type: other

text:
VSL sklep Cpg 755/94
 VSL00415
 Zakon o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (1989) člen 12, 148, 148/1. ZPPSL člen 196, 196/1, 197, 197/1. ZLPP člen 2, 2/1-6, 2/2, 2/3, 2/4, 41, 51, 51/1, 53. ZDK člen 8.
 stečajna masa - prenos preostanka stečajne mase - upravičenec - družbenopolitična skupnosti - pravna praznina
 Jugoslovanski stečajni zakon (Ur. l. SFRJ št. 84/89) glede nepremičnin neposredno določa, da pripadejo družbenopolitični skupnosti, na katere območju ležijo. Glede ostalih sredstev napotuje na drug zakon. Pri tem pa se zastavlja vprašanje, kateri je tisti, s posebnim zakonom določeni organ družbenopolitične skupnosti, na katerega napotuje jugoslovanski stečajni zakon? Če je to Sklad za razvoj (po Zakonu o prometu in razpolaganju z družbenim kapitalom ali po Zakonu o lastninskem preoblikovanju podjetij), ne bo problemov. Če ni, pa imamo na razpolago kar tri upravičence do teh sredstev. To so: z zakonom določen organ družbenopolitične skupnosti, Sklad za razvoj Republike Slovenije in občina. V konkretnem primeru jugoslovanski stečajni zakon sicer napotuje na ZDK, vendar je ta z uveljavitvijo ZLPP prenehal veljati. ZLPP pa sam izključuje svojo uporabo, saj določa, da se ne uporablja za podjetje v stečajnem postopku od pravnomočnosti sklepa o začetku stečajnega postopka dalje (pri čemer pa posebni zakon ne določa, da se ZLPP uporablja tudi za preoblikovanje takšnih podjetij). Zato je nastalo pravno praznino zapolniti s smiselno uporabo določb jugoslovanskega stečajnega zakona, ki veljajo za nepremičnine. To pomeni, da se tudi ostala sredstva, ki tvorijo preostanek stečajne mase (gre za nerazporejena družbena sredstva) izročijo družbenopolitični skupnosti, na katere območju ima dolžnik sedež.
 VSL sklep Cpg 992/94
 VSL00425
 ZLPP člen 2, 3, 3/1, 2, 3, 3/1. ZPPSL člen 189, 192, 189, 192.
 prisilna poravnava - družbeni kapital - podjetje v družbeni lastnini - podjetje z družbenim kapitalom
 Merilo za to, ali je podjetje uvrščeno kot podjetje z družbenim kapitalom, je definirano v 3. odst. 3. čl. ZLPP. Kot družbeni kapital se šteje le anonimni družbeni kapital, ki ne pripada nobeni pravni ali fizični osebi. V primeru, da ustanovi družbeno podjetje, torej podjetje, ki nima znanega lastnika, podjetje v družbeni lastnini, se šteje to novo podjetje, ki ima za celotni trajni družbeni kapital znanega lastnika kot že preoblikovano podjetje. Za to novo podjetje ne pride v upoštev določba 3. čl. ZLPP.
 VSL sklep II Cp 1137/94
 VSL40789
 ZIP člen 35, 35/1, 265, 265/2, 35, 35/1, 265, 265/2.
 začasna odredba za zavarovanje denarne terjatve - neznatna škoda - začasna odredba
 VSL sklep III Cp 221/94
 IZVRŠILNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO
 VSL40997
 ZIP člen 55a. ZPP (1977) člen 193, 193/2. SZ člen 22, 22/3, 22/4..
 sklep o razveljavitvi sklepa o izvršbi - nadaljevanje izvršilnega postopka v pravdi - delni umik izvršilnega predloga - sposobnost biti stranka v postopku - skupnost stanovalcev - predhoden preizkus tožbe
 Izvršilno sodišče mora po sklepu o tem, da se razveljavi sklep o dovolitvi izvršbe in se postopek v zvezi s kondemnatornim delom nadaljuje v pravdi, zadevo takoj predložiti pravdnemu oddelku. Če tega ne stori in nato samo odloča še o delnem umiku izvršilnega predloga, mora dosledno ravnati po določilu 193. člena ZPP. Stanovanjski zakon, ki je začel veljati 19.10.1991, skupnosti stanovalcev ne pozna, toda v prehodnih in končnih določbah vsebuje roke za prilagoditev novi ureditvi. Po noveli z dne 7.5.1994 pa v IV. in V. odst. 22. člena omogoča obstoj skupnosti lastnikov, vendar pod določenimi pogoji.
 VSL sodba II Cp 424/94
 VSL40808
 ZSR člen 23, 24, 25, 23, 24, 25.
 zamenjava stanovanj - vojaško stanovanje
 VSK sklep Kp 285/94
 VSK00302
 ZKP člen 160, 160/6, 191, 191/2, 191/2-1, 160, 160/6, 191, 191/2, 191/2-1.
 neposredna obtožnica - odreditev pripora
 Zoper obdolženca se sme odrediti pripor le, če je podan utemeljen sum, da je storil kaznivo dejanje. V kolikor preiskava ni bila opravljena, pač pa je bila obtožnica vložena neposredno, na podlagi 6. odstavka 160. člena ZKP, o ugovoru zoper njo pa še ni bilo odločeno, mora sklep o odreditvi pripora vsebovati tudi razloge, na podlagi katerih je mogoče preizkusiti, ali je podan utemeljen sum, da je obdolženec storil očitano mu kaznivo dejanje. Ako teh razlogov ni, je podana bistvena kršitev določb kazenskega postopka po 11. točki 1. odstavka 364. člena ZKP.
 VSL sklep I Cp 98/94
 VSL40795
 SZ člen 4, 4/1, 4/2, 57, 117, 4, 4/1, 4/2, 57, 117.
 najemojemalec - privatizacija stanovanj in stanovanjskih hiš
 VSL sodba II Cp 1213/94
 VSL40803
 ZPP (1977) člen 113, 294, 113, 294.
 vloga - rok - opravičen izostanek - vloga, vezana na rok
 VSL sklep I Cp 839/94
 VSL40802
 ZPP (1977) člen 329, 329. ZD člen 163, 214, 163, 214.
 zapuščinski postopek - uporaba ZPP - sklep
 VSL sklep Cpg 996/94
 VSL00418
 ZPPSL člen 29, 29-5, 44, 44/1, 54, 54/6, 71, 137, 137/8, 29, 29-5, 44, 44/1, 54, 54/6, 71, 137, 137/8.
 prisilna poravnava - nepravočasna prijava terjatve - zavrženje prijave
 VSL sklep II Cp 1224/94
 VSL40807
 ZM člen 20, 21.
 menica - protest menice
 Akcept menice je praviloma neobvezno menično opravilo, razen, ko je obvezna ali prepovedana predložitev menice v akcept. Sodišče zato na predlog predlagatelja opravi protest menice zaradi neplačila, čeprav ni bila akceptirana oziroma protestirana zaradi neakceptiranja, razen če gre za menico, ki dospe določen čas po vpogledu, ali če je v menici določeno, da se mora obvezno predložiti v akcept. Pri protestu menice sodišče ne preiskuje ali je protestiranje potrebno oziroma smotrno za ohranitev ali izvedbo menične pravice.
 VSL sklep I Cp 1098/94
 VSL40854
 ZNP člen 122, 122/3, 122, 122/3.
 delitev stvari v solastnini - fizična delitev
 VSL sklep I Cp 786/94
 VSL40790
 ZPP (1977) člen 352, 352/2, 352, 352/2.
 dokaz - založitev zneska
 VSL sodba in sklep II Cp 493/94
 VSL40809
 ZZZDR člen 64, 64/2, 64, 64/2. ZSR člen 55, 55.
 prenehanje stanovanjskega razmerja - imetnik stanovanjske pravice
 VSL sklep I Cp 242/94
 VSL40805
 ZOR člen 189, 190, 510, 515, 189, 190, 510, 515.
 kupna pogodba - prodaja - napake - odškodnina
 Če je bil tožniku kupljeni avtomobil kasneje odvzet, ker je bil ukraden, je pogodba zaradi pravne napake razdrta po samem zakonu, tožnik-kupec pa ima pravico do povračila škode. Pri obsegu in višini škode je treba ugotoviti višino in način (tuja valuta) plačila kupnine, od tega pa je treba odšteti tožnikove koristi v času, ko je uporabljal avtomobil (dokler mu ni bil odvzet).
 VSL sklep II Cp 16/94
 VSL40827
 ZPP (1977) člen 354, 354/2-6, 354, 354/2-6.
 sodba na podlagi izostanka - bistvena kršitev določb pravdnega postopka
 VSL sklep III Cp 330/94
 VSL40937
 ZIP člen 23, 50, 50-3, 50-6, 23, 50, 50-3, 50-6.
 vzajemne obveznosti - ugovor
 Čeprav so v sodni poravnavi določene obveznosti za predlagatelja (dolžnika) in za nasprotna udeleženca (upnika), pa je obema določen poseben in enak paricijski rok. Torej ne gre za pogojno in vzajemno obveznost po določilu 23. člena ZIP, ker bi moralo že iz izvršilnega naslova izhajati, da je dolžnikova obveznost odvisna od predhodne in sočasne izpolnitve upnikove obveznosti ali kakega pogoja. Zato je sodišče prve stopnje pravilno navedlo, da ima na podlagi sodne poravnave vsaka stranka pravico predlagati izvršbo, v kolikor nasprotna stranka prostovoljno ne opravi svojih obveznosti.
 VSL sodba I Cp 150/94
 VSL40744
 ZOR člen 154, 189, 190, 320, 320/1.
 povrnitev gmotne škode - denarna obveznost - odškodnina - prinosnina - kraj izpolnitve denarne obveznosti - valuta obveznosti - sprememba tožbe - soglasje nasprotne stranke
 Denarna obveznost je prinosnina. Če je škoda nastala v tuji valuti pravni osebi, ki ima sedež v tujini, ji gre odškodnina v tuji valuti. Čeprav toženec ne soglaša, sodišče lahko dovoli spremembo tožbe, če je to smotrno za ureditev razmerja med strankama.
 VSL sklep Cpg 922/94
 ZAVAROVANJE TERJATEV - IZVRŠILNO PRAVO
 VSL00380
 ZIP člen 14, 267, 267/1. ZPP (1977) člen 354, 354/2-13.
 predlog za izdajo začasne odredbe - verjetnost obstoja terjatve - vrnitev akceptnega naloga - bistvena kršitev določb pravnega postopka
 Sodišče mora pri odločitvi o tem, ali je izkazana verjetnost obstoja terjatve na vrnitev akceptnih nalogov, s stopnjo verjetnosti ugotoviti in v sklepu obrazložiti odločilna dejstva. Nevarnost, da bo terjatev na vrnitev (nevnovčenih) akceptnih nalogov brez začasne odredbe onemogočena, je praviloma izkazana že s samim zahtevkom na njihovo vrnitev in izkazanim namenom nasprotne stranke, da jih namerava vnovčiti.
 VSL sodba Cpg 930/94
 OBLIGACIJSKO PRAVO - LASTNINJENJE
 VSL00420
 ZOR člen 109, 112, 112/1, 140, 140/3, 140/4. ZDPS člen 12, 12/2. ZLPP člen 48, 50, 50/2.
 lastninjenje - izpodbijanje pravnih dejanj - odškodovanje družbenega premoženja - ničnost - aktivna legitimacija - čezmerno prikrajšanje
 Po ZLPP ima DPS pravico izpodbijati le tiste pravne posle, ki so bili sklenjeni v zvezi s statusnim preoblikovanjem podjetij, reorganizacijo, brezplačnim prenosom kapitala, ustanavljanjem ali vlaganjem v nova podjetja in je pri tem prišlo do oškodovanja družbene lastnine. Pri drugih pravnih poslih (ki niso bili sklenjeni v zvezi z lastninskim preoblikovanjem) pa ima DPS pravico, da zaradi varstva družbene lastnine začne postopek pred sodiščem. V takih postopkih pa ima pooblastila določena z zakonom. Po ZOR ima DPS kot tretji pravico uveljavljati ničnost pravnih poslov, ne pa tudi izpodbojnosti, razen v primerih iz 140 čl. ZOR.


