremme af M's aktiviteter. Det var på denne baggrund ikke godtgjort, at A havde en sådan direkte eller indirekte økonomisk eller personlig interesse i begunstigelsen af foreningen, at gaven kunne anses for ydet af ham personligt med den virkning, at der forelå en skattepligtig maskeret udlodning efter ligningslovens § 16 A.
 På baggrund af ovenstående afgørelser skal det i relation til de skattemæssige konsekvenser for selskabets aktionær, vurderes om:
 Hovedaktionærens har en direkte eller indirekte økonomisk eller personlig interesse i ydelsen af gaven.
 Skatteministeriet bemærker herefter, at fonden ikke er godkendt efter ligningslovens § 8A, stk. 2 eller § 12, stk. 3, og der er efter det af SKAT oplyste heller ikke indsendt ansøgning om godkendelse herom.
 Udfra det i vedtægterne beskrevne formål er det dog Skatteministeriets vurdering, at fondens formål hovedsagelig er af almennyttig og almenvelgørende karakter.
 Af vedtægterne fremgår det videre, at der ikke er tillagt stifterne, bestyrelsen eller selskabets hovedaktionærer samt disses efterkommere særlige rettigheder eller fordele. Det fremgår således af vedtægterne, at legater ikke kan uddeles til støtte til stifterne selv eller til personer, som i øvrigt måtte yde bidrag til fondens formue, og ej heller kan der ydes støtte til sådanne bidragsyderes samlevende eller efterlevende ægtefæller og livsarvinger. Støtte kan heller ikke gives til nuværende eller tidligere bestyrelsesmedlemmer, disses samlevende eller efterlevende partnere, ægtefæller og livsarvinger.
 Det fremgår, at fonden ledes af en bestyrelse på 3-7 medlemmer, samt at stifterne eller disses nærstående ikke kan udgøre fondsbestyrelsens flertal uden fondsmyndighedens samtykke, jf. vedtægternes pkt. 10.6.
 Der er således ikke tillagt fondens stiftere eller selskabet, A A/S, eller dennes hovedaktionær særlige rettigheder.
 Udfra det af spørgers repræsentant oplyste samt på baggrund af ovenstående er det Skatteministeriets vurdering, at gaven ikke ydes som konsekvens af hovedaktionærens direkte eller indirekte økonomiske eller personlige interesse.
 Det er derfor Skatteministeriets opfattelse, at gaver fra A A/S til Fonden B, som udgangspunkt ikke vil udløse personlig beskatning hos hovedaktionæren, Person x, i form af maskeret udlodning / udbytte.
 Opmærksomheden henledes dog på ordlyden af selskabslovens § 195, hvorefter det er bestemt, at generalforsamlingen kan beslutte, at der af kapitalselskabets midler ydes gaver til almennyttige eller dermed ligestillede formål, for så vidt det under hensyntagen til hensigten med gaven, selskabets økonomiske stilling og omstændighederne i øvrigt må anses for rimeligt.
 Skatteministeriet har ved nærværende svar ikke taget stilling til, om der er selskabsretlige forhindringer for at give en i fremtiden påtænkt gave.
 Det ønskes afkræftet, at gaver fra A A/S til Fonden B vil kunne blive betragtet som maskeret udlodning og dermed skattepligtigt for Boet efter Person x som aktionær i A A/S.
 Udfra besvarelsen af spørgsmål 1 finder Skatteministeriet, at gaver fra A A/S til Fonden B som udgangspunkt ikke skal anses for ydet som konsekvens af hovedaktionærens direkte eller indirekte økonomiske eller personlige interesse, hvorfor gaver ydet af A A/S efter Person x ́s død, ikke vil blive anset for skattepligtig som maskeret udlodning / udbytte for Boet efter Person x som aktionær i A A/S.
 Skatteministeriet henviser dog, som ved besvarelsen af spørgsmål 1, til bestemmelsen i selskabslovens § 194, og at Skatteministeriet ved nærværende svar ikke har taget stilling til, om der er selskabsretlige forhindringer for, at A A/S yder en gave til fonden.