text:
Cuntais chomhshaoil
 Baineann an cuireadh seo chun tairisceana leis na nithe a leanas: cúnamh chun ceistneoirí a fhorbairt agus sonraí a phróiseáil ar chuntais chomhshaoil; tacaíocht mhodheolaíoch.Tá na seirbhísí staidrimh arb iad ábhar an chuiridh chun tairisceana seo iad roinnte ina mbearta mar a leanas:Beart 1: Tacaíocht do bhailíochtú agus d’fhorbairt cuntas comhshaoil airgeadaíochta;Beart 2: Sonraí a bhailiú agus cuntais chomhshaoil fhisiciúla a fhorbairt;Beart 3: Nuashonrú agus cur i bhfeidhm samhlacha chun coibhéis d’amhábhair a mheas (Samhail RME);Beart 4: Tacaíocht do tháirgeadh staitisticí uisce agus d’fhorbairt cuntas uisce;Beart 5: Cuntasaíocht amhábhar tánaisteacha agus dramhaíola;Beart 6: Gnéithe eacnamaíocha an gheilleagair chiorclaigh.
 Beart 1 Tacaíocht do bhailíochtú agus d’fhorbairt cuntas comhshaoil airgeadaíoch Is éard is cuspóir an ghlao seo ar thairiscintí beart 1:— tacú le Eurostat sa phróiseas bailithe sonraí, bailíochtú, líonadh easnamh agus meastachán don réimse staidrimh ar chuntais chomhshaoil airgeadaíochta,— tacú le hanailís ar shonraí, measúnú cáilíochta agus scaipeadh na gcuntas comhshaoil airgeadaíochta don réimse staidrimh,— na huirlisí reatha TF a chothabháil, a fheabhsú agus a oibriú agus uirlisí TF nua agus níos éifeachtúla, cuimsithí agus comhtháite a fhorbairt agus a chur chun feidhme, a bheidh comhoiriúnach le timpeallacht TF Eurostat, do chríochnú na gceistneoirí ag tíortha, seiceáil sonraí ag tíortha agus do bhailíochtú, anailís agus scaipeadh sonraí Eurostat,— tacú le forbairt mhodheolaíoch na gcuntas comhshaoil airgeadaíochta agus forbairt na mbailiúchán sonraí nua i bhfearann na gcuntas eacnamaíoch comhshaoil ag Eurostat.
 Beart 2 Sonraí a bhailiú agus cuntais chomhshaoil fhisiciúla a fhorbairt Is é an cuspóir leis an nglao seo ar thairiscintí le haghaidh bheart 2 cúnamh le Eurostat i léiriú sonraí agus le forbairt i réimse na gcuntas comhshaoil fisiciúl, go sonrach le haghaidh na 3 mhodúl de Rialachán (AE) Uimh. 691/2011.
 Beart 3 Nuashonrú agus Cur chun Feidhme na Samhlacha chun coibhéis d’amhábhair a mheas (Samhail RME) Is éard is cuspóir an ghlao seo ar thairiscintí cúnamh le Eurostat le:— nuashonrú, athbhreithniú, agus cur chun feidhme samhail-RME AE Eurostat agus a doiciméadacht a nuashonrú/athbhreithniú,— nuashonrú agus feabhsú an leagain shimplithe den tsamhail (uirlise tíre RME), nuashonrú/athbhreithniú a doiciméadachta agus tacaíocht a sholáthar d’úsáideoirí na huirlise agus d’institiúidí staidrimh náisiúnta a bhíonn páirteach le MFA-RME a mheas,— an modh dí-chomhiomlánaithe a chur chun feidhme, a thástáil agus a fhorbairt a thuilleadh a bhfuiltear á fhorbairt faoi láthair do thábla ionchuir-aschuir idirthíre Eurostat (ICIOT) d’fhonn bogadh i dtreo athrú amach anseo chuig croí ionchuir-aschuir na samhla,— rannchuidiú a ullmhú le forbairtí idirnáisiúnta maidir le meastachán ar tháscairí sreafa éileamh-bhunaithe maidir le hábhair, go háirithe institiúidiú bunachair shonraí iomlánaíoch maidir le hionchur-aschur agus breiseán comhshaoil.
 Beart 4 Tacaíocht do tháirgeadh staitisticí uisce agus forbairt cuntas uisce Is défhillte iad príomhchuspóirí Bheart 4 den chuireadh seo chun tairisceana, a bhaineann le staidreamh uisce agus le cuntais uisce, faoi seach:1) tacaíocht a thabhairt do bhailiú Eurostat de na sonraí maidir le staidreamh uisce ar feadh an timthrialla táirgeachta. Rannchuideoidh an tairgeoir le hullmhú, dea-fheidhmiú agus beart leantach ar an gcleachtadh bailithe sonraí, atá dírithe ar ghnóthachan tacair shonraí den chéad scoth de staidreamh uisce Eorpach;2) tacófar le hullmhúchán Eurostat le haghaidh cuntais uisce a tháirgeadh amach anseo trí rannchuidiú le forbairt modheolaíochta agus roghanna maidir le clúdach dlíthiúil a ullmhú/a mheas.
 Beart 5 Amhábhair thánaisteacha agus Cuntasaíocht dramhaíola Is é an cuspóir leis an gcuireadh seo chun tairisceana le haghaidh bheart 5 cuntais chomhtháite sreafa ábhar agus cuntais dramhaíola ar fud AE a léiriú, lena n-áirítear sreafaí maidir le hamhábhair thánaisteacha, maille le cuntais sócmhainní ábhar fisiciúil. Beidh siad ina meastacháin aonuaire mar staidéar féidearthachta sula mbreithneofar léiriúchán rialta (nach mbeadh mar chuid den chonradh seo).
 Beart 6 Gnéithe eacnamaíocha an gheilleagair chiorclaigh Is é an cuspóir leis an nglao seo ar thairiscintí le haghaidh bheart 6 creataí a fhorbairt do thiomsú sonraí eacnamaíocha maidir leis an ngeilleagar ciorclach agus maidir leis an mbithgheilleagar, sonraí a thiomsú agus modh coincheapúil cineálach a thuairisciú agus próiseas dealaithe a shainiú.
 2019/S 148-363149 Fógra Conartha 02/08/2019 00:00


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 24.5.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 156/8
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 564/2014 DELLA COMMISSIONE
 del 23 maggio 2014
 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio, del 22 ottobre 2007, recante organizzazione comune dei mercati agricoli e disposizioni specifiche per taluni prodotti agricoli (regolamento unico OCM) (1),
 visto il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 della Commissione, del 7 giugno 2011, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio nei settori degli ortofrutticoli freschi e degli ortofrutticoli trasformati (2), in particolare l'articolo 136, paragrafo 1,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali dell'Uruguay round, i criteri per la fissazione da parte della Commissione dei valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e i periodi indicati nell'allegato XVI, parte A, del medesimo regolamento.
 (2)
 Il valore forfettario all'importazione è calcolato ciascun giorno feriale, in conformità dell'articolo 136, paragrafo 1, del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011, tenendo conto di dati giornalieri variabili. Pertanto il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 136 del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 sono quelli fissati nell'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 23 maggio 2014
 Per la Commissione,
 a nome del presidente
 Jerzy PLEWA
 Direttore generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 299 del 16.11.2007, pag. 1.
 (2) GU L 157 del 15.6.2011, pag. 1.
 ALLEGATO
 Valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 (EUR/100 kg)
 Codice NC
 Codice dei paesi terzi (1)
 Valore forfettario all’importazione
 0702 00 00
 AL
 59,1
 MA
 33,4
 MK
 58,8
 TR
 50,7
 ZZ
 50,5
 0707 00 05
 AL
 36,9
 MK
 25,2
 TR
 123,5
 ZZ
 61,9
 0709 93 10
 MA
 29,9
 TR
 114,9
 ZZ
 72,4
 0805 10 20
 EG
 40,2
 IL
 74,1
 MA
 39,4
 TR
 49,7
 ZA
 53,8
 ZZ
 51,4
 0805 50 10
 TR
 121,3
 ZA
 139,4
 ZZ
 130,4
 0808 10 80
 AR
 97,0
 BR
 88,9
 CL
 96,6
 CN
 98,8
 MK
 26,7
 NZ
 158,0
 US
 185,3
 UY
 70,3
 ZA
 102,8
 ZZ
 102,7
 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 1833/2006 della Commissione (GU L 354 del 14.12.2006, pag. 19). Il codice «ZZ» corrisponde a «altre origini».


type: wikipedia

text:
Glacadh le Bratach Rialtas na Spáínne mar atá sé inniu, ar an 19ú Nollaig sa bhliain 1981 nuair a aithríodh an t-armas don uair is déanaí.
 An brat náisiúnta oifigiúil de réir bunreacht na Spáinne ná an brat gan an armas. Go hoifigiúil tá úsáid an armais ar an mbratach don rialtas (sé sin comhartha don ríochas) ach is sé leagan na brataí atá níos coitianta.
 Tá bratach an rialtais ar an gcuma chéanna agus na brait a úsáideadh idir na blianta 1785 agus 1931 (bhí sé mar an comhartha cogaidh go dtí 1843 nuair a dhéanadh Bratach Náisiúnta as an gcomhartha cogaidh).
 "Tá trí stiallacha cothrománach ag Bratach na Spáinne: dearg, buí agus dearg, tá an stiall buí dhá uair chomh leathan agus na chinn dearga.".
 Alt 4.1 de réir Bunreacht na Spáinne 1978
 Stair
 An bhratach is mó atá cosúil le bratach an lae inniu ná, Bratach na Chabhlaigh, Bandera de Proa o de Tajamar or Torrotito faoi Carlos III na Spáinne 1785. Bhí an ríocht, ag an am sin faoi na Ríthe Bourbon, ag lorg Bratach chun comhartha sonraithe a bheith acu a bheith difriúil ó Brait ríogach eile na ríocht Bourbon (na chinn ba mhó ag an am sa Fhrainc agus an dá Sicileach).
 Tá raflaí ann go raibh comórtas ann chun dearadh a fháil do Bhratach nua na Spáinne. I ndeireadh na dála, tá an Bhratach a romhnaíodh mar chomhartha cogaidh, gaolta go díreach le Bratach an lae inniu. Lena trí stiallacha cheann acu dhá uair an méid na chinn eile, seasann sé amach ó Bratacha eile na hEorpach ón am céanna.
 Tá buntús na Brataí fós conspóideach. Smaoineamh coitianta ná go bhfuil sé bunaithe ar phleann na monarcaigh coróin na hAragóine. Deireann daoine eile go ghlac Carlos III é ó Bratach na Nápáil.
 I rith na 18ú, 19ú, agus 20ú aoiseann déag, bhí an dath seo go ginearálta mar an gcéanna. Na haithrithe ba mhó ná an Armas é féin. Sa Bratach an lae inniu tá an armas i bhfad níos simplí i gcomparáid lena chinn níos luaithe. Seasann na ceithre ceathrú dona ceithre Ríocht a tháinig le chéile chun an Spáinn a aontú ag deireadh an 15ú aois. Is iad seo a leanas na Ríochtaigh; (seasann an caisleán do) Castilla, (seasann an leon do) León, (seasann na línte malartach ingearach buí agus dearg, cúig chinn dearg agus ceithee chinn buí do) Aragón, agus (seasann na slabhraí ceangailte do) Navarra. Freisin seasann toradh pomagránait don Ríocht Múrach Granada ag bun na Armas. Seasann an dá colúin leis an comhartha "plus ultra" (ciallaíonn sé "níos mó" saLaidin) do Fionnachtáin agus coilíníú a rinne na Spáinnigh ar, Mhéiriceá, is iad na collúin miotaseolaíoch Hercules (ó caolas Gibraltar, geata isteach ar an muir Atlantach). Tagann an frasa "Plus Ultra" ón frasa "Non Plus Ultra" (a ciallaíonn "ón pointe seo, níl aon rud") roimh fionnachtain Meiriceá, toisc gur cheap siad go raibh an Spáinn an pointe is faide san iarthar.
 Tá an banda corcra ar Bhratach an Dara Poblacht na Spáinne toisc go bhfuil dath corcra ar an mBratach Castilla ar barr an cheann dearg. D'úsáid na Ríogaigh an Bhratach dearg buí dearg (an dearg buí don Aragóin agus dearg eile do Castilla), agus d'úsáid na poblachtánaigh dearg buí don Aragóin agus corcra do na reibiliúnaigh óna Comúnaigh Castilla i rith cogadh idir phobail i Castilla.
 An Spáinn
 Spáinn


type: contracts

text:
 2.8.2012
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 207/35
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 55/2012
 z dne 30. marca 2012
 o spremembi Priloge XII (Prosti pretok kapitala) k Sporazumu EGP
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Priloga XII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 50/2010 z dne 30. aprila 2010 (1).
 (2)
 Direktivo 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (2) je treba vključiti v Sporazum.
 (3)
 Direktiva 2011/7/EU z učinkom od 16. marca 2013 razveljavlja Direktivo Sveta 2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki je vključena v Sporazum in jo je zato treba v okviru Sporazuma razveljaviti z učinkom od 16. marca 2013 –
 SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
 Člen 1
 Besedilo točke 2 (Direktiva 2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta) Priloge XII k Sporazumu se z učinkom od 16. marca 2013 nadomesti z naslednjim:
 „32011 L 0007: Direktiva 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (UL L 48, 23.2.2011, str. 1).“
 Člen 2
 Besedilo Direktive 2011/7/EU v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 31. marca 2012 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (4).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 30. marca 2012
 Za Skupni odbor EGP
 Vršilec dolžnosti predsednika
 Gianluca GRIPPA
 (1) UL L 181, 15.7.2010, str. 18.
 (2) UL L 48, 23.2.2011, str. 1.
 (3) UL L 200, 8.8.2000, str. 35.
 (4) Navedene so ustavne zahteve.


type: caselaw

text:
 7.9.2013
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 260/43
 Recours introduit le 4 juillet 2013 — Zentralverband des Deutschen Bäckerhandwerks/Commission
 (Affaire T-354/13)
 2013/C 260/78
 Langue de procédure: l’allemand
 Parties
 Partie requérante: Zentralverband des Deutschen Bäckerhandwerks (Berlin, Allemagne) (représentants: I. Jung, M. Teworte-Vey, A. Renvert et J. T. Saatkamp, avocats)
 Partie défenderesse: Commission Européenne
 Conclusions
 La partie requérante conclut à ce qu’il plaise au Tribunal:
 —
 annuler la décision de la défenderesse du 8 avril 2013 dans l’affaire «Kołocz śląski/Kołacz śląski» — Schlesischer Streuselkuchen (Référence Ares [2013] 619104 — 10 avril 2013).
 Moyens et principaux arguments
 À l’appui du recours, la partie requérante invoque deux moyens.
 1)
 Premier moyen tiré d’une base juridique erronée
 —
 La partie requérante fait valoir que la défenderesse aurait commis une erreur de droit en basant sa décision relative à la demande de la partie requérante d’annuler l’enregistrement de «Kołocz śląski/Kołacz śląski» en tant qu’indication géographique protégée sur le règlement (EU) no 1151/2012 (1), en vigueur au moment de la décision de la partie défenderesse, au lieu du règlement (CE) no 510/2006 (2), en vigueur au moment de la demande de la partie requérante. Ce faisant la partie défenderesse aurait enfreint le principe tempus regit actum.
 —
 La partie requérante fait également valoir que la demande d’annulation de l’enregistrement serait recevable et fondée selon le règlement (CE) no 510/2006. À cet égard, elle observe notamment qu’il y aurait deux motifs d’annulation de l’enregistrement au sens de l’article 12, paragraphe 2, du règlement (CE) no 510/2006 (l’indication litigieuse serait une indication générique au sens de l’article 3, paragraphe 1, du règlement no 510/2006; dans le cahier des charges, la délimitation géographique du territoire de la Silésie serait erronée) et qu’une interprétation et une application différentes de cette disposition violeraient les droits fondamentaux des entreprises de boulangerie et de pâtisserie de la République fédérale d’Allemagne.
 2)
 Deuxième moyen tiré d’une violation du règlement no 1151/2012
 —
 La partie requérante fait valoir que la demande serait recevable et fondée, même si elle était appréciée sur le fondement du règlement (UE) no 1151/2012.
 (1) Règlement (UE) no 1151/2012 du Parlement européen et du Conseil du 21 novembre 2012 relatif aux systèmes de qualité applicables aux produits agricoles et aux denrées alimentaires (JO L 343, p. 1).
 (2) Règlement (CE) no 510/2006 du Conseil du 20 mars 2006 relatif à la protection des indications géographiques et des appellations d'origine des produits agricoles et des denrées alimentaires (JO L 93, p. 12).


text:
Koroonaviirus COVID-19 ja töösuhted
 Tööelu.ee • 12 märts 2020
 Tööinspektsioon kutsub tööandjaid üles järgima Terviseameti soovitusi seoses COVID-19 leviku tõkestamisega. Töökohal tuleb kasutada desinfitseerimisvahendeid, riskipiirkonnast saabunutel tuleb soovitada jääda kaheks nädalaks koju ja hoolega oma tervist jälgida. Töötingimuste muutmisega peavad mõlemad pooled nõus olema.
 Kas pean pärast lähetust töötama kodus?
 Terviseameti soovituse kohaselt võiksid töötajad, kes naasevad lähetuselt või puhkusereisilt koroonaviiruse riskipiirkonnast, püsida võimalusel kaks nädalat kodus. Seega kui töötajal on võimalik teha kaugtööd, siis tuleks ohupiirkonnast naasmisel töötada võimalusel kodust.
 Terviseameti soovitusi loe SIIT.
 Kas tööandja saab kehtestada sundpuhkuse, palgata puhkuse, eriolukorra vms, et töötajad peaksid palgata kodus olema?
 Kui töötaja on naasnud riskipiirkonnast, siis tuleb tööandjal ja töötajal kokku leppida, kuidas toimub edasine töötamine. Kõige mõistlikum oleks võimaldada töötajal töötada kodust ehk leppida kokku kaugtöö tegemises. Kui see aga võimalik ei ole, tuleb pooltel saavutada kokkulepe.
 Sundpuhkust töölepingu seadus (edaspidi: TLS) ette ei näe, kuid tööandja ja töötaja võivad kokku leppida, et töötaja viibib näiteks kaks nädalat kodus. Kui töötaja ei tee tööd seetõttu, et tööandja ei anna töötajale tööd, peab tööandja TLS-i § 35 alusel maksma keskmist töötasu.
 Tasustamata puhkuses peavad pooled omavahel kokku leppima. Kui saavutatakse kokkulepe, siis võib töötaja kasutada tasustamata puhkust. Kui töötaja tasustamata puhkusega nõus ei ole, kuid tööandja töötajat töökohale ei luba, siis rakendub TLS-i § 35.
 Tööandjal ja töötajal on võimalik ka poolte kokkuleppel töölepingu tingimusi muuta. Näiteks võivad pooled kokku leppida, et sel ajal, kui töötaja on kodus ja tööd ei tee, makstakse talle väiksemat töötasu, kui töölepingus kokku lepitud. Siiski ei saa tööandja seda teha ühepoolselt, vaid selleks peab nõusoleku andma ka töötaja.
 Kas võin tööle tulemisest keelduda?
 Töötaja kohustus töösuhtes on teha kokkulepitud tingimustel tööd. Siiski tuleb töötajal, kes naaseb riskipiirkonnast, võtta arvesse ka Terviseameti soovitusi ning püsida kaks nädalat kodus. See ei tähenda aga automaatselt seda, et töötaja ei pea tööle minema. Töötaja peab tööandjale sellest teada andma ning seejärel tööandjaga kokku leppima, kuidas edasine töötamine käib.
 Lisaks nimetatud võimalustele (kaugtöö, tasustamata puhkus, TLS-i §-de 35 ja 37 rakendamine) on võimalik leppida kokku, et töötaja kasutab põhipuhkust. Kui puhkuse ajakava on tehtud, siis saab põhipuhkuse aegu muuta üksnes kokkuleppel. Kui töötaja ei soovi kasutada põhipuhkust, tuleb leida muu lahendus.
 Kas võin keelduda lähetusest riskipiirkonda?
 Tööandja kohustus on hinnata tööga seotud riske ka juhul, kui töötaja saadetakse välislähetusse. Seega peab ennekõike hindama riske tööandja ning tegema otsuse, kas lähetusse saatmisest oleks võimalik hoiduda.
 Töötajal on õigus keelduda TTOS-i § 14 lg 5 alusel tööst või peatada töö, mille täitmine seab ohtu tema või teiste isikute tervise või ei võimalda täita keskkonnaohutuse nõudeid, teatades sellest viivitamata tööandjale või tema esindajale ja töökeskkonnavolinikule. Kui töötaja leiab, et ta seab riskipiirkonda reisides ohtu oma elu või tervise, on tal õigus lähetusse minemisest keelduda.
 Kas ja millal võib kasutada TLS-i § 37 ehk töötasu vähendamist kolmeks kuuks tööandjast mitteolenevate majanduslike asjaolude tõttu?
 Töötasu vähendamine TLS-i § 37 olukorras on aga lubatud vaid teatud tingimustel.
 - Tööandja ei saa ettenägematutest, temast mitteolenevatest majanduslikest asjaoludest tulenevalt anda töötajale kokkulepitud ulatuses tööd (siia alla ei lähe töömahu hooajalised muutused).
 - Kokkulepitud töötasu maksmine on tööandjale ebamõistlikult koormav. Töötasu ei saa vähendada näiteks juhul, kui tööandjal ei ole kokkulepitud ulatuses töö andmine võimalik, kuid samas omab ta piisavalt rahalisi vahendeid töötasu maksmiseks ning puudub tegelik vajadus töötaja töötasu muutmiseks.
 Kuidas rakendatakse TLS-i § 37 ehk töötasu vähendamist kolmeks kuuks tööandjast mitteolenevate majanduslike asjaolude tõttu ja kas töötaja saab töösuhte üles öelda?
 Töötasu vähendamiseks tuleb tööandjal esmalt vaadata, kas tal on töötajale võimalik pakkuda teist tööd. Kui teist tööd pakkuda ei ole või kui töötaja teise töö pakkumist vastu ei võta, tuleb tööandjal teavitada kavandatavast töötasu vähendamisest töötajate usaldusisikut või otse töötajaid usaldusisiku puudumisel vähemalt 14 kalendripäeva ette. Töötajatel on seega võimalus kaasa rääkida. Oma arvamus tuleb tööandjale esitada seitsme kalendripäeva jooksul arvates teate saamisest.
 Kas kõne alla saab tulla koondamine?
 Kui on selge, et olukord ei parane ning tööandjal ei ole ikkagi võimalik tööd anda ja ka vähendatud töötasu maksta, võib kõne alla tulla koondamine. Koondamine on tööandjapoolne töölepingu erakorraline ülesütlemine majanduslikel põhjustel. Koondamisega on tegemist juhul, kui töösuhte jätkamine kokkulepitud tingimustel muutub võimatuks töömahu vähenemise või töö ümberkorraldamise tõttu või muul töö lõppemise juhul. Lisaks on koondamise olukord, kui tööandja lõpetab oma tegevuse, kuulutatakse välja tööandja pankrot või lõpetatakse pankrotimenetlus, pankrotti väljakuulutamata, raugemise tõttu. Koondamiseks peab tööandja esitama töötajatele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ülesütlemisavalduse ja põhjendama, miks tööleping lõppeb.
 Koondamisel on tööandja kohustatud järgima TLS-i § 97 lõikes 2 sätestatud etteteatamistähtaegasid. Etteteatamistähtajad on seotud töötaja töösuhte kestusesega tööandja juures. Tööandja peab töötajale koondamisest ette teatama, kui töötaja töösuhe tööandja juures on kestnud:
 - alla ühe tööaasta – vähemalt 15 kalendripäeva;
 - üks kuni viis tööaastat – vähemalt 30 kalendripäeva;
 - viis kuni kümme tööaastat – vähemalt 60 kalendripäeva;
 - kümme ja enam tööaastat – vähemalt 90 kalendripäeva.
 Tööandjal tuleb arvestada sellega, et kui töötajale teatatakse töölepingu lõppemisest ette vähem kui seaduses sätestatud või etteteatamistähtaeg jäetakse hoopiski järgimata, peab tööandja maksma töötajale selle eest hüvitist. Sellisel juhul tuleb tööandjal maksta töötajale keskmist tööpäevatasu nende kalendaarsete tööpäevade eest, mis jäävad etteteatamistähtaja perioodi sisse ja mille võtta vähem ette teatati.
 Kui tööleping lõppeb koondamise tõttu, on tööandjal kohustus lisaks n-ö lõpparvele maksta töötajale koondamishüvitist, mis vastab töötaja ühe kuu keskmisele töötasule.
 KoroonaviirusTööõigusTöösuhtedTööleping


text:
Chaunochiton es un género de plantas con flores pertenecientes a la familia de las olacáceas. Comprende 7 especies descritas y de estas, solo 3 aceptadas.
 Taxonomía
 El género fue descrito por George Bentham y publicado en Genera Plantarum 1: 996. 1867. La especie tipo es: Chaunochiton loranthoides Benth.
 Especies aceptadas
 A continuación se brinda un listado de las especies del género Chaunochiton aceptadas hasta noviembre de 2013, ordenadas alfabéticamente. Para cada una se indica el nombre binomial seguido del autor, abreviado según las convenciones y usos.
 Chaunochiton angustifolium Sleumer
 Chaunochiton kappleri (Sagot ex Engl.) Ducke
 Chaunochiton loranthoides Benth.
 Referencias
 Enlaces externos
 Olacaceae


text:
C 264/40 NL Publicatieblad van de Europese Unie 1.11.2003
 Doorhaling van zaak T-288/99 (1) Doorhaling van zaak T-111/03 (1)
 (2003/C 264/70) (2003/C 264/72)
 (Procestaal: Nederlands)
 (Procestaal: Frans)
 De president van de Tweede kamer van het Gerecht van eerste
 aanleg van de Europese Gemeenschappen heeft bij beschikking
 De president van de Tweede kamer van het Gerecht van eerste
 van 2 september 2003 de doorhaling in het register gelast van
 aanleg van de Europese Gemeenschappen heeft bij beschikking
 zaak T-288/99: Evers V.O.F tegen Commissie van de Europese van 16 juli 2003 de doorhaling in het register gelast van zaak
 Gemeenschappen.
 T-111/03: Michel Nolin tegen Commissie van de Europese
 Gemeenschappen.
 (1) PB C 63 van 4.3.2000.
 (1) PB C 124 van 24.5.2003.
 Doorhaling van zaak T-318/99 (1)
 (2003/C 264/71)
 Doorhaling van zaak T-249/03 R
 (Procestaal: Nederlands)
 (2003/C 264/73)
 De president van de Tweede kamer van het Gerecht van eerste
 aanleg van de Europese Gemeenschappen heeft bij beschikking (Procestaal: Frans)
 van 2 september 2003 de doorhaling in het register gelast
 van zaak T-318/99: Avia Nederland Coöperatie U.A. tegen
 Commissie van de Europese Gemeenschappen.
 De president van het Gerecht van eerste aanleg van de Europese
 (1) PB C 63 van 4.3.2000. Gemeenschappen heeft bij beschikking van 5 augustus 2003
 de doorhaling in het register gelast van zaak T-249/03 R: Y
 tegen Commissie van de Europese Gemeenschappen.


text:
Soud zprostil bývalé manažery Ostroje Opava obžalob - Opavský a hlučínský deník
 Soud jeve středuzprostil obžaloby, protože se podle něj neprokázalo, že skutečně spáchali uvedené trestné činy. Státní zástupce šestici mužů obžaloval, že připravili opavský Ostroj o téměř 60 milionů korun. Bývalé dva ředitele firmy nařkl z trestného činu porušování povinností při správě cizího majetku a čtveřici obchodních zástupců z podvodu. Žalobce bývalému generálnímu řediteli Ostroje Josefu Mohylovi a obchodnímu řediteli Stanislavu Budirskému vytýkal, že firma vyplatila v letech 1995 až 1997 milionové provize čtyřem zástupcům obchodních firem, které měly zprostředkovat na trhu pro podnik Ostroj Opava nové zakázky.
 Podle státního zástupce obchodníci smluvní závazky vůbec neprováděli a jejich řádné plnění jen předstírali. S tím ale soud nesouhlasil, když vycházel z výpovědí svědků. „Nebylo prokázáno, že by tuto činnost nevyvíjeli,“ uvedl včera soudce Tomáš Tkačík. Státní zástupce v obžalobě také tvrdil, že firma Ostroj Opava měla ve své době na trhu dominantní postavení. Z výpovědí svědků ale vyplynulo, že tomu tak nebylo a na trh se tlačily zahraniční firmy. Provize pro obchodní zástupce byly navíc započítány do výsledné ceny výrobků.
 „Neprokázalo se, že by byla způsobena škoda,“ dodal soudce Tkačík. O vyplácení provizí podle něj věděly dozorčí rada firmy i finanční úřad. Soud státnímu zástupci vytkl složitost formulací a rozpory uvedené v obžalobě. Žalobce se po vynesení rozsudku proti verdiktu soudu odvolal a podal stížnost. Před Krajským soudem v Ostravě stanuli nedávno také další lidé z vedení firmy Ostroj Opava. Šéfa opavské společnosti Ostroj Vladimíra Trochtu poslal tento soud na šest let do vězení za to, že se měl na úkor své firmy obohatil o 55 milionů korun. Olomoucký Vrchní soud ale rozsudek zrušil a nařídil nové projednání případu.


text:
Sedem bo kandidatov za izpraznjeno sodniško mesto na Beethovnovi, so nam namignili zaupni viri. Objavljamo vsa imena, ki po večini ne presenečajo, prej dokazujejo, da bo bitka za ustavno sodišča tudi tokrat srdita in da bo zmagal tisti, ki mu bo uspelo pridobiti kar najširšo podporo med političnimi strankami. Da se to že dogaja, dokazujeta Matej Tonin in Marjan Šarec, ki imata po naših informacijah "skupnega kandidata", četudi sta stranki formalno vsaka na svojem bregu. Svoje bodo seveda rekla tudi koalicijska usklajevanja, pri čemer je Zdravko Počivalšek že pohitel z oceno, da je čas za žensko ustavno sodnico. Ker je med kandidatkami edina ženska Barbara Zobec, soproga bivšega ustavnega sodnika Jana Zobca, nekateri že ugibajo, če ni prav ona bodoča ustavna sodnica.
 Ključne besede: ustavno sodišče Borut Pahor kandidati Andraž Teršek Barbara Zobec Verica Trstenjak Marjan Šarec Matej Tonin
 Naj bo Andraž Teršek še tako dober kandidat, vladne stranke si enostavno ne morejo privoščiti, da postane ustavni sodnik nekdo, ki je kandidat največjega kritika te vlade, tj. Marjana Šarca.
 Ustavno sodišče bo poleti dobilo novega sodnika oziroma sodnico, saj bo julija mandat potekel sodnici Dunji Jadek Pensa. Na poziv predsednika republike Boruta Pahorja za prosto mesto ustavnega sodnika so v uradu predsednika države v predvidenem roku prejeli sedem predlogov, in sicer so kandidati Andraž Teršek, Barbara Zobec, Janez Pogorelec, Branko Korže, Anže Erbežnik, Rok Svetlič ter Marko Starman. Neuradno naj bi imela zelo dobre možnosti, da se znajde med kandidati, tudi Verica Trstenjak, vendar so nekateri že namigovali, da naj bi v primeru, ko bo med kandidatkami tudi Barbara Zobec, Trstenjakova odstopila od kandidature oziroma ne bi dala soglasja k njej. Da Verica Trstenjak dejansko najraje ne bi kandidirala, kaže tudi dejstvo, da se je enkrat že neuspešno potegovala za sodniški mandat na Beetovnovi, vendar je tedanja Šarčeva koalicija v skladu s svojo politično-ideološko agendo na koncu izvolila Katjo Šugman Stubbs. Naj spomnimo, da je bil leta 2018 eden izmed kandidatov tudi Andraž Teršek, ki pa potem ni dal soglasja h kandidaturi, o čemer je nekaj povedal tudi v intervjuju za portal+ novembra lani (vir).
 Ustavno sodišče sestavlja devet sodnic oziroma sodnikov, ki so izvoljeni za obdobje devetih let, pri čemer ponovna izvolitev (reelekcija) ni možna. Zadnja leta se pojavlja nekaj kritik zaradi takšne (ustavne) ureditve, kajti glede na trajni mandat (vseh drugih) sodnikov bi bilo logično, če bi bili tudi ustavni sodniki na položaj imenovani "dosmrtno", podobno kot denimo sodniki ameriškega vrhovnega sodišča. S tem je povezana tudi ideja o ukinitvi ustavnega sodišča in prenosu njegovih pristojnosti na vrhovno sodišče. Zamisli pa so naklonjeni zgolj nekateri pravniki, večina pa nad tem ni navdušena.
 Počivalšek: "Čas je, da se izbere ženska"
 Več virov nam je potrdilo, da je gospodarski minister Zdravko Počivalšek v zadnjih dneh večkrat poudaril, da bi morala biti za ustavno sodnico imenovana ženska. Ker je med tokratnimi kandidati edina ženska Barbara Zobec, se večina naših sogovornikov strinja, da ima Počivalšek po vsej verjetnosti v mislih prav njo. Barbara Zobec velja ta trenutek za kandidatko, ki ji najbolje kaže. Ne le zaradi "Počivalškove ženske kvote", pač pa tudi zaradi družinskega pedigreja, saj je njen soprog Jan Zobec kot nekdanji ustavni sodnik in aktualni vrhovni sodnik eden najvplivnejših pravnikov v državi, poleg tega pa je eden redkih sodnikov, ki kaže simpatije do desnosredinskega političnega pola, medtem ko je, kot je znano, v sodniških vrstah večina tradicionalno intimno blizu levici (kar so v preteklosti nekatere sodnice na nič kaj sofisticiran način izkazovale tudi s pionirskimi kapicami in drugimi simboli nekdanje države). Barbara Zobec torej zagotovo uživa simpatije vladajoče SDS, ki bi z enakim zadovoljstvom bržkone podprla le še Verico Trstenjak.
 Zobčeva, ki je trenutno namestnica vodje kazenska oddelka vrhovnega sodišča, utegne dobiti največjo podporo znotraj koalicije, po drugi strani pa njeno ime vzbuja precej nelagodja in celo jeze na levem političnem polu zaradi njenih kritik delovanja slovenskih sodišč. Barbara Zobec je namreč podobno kot soprog Jan večkrat opozorila na težave v slovenskem sodstvu. Če ji bo preveč dobro kazalo, ni izključeno, da jo bodo "obveščevalci" poskušali medijsko diskreditirati z vrsto člankov o tem, kako je bila v osemdesetih, torej še v času socializma, strokovna sodelavka na tožilstvu. Zakaj gre levici Barbara Zobec tako v nos, lahko sklepamo že po tem, da vrsto let opozarja na nepravilnosti v sodnih postopkih (zadeve Kangler, Patria, Novič ipd.). Prav Zobčeva je po naših informacijah s svojim prizadevanjem dosegla, da je bila sodba zoper Milka Noviča razveljavljena.
 Za njeno izvolitev govori tudi dejstvo, da je aktualna sestava ustavnega sodišča precej očitno nagnjena "nekoliko v levo", kot se je diplomatsko izrazil eden izmed naših virov iz pravosodja. Prav zaradi tega bi lahko Borut Pahor z Barbaro Zobec poskušal uravnotežiti porušeno razmerje sil na ustavnem sodišču. Druga opcija, da bi predsednik to dosegel, pa je kvečjemu ta, da bi predlagal neodvisnega kandidata.
 Šarčev "kamniški" kandidat Andraž Teršek
 Andraža Terška, znanega ustavnega pravnika (ustavnika) in profesorja prava, ki je tako kot bivši premier Marjan Šarec doma izpod Kamniških planin, točneje iz Kamnika, bo predsedniku Pahorju predlagala stranka LMŠ. Bolj kot politična ali ideološka je to lokalna naveza, kar pa Teršku ne bo prav nič olajšalo položaja. Doslej je sicer veljal za politično precej nevtralnega, saj je kritiziral tako levico kot desnico, četudi je po srcu bolj ali manj levičar. Toda v zadnjih dveh mesecih je Teršek napravil korak v smeri opozicije že s tem, ko je kot eden redkih pravnikov javno kritiziral ukrepe Janševe vlade v zvezi z omejevanjem epidemije novega koronavirusa. V komentarju za časnik Večer je denimo 31. marca 2020 zapisal (vir):
 "Ukrep, kot je 'prepoved zapuščanja kraja ali občine bivanja', se mi zdi ne le pravno nerazumen in nesorazmeren, ampak tudi izrazito neposrečen z vidika duševnega zdravja in psihologije. Razmišlja se celo o 'nadzoru nad lokacijo posameznika z nadzorom mobilnih telefonov', kar bi pomenilo sesutje vladavine prava."
 Navedena izjava samo potrjuje, kar mnogi trdijo v zvezi s Terškom, češ da "ni od nikogar in je zvest samo stroki". Toda v slovenski družbeni, predsem pa zadnje čase zelo razgreti politične sferi je, kot dobro vemo, lahko takšna stroga načelnost prej minus kot plus. Teršku v teh razmerjih sil ne bo kaj dosti pomagalo niti "zavezništvo" z Matejem Toninom, še enim "kamniškim fantom", ki pa za razliko od propadlega premierja sedi v vladni palači. Nenačelna koalicija med Šarcem in Toninom v primeru Andraža Terška je vseeno zanimiva, saj kaže na precej redko vezivo v drugače povsem sprti slovenski politiki: lokalpatriotizem.
 NSi za "svojega" Pogorelca, SDS odločno proti
 Malo manj enotnosti je tokrat v Novi Sloveniji (NSi), kjer je njihov (nekdanji) strankarski kolega enkrat že poskušal srečo kot kandidat za ustavnega sodnika, pa je pogorel, saj je bil prepričljivo izvoljen Rok Čeferin (iz znamenitega grosupeljskega odvetniškega klana). Ne glede na to še vedno večji del stranke podpira ustavnega pravnika Janeza Pogorelca, bivšega člana izvršilnega odbora NSi, ki v v strokovnih krogih velja za strokovnjaka na področju volilnega prava in nomotehnike. Pogorelec je še nedolgo nazaj v intervjuju za portal Domovina (vir) o Janezu Janši izjavil "Preboj desnice se bo zgodil, a šele po njegovem umiku.", zato se zdaj mnogi čudijo, da ga NSi predlaga, saj s tem izziva Janšo oziroma SDS (jasno je, da zaradi svojih zelo neposrednih izjav in tvitov o Janši oziroma SDS Pogorelec nima veliko možnosti za izvolitev).
 Če ne bo uspela s "svojim" Pogorelcem, bo NSi očitno poskusila srečo z Andražem Terškom, za katerega smo že ugotovili, da je tako kot Šarec in Tonin - Kamničan. Toda na veliko razočaranje NSi lahko že tukaj in zdaj ugotovimo, da niti Teršku stavnice ne kažejo najbolje, kajti že to, da ga podpira sokrajan Marjan Šarec, mu zbija rejting. Naj bo Teršek še tako dober kandidat, vladne stranke si enostavno ne morejo privoščiti, da postane ustavni sodnik nekdo, ki je kandidat največjega kritika te vlade, tj. Marjana Šarca.
 Levica za nikogar, opozicija še molči
 Čeprav je poslanska skupina Levice omogočila predstavitev kandidatov, velja med poslanci te stranke dogovor, da se glasovanja vzdržijo. Ob tem pa je zanimivo, da je Levica kljub temu omogočila kandidatom, da so se predstavil, čeprav je vedela, da se bo glasovanja vzdržala. Podobno strategijo utegne izbrati opozicijska SNS, ki bo morda pragmatično podprla tistega kandidata oziroma kandidatko, ki bo užival(a) največjo podporo koalicije. V koaliciji pa je še vedno nejasno, kako bo ravnal DeSUS, kjer se še niso izjasnili, koga izmed sedmerice uradnih kandidatov za ustavno sodišče dejansko podpirajo. Podobno skrivnostni so tudi socialni demokrati.
 Odločujoča bo zagotovo podpora vladne koalicije, kjer pa v koalicijski pogodbi temu vprašanju niso namenili niti besedice. Zaradi tega so glede bodočega ustavnega sodnika oziroma sodnice ta trenutek odprte še vse možnosti.
 Miro Koren / 13. 05. 2020 11:35:07
 Razmerje na US je sedaj približno 7 proti 2, v korist levice. Da so levičarji (sodniki) zelo pristranski in tudi slabo podkovani, nam vseh 30 let dokazujejo razsodbe in ESČP.
 Nujno je potrebno US uravnotežiti in to z odličnimi pravniki, da se lahko krešejo mnenja.
 iva / 13. 05. 2020 18:26:54
 Res je, Zobčeva je zaustavila sodno mafijo, ki je skušala Noviča strpati v zapor za več desetletij in preprečiti raziskavo nezakonitih poslov na KI, v katere je bila vpletena mafija belih ovratnikov!
 Vprašajmo se, kako je mogoče, da so sodnica Koleta na 1. stopnji in člani sodnega senata na 2. stopnji "prezrli", da je v 7-8 minutah (kritični čas, za katerega Novič ni imel alibija) nemogoče priti 106 kg težkemu skoraj 60 letnemu človeku:
 iz pižame (potem ko je bil cel dan na Krasu) v bojno opremo, po stopnicah v klet po kolo (odkleniti in zakleniti), s kolesom po stopnicah navzgor skozi dvojna vrata pred stavbo, od tam še 6 minut vožnje (policaj triatlonec ob rekonstrukciji) do kraja streljanja, skriti kolo in sebe ter nato smrtonosno mafijsko zadeti nekdanjega sodelavca (le zakaj?).
 Zakaj tožilke in sodnikov niso zanimali posnetki kamer na kraju dogodka, pred in takoj po dogodku??? Ti kažejo skupino ljudi - 2 kolesarja in moškega, ki čaka na pločniku takoj po dogodku, si slači tuto? in vstopi v avto, ki ga odpelje.
 In, tudi večina US sodnikov je sodelovala - zavlačevala reševanje pritožbe obrambe zaradi nezakonitega pripora in je zato nedolžni Novič kar 2 leti preživel v priporu.
 No, februarja 2020 pa je višje sodišče po pritožbi tožilke Žgajnar (država) razveljavilo oprostilno sodbo sodnika Radonjiča z dne 16. 4. 2019, z navajanjem procesnih napak, seveda z namenom, da bi zadeva oktobra zastarala!
 APMMB2 / 13. 05. 2020 04:54:28
 Vsak razumni človek je politično orientiran. To je popolnma naravno in politična orientacija je vsestransko zaščitena. Ne more in ne sme biti predmet kakršnekoli diskriminacije.
 Tudi sodniki so politično orientirani. Zaradi tega ne smejo biti politično diskriminirani.
 Tisti, ki jih volijo so v glavnem seznanjeni s tem dejstvom. Prav na tistih, ki jih izbirajo, volijo in potrdijo pa je , da vsa telesa, kjer nastopajo kot kolektivni organ politično uravnovesijo.
 To pa je v Sloveniji velik problem.
 Najprrej smo imeli 45 let enopartijske vladavine, ki je zahtevala izključno partijske sodnike, še več, dala jim je posebno nalogo, ohranjanje partijske vladavine.
 V zadnijh 30 letih demokracije v Sloveniji, pa se kaj bistveno ni spremenilo. Pretežni del tega obdobja je prevladovala levca, ki se požvižga na uravnoteženost sodniških forumov. Tako imamo izrazito neravnotežje s prevladujočo levo orientacijo sodnikov.
 Prav škandalozno je razmerje na Ustavnem sodišču, kjer je popolnoma jasno razmerje 7:2 za levico. In izmed teh sedmih so nekateri prav ekstremni, podobni onim iz časov enopartijskega sistema.Niso pripravljeni na nikakršen kompromis,konsenz.
 Prav to stanje nalaga tistim, ki bodo izbirali in potrdili novega ustavnega sodnika, da so izredno takočutni in da naj težijo vsaj k omilitvi nedopustnega razmerja 7:2!
 Brez kakršnega koli sprenevedanja mora imeti prednost kandidat, ki je desno politično opredeljen.
 Kandidatov praktično ne poznam. Bi pa bilo dobro, če bi na Ustavno sodišče prišla Verica Trstenjak , pa tudi Barbara Zobec je ustrezna kandidatka.
 Prečital sem nekja razprav Andraža Terška. Ima zelo obsežno pravno znanje. Je tudi zelo načelen, lahko rečemo , dokaj neodvisen. Ima pa za moje pojme hibo, saj je preveč črkobralski.
 Za ustavnega sodnika je bistveno to, da razume in spoštuje duh zakona. Odločitev , ki jo predlaga ustavni sodnik mora v največji možni meri slediti duhu zakona, pa če je ta zapisan in prelit v člene, ali ne. Gospod Teršek je sicer odlično podkovan pravnik ,menim pa, da daje preveč povdarka črkam in ne duhu.
 Za branje črk so laho uporabni drugi sodniki od policajev naprej, za ustavnega pravnika pa mora biti pred vsem sodnik,ki razume in kreira odločitve po duhu zakonov.
 Da bodo odločevalci dobro izbrali in da dobimo polnokrvnega ustavnega sodnika jim priporočam branje Vargasa Loose o Pantelejmonu.
 Pantelejmona ne rabimo.
 Brane / 13. 05. 2020 12:59:10
 Teršek je daleč najboljši kandidat, politično nevtralen, strokoven in načelen, prav tak kakršen mora ustavni sodnik biti.
 Podpora Mikija in Thinca pa mu kvečjem lahko škoduje.


text:
 12.1.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 7/59
 Žaloba podaná 27. októbra 2014 – ZZ/Výbor regiónov
 (Vec F-123/14)
 (2015/C 007/75)
 Jazyk konania: francúzština
 Účastníci konania
 Žalobca: ZZ (v zastúpení: J.-N. Louis, R. Metz a D. Verbeke, advokáti)
 Žalovaný: Výbor regiónov
 Predmet a opis sporu
 Zrušenie rozhodnutia Výboru regiónov o uplatnení solidárnej dane od 1. januára 2014 na odmenu žalobcu a o neupravení jeho odmeny za obdobie od 1. januára 2014 do 30. júna 2015
 Návrhy žalobcu
 —
 určiť, že nariadenie č. 1023/2013 je neuplatniteľné v časti, v ktorej stanovuje od 1. júla 2013 do 30. júna 2015 pozastavenie metódy úpravy odmien stanovenej v prílohe XI služobného poriadku a pre rovnaké obdobie opätovne zavádza „solidárnu“ daň so sadzbou 6 %,
 —
 v dôsledku toho zrušiť napadnuté rozhodnutie,
 —
 zaviazať Výbor regiónov na náhradu trov konania.


text:
 31.10.2013
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 291/26
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 69/2013
 z dnia 3 maja 2013 r.
 zmieniająca załącznik II (Przepisy techniczne, normy, badania i certyfikacja) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym (zwane dalej „Porozumieniem EOG”), w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić rozporządzenie Komisji (UE) nr 519/2012 z dnia 19 czerwca 2012 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 850/2004 Parlamentu Europejskiego i Rady dotyczące trwałych zanieczyszczeń organicznych w odniesieniu do załącznika I (1).
 (2)
 W Porozumieniu należy uwzględnić rozporządzenie Komisji (UE) nr 640/2012 z dnia 6 lipca 2012 r. zmieniające, w celu dostosowania do postępu technicznego, rozporządzenie (WE) nr 440/2008 ustalające metody badań zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1907/2006 Parlamentu Europejskiego i Rady w sprawie rejestracji, oceny, udzielania zezwoleń i stosowanych ograniczeń w zakresie chemikaliów (REACH) (2).
 (3)
 Należy zatem odpowiednio zmienić załącznik II do Porozumienia EOG,
 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
 Artykuł 1
 W rozdziale XV załącznika II do Porozumienia EOG wprowadza się następujące zmiany:
 1)
 w pkt 12w (rozporządzenie (WE) nr 850/2004 Parlamentu Europejskiego i Rady) dodaje się tiret w brzmieniu:
 „—
 32012 R 0519: rozporządzeniem Komisji (UE) nr 519/2012 z dnia 19 czerwca 2012 r. (Dz.U. L 159 z 20.6.2012, s. 1).”;
 2)
 w pkt 12zza (rozporządzenie Komisji (WE) nr 440/2008) dodaje się tiret w brzmieniu:
 „—
 32012 R 0640: rozporządzeniem Komisji (UE) nr 640/2012 z dnia 6 lipca 2012 r. (Dz.U. L 193 z 20.7.2012, s. 1).”.
 Artykuł 2
 Teksty rozporządzeń (UE) nr 519/2012 oraz (UE) nr 640/2012 w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 4 maja 2013 r., pod warunkiem dokonania wszystkich notyfikacji przewidzianych w art. 103 ust. 1 Porozumienia EOG (3).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG oraz w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 3 maja 2013 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Gianluca GRIPPA
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 159 z 20.6.2012, s. 1.
 (2) Dz.U. L 193 z 20.7.2012, s. 1.
 (3) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


text:
A Subprefeitura do Ipiranga é uma das 32 subprefeituras do município de São Paulo. É responsável pela administração de três distritos: Ipiranga, Cursino e Sacomã. Juntos, esses três distritos totalizam km2 que são habitados por mais de pessoas, o que corresponde a uma densidade demográfica de aproximadamente hab./km2. Essa subprefeitura é regida pela Lei no 13. 999, de 01 de Agosto de 2002.
 Prefeitos regionais
 Adinilson José de Almeida (desde 18 de março de 2021)
 Rosiris de Fátima Rodrigues (7 de abril de 2020 - 18 de março de 2021)
 Caio Luz (7 de janeiro de 2019 - 7 de abril de 2020)
 Vitor Sampaio (2018 - de março a setembro)
 Milton Roberto Persoli (2018 - janeiro a março)
 Amandio Martins ( 2017 - 2018)
 Edna Diva Miani Santos (2015 - 2016)
 Alcides Gaspareto Júnior (2013 - 2015)
 Luiz Henrique Girardi (2013 - 2013)
 Vitória Brasília Lima (2010 - 2012)
 Praça de Atendimento
 Dados demográficos dos distritos pertencentes à Subprefeitura do Ipiranga
 Ipiranga
 Área: 10,50 km2
 População (2010): 106.865 habitantes.
 Densidade demográfica: 10.178 (habitantes/km2)
 Cursino
 Área: 12,80 km2
 População (2010): 109.088 habitantes.
 Densidade demográfica: 8.523 (habitantes/km2)
 Sacomã
 Área: 14,20 km2
 População (2010): 247.851 habitantes.
 Densidade demográfica: 17.454 (habitantes/km2)
 Ligações externas
 Ipiranga


text:
 |
 52011PC0663
 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning (EG) nr 3/2008 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland /* KOM/2011/0663 slutlig - 2011/0290 (COD) */
 MOTIVERING
 1.
 BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 I artiklarna 290 och 291 i fördraget om
 Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) görs
 åtskillnad mellan två olika typer av akter:
 Genom artikel 290 i EUF-fördraget kan
 lagstiftaren till kommissionen delegera befogenheten att anta akter med allmän
 räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa
 icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt. Rättsakter som antas av
 kommissionen på detta sätt kallas enligt terminologin i fördraget ”delegerade
 akter” (artikel 290.3).
 Enligt artikel 291 i EUF-fördraget ska
 medlemsstaterna vidta alla nationella lagstiftningsåtgärder som är nödvändiga
 för att genomföra unionens rättsligt bindande akter. Kommissionen kan genom
 sådana akter tilldelas genomförandebefogenheter när det krävs enhetliga villkor
 för att genomföra dem. Rättsakter som antas av kommissionen på detta sätt
 kallas enligt terminologin i fördraget ”genomförandeakter” (artikel 291.4).
 Det
 här förslaget syftar till att anpassa rådets förordning (EG) nr 3/2008 av den
 17 december 2007 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för
 jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland[1] till de
 bestämmelserna i EUF-fördraget.
 Enligt det här
 förslaget ska lagstiftaren fastställa målen och principerna för samt andra
 grundläggande delar i strategin för informationskampanjer och säljfrämjande
 åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland. Det
 innebär att lagstiftaren fastställer målen för denna strategi och principerna
 för tillvägagångssättet, programplaneringen, komplementariteten, enhetligheten
 och förenligheten med unionens andra politikområden. Likaså fastställer
 lagstiftaren principerna för partnerskap, subsidiaritet och jämställdhet mellan
 kvinnor och män samt icke-diskriminering.
 Kommissionen bör genom delegerade akter
 fastställa vad som avses med informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder
 (artikel 1.1). Likaledes ska kommissionen anta delegerade akter för att
 fastställa vilken utformning som informationsmeddelanden och säljfrämjande
 meddelanden för program måste ha för att dels göra dessa meddelanden
 objektivare, dels skydda konsumenterna (artikel 1.3). Kommissionen ska också
 upprätta en förteckning över de teman, produkter och tredjeländer som kan komma
 att omfattas av dessa åtgärder (artikel 4). Den ska också anta regler för
 program för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder (artikel 5).
 Kommissionen ska vidare anta tillämpningsföreskrifter i fråga om de program som
 ska genomföras i tredjeland i samarbete med internationella organisationer så
 att de genomförs smidigt (artikel 6). För att unionens medel ska användas så
 effektivt som möjligt, kan kommissionen också ange ytterligare prioriteringar
 när program väljs ut förutom dem som lagstiftaren redan fastställt (artikel
 8.1).
 Vidare bör lagstiftaren bevilja kommissionen
 befogenheten att anta genomförandeakter i enlighet med artikel 291.2 i
 fördraget i fråga om enhetliga villkor för ett första urval av medlemsstaterna
 av program (artikel 7) och kommissionens val av dem (artikel 8), förfarandet
 när det saknas program (artikel 9), godkännandet av genomförandeorgan (artikel
 11.4), användning av materiel och programövervakning (artikel 12.3),
 programmens finansiering, ingående av kontrakt för genomförande av programmen,
 ställande av säkerheter, betalningsvillkor, indrivning av felaktigt utbetalda
 belopp, regler för kontroller och sanktioner (artikel 13.9).
 Vissa av befogenheterna som kommissionen
 hittills använt i enlighet med de befogenheter den tilldelats enligt förordning
 (EG) nr 3/2008 anses vara så betydande att de bör infogas i den förordningen.
 Det gäller i) uteslutande från stöd enligt förordning (EG) nr 3/2008 för
 informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder på den inre marknaden som får
 stöd enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för
 landsbygdsutveckling för att minska risken för dubbelt stöd (jfr. artikel 15.2
 i kommissionens förordning (EG) nr 501/2008[2]), ii) principerna att, för en sund
 förvaltning av unionens budget, förslagsställande organisationer bör ställa
 säkerheter som garanti för korrekt genomförande av programmen (jfr. artikel
 16.3 i förordning (EG) nr 501/2008) och iii) det faktum att de kan bli föremål
 för sanktioner om de inte uppfyller sina skyldigheter (jfr. artikel 27 i
 förordning (EG) nr 501/2008).
 2.
 SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS
 Det har inte varit nödvändigt att hålla något
 samråd med berörda parter eller göra någon konsekvensanalys eftersom förslaget,
 vars syfte är att anpassa rådets förordning (EG) nr 3/2008 till
 EUF-fördraget, är en interinstitutionell fråga som berör samtliga förordningar
 som har utfärdats av rådet.
 3.
 RÄTTSLIGA ASPEKTER PÅ FÖRSLAGET
 · Sammanfattning av förslaget
 Syftet är att identifiera kommissionens delegerade
 befogenheter och genomförandebefogenheter i rådets förordning (EG)
 nr 3/2008 och att fastställa lämpliga förfaranden för att anta dessa
 akter.
 Syftet är vidare att i förordning (EG) nr 3/2008
 infoga vissa av de befogenheter som hittills har utövats av kommissionen.
 · Rättslig grund
 Artiklarna 42 och 43 i fördraget om Europeiska
 unionens funktionssätt.
 · Subsidiaritetsprincipen
 EU:s politik för informationskampanjer och
 säljfrämjande åtgärder kompletterar och förstärker på ett värdefullt sätt
 medlemsstaternas åtgärder, bland annat genom att främja bilden av produkterna
 hos konsumenterna i unionen och i tredjeland, särskilt när det gäller kvalitet,
 näringsvärde, livsmedelssäkerhet och produktionsmetoder. Genom att sådana
 åtgärder bidrar till att öppna nya marknader i tredjeländer kan de troligtvis
 även att leda till att ytterligare nationella eller privata initiativ kommer
 till stånd.
 Förslaget faller inom ramen för delad behörighet
 mellan EU och medlemsstaterna och är förenligt med subsidiaritetsprincipen.
 · Proportionalitetsprincipen
 Tack vare den ökade liberaliseringen av handeln,
 vilket även gäller handel med jordbruks‐ och livsmedelsprodukter, blir
 handelsutbytet mellan EU-medlemsstater och tredjeländer allt viktigare.
 Samtidigt har det stöd (t.ex. exportbidrag) som erbjuds EU-producenter, som
 konkurrerar med producenter från tredjeländer på EU-marknaden och den globala
 marknaden, varit begränsat. Förordningen om informationskampanjer och
 säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland
 är därför ett mycket viktigt instrument som är förenligt med det nya ramverket
 för WTO-avtalet om jordbruk.
 Det faller sig också naturligt att det är EU som
 ska främja de höga kvalitetsnormerna för EU:s jordbruksprodukter och uppmuntra
 gemensamma säljfrämjande program som omfattar fler än ett EU-land eller fler än
 en jordbrukssektor.
 Förslaget är förenligt med
 proportionalitetsprincipen.
 · Typ av rättsakt
 Föreslagen rättsakt: Europaparlamentets och rådets
 förordning
 4.
 BUDGETKONSEKVENSER
 Förslaget påverkar inte unionens budget.
 5.
 ÖVRIGT
 Det finns inga valfria delar.
 2011/0290 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om ändring av rådets förordning (EG) nr
 3/2008 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för
 jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
 UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av fördraget om Europeiska
 unionens funktionssätt, särskilt artikel 42 första stycket och
 artikel 43.2,
 med beaktande av Europeiska kommissionens
 förslag[3],
 efter översändande av utkastet till
 lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och
 sociala kommitténs yttrande[4],
 i enlighet med det ordinarie
 lagstiftningsförfarandet[5],
 och
 av följande skäl:
 (1)
 Genom rådets förordning (EG) nr 3/2008[6] ges
 kommissionen befogenhet att anta tillämpningsföreskrifter för den förordningen.
 (2)
 Som en följd av Lissabonfördragets ikraftträdande
 måste de befogenheter som har tilldelats kommissionen enligt förordning (EG)
 nr 3/2008 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om
 Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget).
 (3)
 För att de åtgärder som avses i förordning (EG) nr
 3/2008 ska vara enhetliga och effektiva, förvaltas på ett sunt sätt och för att
 unionens medel ska användas så effektivt som möjligt, bör befogenheter att anta
 akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen när
 det gäller följande: definitionen av ett program för informationskampanjer och
 säljfrämjande åtgärder, krav på utformning av informationsmeddelanden och
 säljfrämjande meddelanden, upprättande av förteckningar över de teman,
 produkter och tredjeländer som kan omfattas av åtgärderna, antagande av regler
 för strategin för program för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder,
 antagande av närmare föreskrifter för program som ska genomföras i tredjeländer
 i samarbete med internationella organisationer samt definition av ytterligare
 prioriteringar för urval av program förutom dem som redan fastställts genom
 förordning (EG) nr 3/2008. Det är särskilt viktigt att kommissionen under det
 förberedande arbetet genomför lämpliga samråd, även på expertnivå. När
 kommissionen utarbetar och upprättar delegerade akter bör den se till att
 relevanta handlingar överlämnas samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till
 Europaparlamentet och rådet.
 (4)
 För att säkerställa enhetliga villkor för
 genomförandet av förordning (EG) nr 3/2008 bör kommissionen tilldelas
 genomförandebefogenheter. Befogenheterna bör utövas i enlighet med
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari
 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas
 kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter[7].
 (5)
 Vissa av befogenheterna som kommissionen hittills
 utövat i enlighet med de befogenheter den tilldelats enligt förordning (EG) nr
 3/2008 anses vara så betydande att de bör infogas i den förordningen. Det
 gäller följande i) uteslutande från stöd enligt förordning (EG) nr 3/2008 för informationskampanjer
 och säljfrämjande åtgärder som får stöd enligt andra unionsordningar, vilket
 kan medföra risk för dubbelt stöd, ii) principen att förslagsställande
 organisationer bör ställa säkerheter som garanti för korrekt genomförande av
 programmen, och iii) principen att, för en sund förvaltning av unionens budget,
 dessa organisationer kan bli föremål för sanktioner om de inte uppfyller sina
 skyldigheter.
 (6)
 Förordning (EG) nr 3/2008 bör därför ändras i
 enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Förordning (EG) nr 3/2008 ska ändras på
 följande sätt:
 (1)
 Artikel 1 ska ändras på följande sätt:
 (a)
 I punkt 1 ska följande stycke läggas till:
 ”Kommissionen ska, genom delegerade akter,
 fastställa utformningen av programmen för informationskampanjer och
 säljfrämjande åtgärder och deras tillämpningsperiod.”
 (b)
 Följande punkter ska läggas till:
 ”3. Kommissionen ska, genom delegerade akter,
 fastställa utformningen av informationsmeddelanden och säljfrämjande
 meddelanden.
 4. Kommissionen ska, genom genomförandeakter,
 anta regler för hur medlemsstaterna ska utse de behöriga myndigheter som ska
 ansvara för genomförandet av åtgärderna i punkt 1”.
 (2)
 I artikel 4 första stycket ska första meningen
 ersättas med följande:
 Kommissionen ska, genom delegerade akter, fastställa
 förteckningar över teman och produkter som avses i artikel 3 samt berörda
 tredjeländer.”
 (3)
 Artikel 5 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 5
 Strategi för program för informationskampanjer och
 säljfrämjande åtgärder
 1. Kommissionen ska, genom delegerade akter,
 anta regler för den strategi som ska följas för program för
 informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder på den inre marknaden.
 Dessa regler ska innehålla allmänna anvisningar, i
 synnerhet om
 a) de mål och målgrupper som ska nås,
 b) ett eller flera teman som ska bli föremål
 för de valda åtgärderna,
 c) de typer av åtgärder som ska vidtas,
 d) programmens längd,
 e) den vägledande fördelningen, per marknad
 och typ av åtgärd, av det disponibla ekonomiska stödet från unionen till
 genomförandet av programmen.
 När det gäller säljfrämjande åtgärder som avser
 färsk frukt och färska grönsaker ska särskild uppmärksamhet ägnas åt sådana
 åtgärder som riktar sig till skolbarn.
 2. Kommissionen får, genom delegerade akter,
 fastställa regler för den strategi som ska följas i förslag till program för
 informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder i tredjeländer för samtliga
 eller vissa av de produkter som avses i artikel 3.2.”
 (4)
 Artikel 6 ska ändras på följande sätt:
 (a)
 Punkt 1 ska ersättas med följande:
 ”1. För att genomföra de åtgärder som avses i
 artikel 2.1 a–c, artikel 2.2 och artikel 2.3 a–c i enlighet med
 de delegerade akter som avses i artikel 5.1, och med förbehåll för punkt 2
 i den här artikeln, ska den eller de branschorganisationer eller
 branschövergripande organ som representerar den eller de berörda sektorerna i
 en eller flera medlemsstater eller på unionsnivå utarbeta förslag till program
 för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder med en varaktighet av
 högst tre år.”
 (b)
 I punkt 2 ska följande stycke läggas till:
 ”Kommissionen ska, genom delegerade akter, anta
 regler för genomförande av säljfrämjande åtgärder i tredjeländer som sker i
 samarbete med internationella organisationer.”
 (5)
 Artikel 7 ska ändras på följande sätt:
 (a)
 I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:
 Den eller de berörda medlemsstaterna ska granska
 alla förslag till program och deras förenlighet med denna förordning, med de
 delegerade akterna enligt artikel 5 och med kravspecifikationerna. De ska
 undersöka förhållandet mellan kostnad och kvalitet för varje program.”
 (b)
 I punkt 2 ska andra och tredje stycket ersättas med
 följande:
 ”Om kommissionen konstaterar att ett program som
 har lämnats in, eller vissa delar av programmet, inte följer
 unionslagstiftningen eller, när det gäller åtgärder som ska genomföras på den
 inre marknaden, de delegerade akter som avses i artikel 5, eller om det
 inte har tillräcklig kvalitet i förhållande till kostnaderna, ska den inom en
 bestämd tidsfrist underrätta den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna
 om att hela programmet eller delar av det inte är stödberättigande. Om ingen
 sådan underrättelse görs ska programmet anses vara stödberättigande.
 Medlemsstaterna ska beakta eventuella synpunkter
 från kommissionen och ska skicka tillbaka programmen till kommissionen,
 omarbetade i samarbete med den eller de förslagsställande organisationerna som
 avses i artikel 6.1, inom en fastställd tidsfrist.”
 (c)
 Följande punkt ska läggas till som punkt 3:
 ”3. Kommissionen ska, genom
 genomförandeakter, fastställa
 a) reglerna för inlämnande av
 programförslag till medlemsstaterna,
 b) de krav programmen måste uppfylla och de
 kriterier programmen ska kontrolleras mot,
 c) reglerna för förfarandet för
 medlemsstaternas första urval och kommissionens urval samt tillhörande
 tidsfrister.”
 (6)
 Artikel 8 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 8
 Urval av program för informationskampanjer och
 säljfrämjande åtgärder
 1. Vid programurvalet ska man prioritera
 program som föreslagits av fler än en medlemsstat eller som omfattar åtgärder i
 fler än en medlemsstat eller ett tredjeland.
 Kommissionen kan, genom delegerade akter, ange
 ytterligare prioriteringar för programurvalet.
 2. Kommissionen ska, genom
 genomförandeakter, besluta vilka program som ska väljas ut, vilka ändringar av
 dem som ska göras samt fastställa de motsvarande budgetarna.”
 (7)
 Artikel 9 ska ändras på följande sätt:
 (a)
 Punkt 1 ska ersättas med följande:
 ”1. Om det saknas program för genomförandet
 på den inre marknaden för en eller flera av de informationsåtgärder som avses i
 artikel 2.1 b framlagda i enlighet med artikel 6.1, ska varje berörd
 medlemsstat, på grundval av kommissionens delegerade akter enligt artikel 5.1,
 utarbeta ett program och motsvarande kravspecifikationer, och genom offentligt
 anbudsförfarande utse det organ som ska få ansvaret att genomföra det program
 som medlemsstaten åtar sig att delfinansiera.”
 (b)
 I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:
 ”Om det saknas program för genomförande i
 tredjeländer för en eller flera av de informationsåtgärder som avses i artikel
 2.1 a, b och c framlagda i enlighet med artikel 6.1, ska varje berörd
 medlemsstat på grundval av kommissionens delegerade akter enligt artikel 5.2
 utarbeta ett program och motsvarande kravspecifikationer, och genom ett
 offentligt anbudsförfarande utse det organ som ska få ansvaret att genomföra
 det program som medlemsstaten åtar sig att delfinansiera.”
 (c)
 Punkt 3 b ska ersättas med följande:
 ”b) programmets och det föreslagna organets
 förenlighet med bestämmelserna i denna förordning och i förekommande fall med
 de tillämpliga delegerade akterna,
 (d)
 Punkt 4 ska ersättas med följande:
 ”4. Vid kommissionens granskning av
 programmen ska artikel 7.2 och 8 tillämpas.”
 (e)
 Punkt 5 ska utgå.
 (8)
 I artikel 10 ska den inledande meningen ersättas
 med följande:
 ”Kommissionen får besluta om att genomföra en
 eller flera av följande åtgärder efter att ha informerat den kommitté som anges
 i artikel 16b.1 eller, i förekommande fall, den kommitté för ekologisk
 produktion som inrättats genom artikel 38e i rådets förordning (EG) nr 834/2007
 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska
 produkter* eller den kommitté för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter som
 inrättats genom artikel [54] i Europaparlamentets och rådets förordning nr
 XXX/201X av den XX Xxxxx 201X om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter**:
 * EUT L 189, 20.7.2007, s. 1.
 * * EUT L ....”
 (9)
 Artikel 11 ska ändras på följande sätt:
 (a)
 I punkt 2 ska andra stycket utgå.
 (b)
 Följande punkt ska läggas till som punkt 4:
 ”4. Kommissionen ska, genom genomförandeakter,
 fastställa villkoren för medlemsstaternas godkännande av de utvalda
 genomförandeorganen samt de villkor på vilka den förslagsställande
 organisationen kan få tillstånd att själv genomföra vissa delar av ett
 program.”
 (10)
 I artikel 12 ska följande punkt 3 läggas till:
 ”3. Kommissionen ska, genom
 genomförandeakter, anta regler för användning av informationsmaterial eller
 säljfrämjande material och övervakningen av programmen.”
 (11)
 Artikel 13 ska ändras på följande sätt:
 (a)
 Punkt 6 ska ersättas med följande:
 ”6. Genom undantag från artikel [XXX f.d. 180
 i förordning 1234/2007] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
 XXXX/20.. * av den .... [om upprättande av en gemensam organisation av
 jordbruksmarknaderna (förordningen om en samlad marknadsordning)] och artikel 3
 i rådets förordning (EG) nr 1184/2006 av den 24 juli 2006 om tillämpning av
 vissa konkurrensregler på produktion av och handel med jordbruksvaror** ska
 artiklarna 107, 108 och 109 i fördraget inte gälla för utbetalningar som görs
 av medlemsstaterna, inbegripet medlemsstaternas finansiella bidrag, eller för
 finansiellt bidrag som kommer från skatteliknande intäkter eller obligatoriska
 avgifter från medlemsstaterna eller de förslagsställande organisationerna för
 program som berättigar till stöd från gemenskapen enligt artikel 42 i fördraget
 och som kommissionen har beslutat godkänna i enlighet med artikel 8 i den här
 förordningen.”
 * EUT L .....
 ** EUT L 214, 4.8.2006, s. 7”
 (b)
 Följande stycken ska läggas till:
 ”7. Informationskampanjer och säljfrämjande
 åtgärder som får stöd enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20
 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden
 för landsbygdsutveckling (EJFLU)* ska inte vara berättigade till finansiellt
 bidrag från Europeiska unionen enligt den här förordningen.
 8. Säkerheter ska ställas av de
 förslagsställande organisationerna som garanti för korrekt genomförande av
 programmen och förslagsställande organisationer som inte fullgör sina åtaganden
 ska drabbas av sanktioner.
 9. Kommissionen ska, genom
 genomförandeakter, fastställa regler om
 a) finansieringen av de program som
 godkänns enligt denna förordning,
 b) ingående av kontrakt för genomförande av
 de program som godkänts enligt denna förordning,
 c) ställande av säkerheter av de förslagsställande
 organisationerna och reglerna för deras frisläppande,
 d) betalningsvillkor och indrivning av
 felaktigt utbetalda belopp,
 e) kontroller som medlemsstater ska utföra
 och de sanktioner som förslagsställande organisationer kan bli föremål för.
 * EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.”
 (12)
 Artiklarna 15 och 16 ska utgå.
 (13)
 Följande artiklar 15a, 16a och 16b ska införas:
 ”Artikel 15a
 Kommissionens befogenheter
 Artikel 16a ska tillämpas i de fall
 kommissionen fått befogenhet att anta delegerade akter.
 När kommissionen har fått befogenhet att anta
 genomförandeakter ska den följa förfarandet i artikel 16b.
 Artikel 16a
 Utövande av delegering
 1. Befogenheten att anta delegerade akter
 ges till kommissionen på de villkor som fastställs i denna artikel.
 2. Kommissionen ska ges de befogenheter som
 avses i denna förordning på obestämd tid.
 3. Den delegering av befogenheter som
 avses i denna förordning får när som helst återkallas av Europaparlamentet
 eller rådet. Ett beslut om återkallande avslutar delegeringen av de
 befogenheter som anges i det beslutet. Det får verkan dagen efter det att
 beslutet offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett
 senare, i beslutet angivet, datum. Beslutet påverkar inte delegerade akter som
 redan trätt i kraft.
 4. När kommissionen antar en delegerad akt
 ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.
 5. En delegerad akt som antagits enligt
 denna förordning träder i kraft endast om Europaparlamentet eller rådet inte
 gjort några invändningar inom två månader efter det att de underrättades om
 akten, eller om Europaparlamentet och rådet innan den fristen löper ut båda har
 meddelat kommissionen att de inte har några invändningar. Den fristen ska på
 initiativ av Europaparlamentet eller rådet förlängas med två månader.
 Artikel 16b
 Genomförandeakter – kommittéförfarande
 1. Kommissionen ska biträdas av ständiga
 kommittén för en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna, inrättad genom
 artikel 323.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXXX/20..* av
 den ... [om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna
 (förordningen om en samlad marknadsordning)]. Denna kommitté ska vara en
 kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
 nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler
 och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina
 genomförandebefogenheter**.
 2. När det hänvisas till denna punkt, ska
 artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
 * EUT L .....
 ** EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”
 (14)
 Artikel 17 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 17
 Samråd
 Innan kommissionen antar delegerade akter eller
 genomförandeakter som det hänvisas till i denna förordning kan den samråda med
 a) rådgivande gruppen för främjande av
 jordbruksprodukter som inrättats enligt kommissionens beslut 2004/391/EG,
 b) för ändamålet tillsatta arbetsgrupper
 bestående av ledamöter i kommittén eller av experter på marknadsföring och
 reklam.”
 Artikel 2
 Denna förordning träder i kraft den tjugonde
 dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella
 tidning.
 Denna
 förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
 medlemsstater.
 Utfärdad i
 På Europaparlamentets vägnar På
 rådets vägnar
 Ordförande Ordförande
 FINANSIERINGSÖVERSIKT ||
 ||
 1. || BUDGETRUBRIK: Kapitel 05: jordbruk och landsbygdsutveckling || ANSLAG: ÅB: 57 292 184 763 euro BB: 55 269 004 060 euro
 2. || RUBRIK: Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 3/2008 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland
 3. || RÄTTSLIG GRUND: Artikel 43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
 4. || SYFTE: Syftet är att identifiera kommissionens delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter i rådets förordning (EG) nr 3/2008 och att införa ett lämpligt förfarande för att anta dessa akter (anpassning av förordningen till Lissabonfördraget).
 5. || BUDGETKONSEKVENSER || TOLVMÅNADERSPERIOD (miljoner euro) || INNEVARANDE BUDGETÅR [2011] (miljoner euro) || FÖLJANDE BUDGETÅR [2012] (miljoner euro)
 5.0 || UTGIFTERNA BELASTAR - UNIONENS BUDGET (BIDRAG/STÖD) - MEDLEMSSTATERNAS BUDGETAR - ANDRA || - || - || -
 5.1 || INKOMSTER - UNIONENS EGNA MEDEL (AVGIFTER/TULLAR) - NATIONELLA || - || - || -
 || || [2013] || [2014] || [2015] || [2016]
 5.0.1 || BERÄKNADE UTGIFTER || - || - || - || -
 5.1.1 || BERÄKNADE INKOMSTER || - || - || - || -
 5.2 || BERÄKNINGSMETOD:
 6.0 || KAN PROJEKTET FINANSIERAS MED DE MEDEL SOM ANSLAGITS UNDER DET BERÖRDA KAPITLET I BUDGETEN FÖR INNEVARANDE ÅR? || JA/NEJ
 6.1 || KAN PROJEKTET FINANSIERAS GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I BUDGETEN FÖR INNEVARANDE ÅR? || JA/NEJ
 6.2 || KOMMER DET ATT BEHÖVAS EN TILLÄGGSBUDGET? || JA/NEJ
 6.3 || KOMMER DET ATT BEHÖVAS ANSLAG I KOMMANDE BUDGETAR? || JA/NEJ
 ANMÄRKNINGAR: Förslaget syftar till att anpassa rådets förordning till Lissabonfördraget. Det har därför ingen påverkan på budgeten.
 [1] EUT L 3, 5.1.2008, s. 1.
 [2] EUT L 147, 6.6.2008, s. 3.
 [3] EUT C
 , , s. .
 [4] EUT C
 , , s. .
 [5] EUT C
 , , s. .
 [6] EUT L 3,
 5.1.2008, s. 1.
 [7] EUT L 55,
 28.2.2011, s. 13.


text:
 Avis juridique important
 |
 21984A0315(01)
 Abkommen in Form eines Briefwechsels zur Änderung der befristeten Vereinbarung einer abgestimmten Disziplin zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Österreich betreffend den gegenseitigen Handel mit Käse
 Amtsblatt Nr. L 072 vom 15/03/1984 S. 0030
 ***** ABKOMMEN in Form eines Briefwechsels zur Änderung der befristeten Vereinbarung einer abgestimmten Disziplin zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Österreich betreffend den gegenseitigen Handel mit Käse Schreiben Nr. 1 Sehr geehrter Herr Botschafter! Ich beehre mich, auf die am 21. Oktober 1981 in Brüssel unterzeichnete und zuletzt durch den Briefwechsel vom 23. März 1983 geänderte befristete Vereinbarung einer abgestimmten Disziplin zwischen der Republik Österreich und der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft betreffend den gegenseitigen Handel mit Käse Bezug zu nehmen. I. Bei den letzten Konsultationen gemäß Artikel 6 dieser Vereinbarung wurde es für zweckmässig erachtet, einige ihrer Bestimmungen zu ändern, um sie besser den tatsächlichen Marktbedürfnissen anzupassen. So war es notwendig, die befristete Vereinbarung um ein Jahr über den ursprünglich vorgesehenen Zeitraum hinaus zu verlängern. Beide Vertragsparteien geben jedoch der Hoffnung Ausdruck, daß diese Änderung die Voraussetzung für eine spätere unbefristete Verlängerung der Vereinbarung schaffen wird. II. Im gemeinsamen Einvernehmen wird die befristete Vereinbarung einer abgestimmten Disziplin zwischen der Republik Österreich und der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft betreffend den gegenseitigen Handel mit Käse wie folgt geändert: 1. In Artikel II Absatz 1 wird das Datum »31. Dezember 1984" durch das Datum »31. Dezember 1985" ersetzt. Erreicht der Handel der einen oder anderen Seite nicht die in der Vereinbarung angegebenen Mengen, so finden auf Antrag einer der beiden Vertragsparteien unverzueglich Konsultationen mit dem Ziel statt, eine beiderseitig annehmbare Lösung zu finden. Kann bei den Konsultationen keine annehmbare Lösung gefunden werden, so hat jede Vertragspartei das Recht, diese Vereinbarung mit einer dreimonatigen Kündigungsfrist zu beenden. 2. Artikel II Absatz 3 erhält folgende Fassung: »(3) Sie kommen überein, daß für den Zeitraum vom 1. Januar 1984 bis 31. Dezember 1985 bei den nachstehend genannten Käsesorten die jährlichen Handelsmengen sowie die Einfuhrabgaben folgende Hoechstgrenzen nicht überschreiten dürfen: a) Bei der Einfuhr nach Österreich i) Käse , aus Kuhmilch hergestellt, der Tarifstelle 04.04 A des österreichischen Zolltarifs, mit Ursprung in und Herkunft aus der Gemeinschaft, der von einer anerkannten Qualitäts- und Ursprungsbescheinigung begleitet ist: 1.2.3 // // Menge // Einfuhrabgabe // - Schmelzkäse // 2 000 t // 760 S/100 kg // - Käse mit Schimmelbildung im Teig // // 560 S/100 kg // - Danbo, Edamer, Elbo, Fynbo, Fontal, Gouda, Havarti, Molbo, Maribo, Mimolette, Samsö, Tybo // // 560 S/100 kg // - Tilsiter // // 460 S/100 kg // - Emmentaler und Gruyère // 3 000 t // 460 S/100 kg // - Butterkäse, Esrom, Italico, Kernheim, Saint-Nectaire, Saint-Paulin, Taleggio, Cheddar und andere oben nicht genannte Käse mit einem Wassergehalt in einer fettfreien Käsemasse von 62 Gewichtshundertteilen oder weniger, ausgenommen jene der Tarifstellen 04.04 A I a), b) und c) des österreichischen Zolltarifs // // 560 S/100 kg ii) Die in Ziffer i) genannten Käsesorten mit Ursprung in der Gemeinschaft, die nicht von einer in Ziffer i) genannten Bescheinigung begleitet sind, können nach Österreich nicht eingeführt werden. b) Bei der Einfuhr in die Gemeinschaft Käse der Tarifnummer 04.04 des Gemeinsamen Zolltarifs mit Ursprung in und Herkunft aus Österreich, der von einer anerkannten Bescheinigung begleitet ist: 1.2.3 // // Menge // Einfuhrabgabe // - Emmentaler, Greyerzer, Sbrinz, Bergkäse, weder gerieben noch in Pulverform, mit einem Fettgehalt von mindestens 45 Gewichtshundertteilen in der Trockenmasse, mit einer Reifezeit von mindestens drei Monaten, der Tarifstelle 04.04 A des Gemeinsamen Zolltarifs: // // // - in Standard-Laiben // 5 000 t (1) // 18,13 ECU/100 kg // - in Stücken, vakuumverpackt oder unter inertem Gas verpackt, mit Rinde an mindestens einer Seite, mit einem Eigengewicht von 1 kg und mehr, jedoch weniger als 5 kg // 3 000 t (1) // 18,13 ECU/100 kg // - Schmelzkäse, weder gerieben noch in Pulverform, zu dessen Herstellung keine anderen Käsesorten als Emmentaler, Greyerzer und Appenzeller und gegebenenfalls als Zusatz Glarner Kräuterkäse (sogenannter »Schabziger") verwandt worden sind, in Aufmachungen für den Einzelverkauf und mit einem Fettgehalt in der Trockenmasse von 56 Gewichtshundertteilen oder weniger, der Tarifstelle 04.04 D des Gemeinsamen Zolltarifs // 3 750 t // 36,27 ECU/100 kg // - Geräucherter Schmelzkäse mit einem Fettgehalt in der Trockenmasse von 40 Gewichtshundertteilen oder mehr und 48 Gewichtshundertteilen oder weniger, der Tarifstelle 04.04 D I a) des Gemeinsamen Zolltarifs (2) // 350 t // Abschöpfung in voller Höhe // - Tilsiter, dessen Teig nicht gepresst ist, mit einer Reifezeit von mindestens einem Monat, und Butterkäse, der Tarifstelle 04.04 E I b) 2 des Gemeinsamen Zolltarifs // // // - Käse mit Schimmelbildung im Teig, der Tarifstelle 04.04 C des Gemeinsamen Zolltarifs // // // - Edamer, mit einem Fettgehalt in der Trockenmasse von 40 Gewichtshundertteilen oder mehr und weniger als 48 Gewichtshundertteilen, in Laiben mit einem Eigengewicht von 350 g oder weniger (sogenannter »Geheimratskäse") der Tarifstelle 04.04 E I b) 2 des Gemeinsamen Zolltarifs // 2 400 t // 55 ECU/100 kg // - Käse sogenannter »Feta" und »Kefalo-Tyri", hergestellt aus Kuhmilch, mit einem Fettgehalt in der Trockenmasse von weniger als 48 Gewichtshundertteilen, der Tarifstelle 04.04 E I b) 2 des Gemeinsamen Zolltarifs // // // - Andere Käse (2) // 200 t // Abschöpfung in voller Höhe (1) Die für diese Käsekategorien zugeteilten Mengen sind bis zu einer Hoechstmenge von 25 % der angegebenen Menge austauschbar. (2) Diese Käsesorten brauchen nicht von einer anerkannten Bescheinigung begleitet zu sein.". 3. Artikel II Absatz 4 erhält folgende Fassung: »(4) Österreich verplichtet sich, die erforderlichen Maßnahmen zu treffen, um zu gewährleisten, daß - die vereinbarten Mengen bei der Einfuhr nach Österreich aus der Gemeinschaft nach Absatz 3 Buchstabe a) und bei der Ausfuhr aus Österreich in die Gemeinschaft nach Absatz 3 Buchstabe b) nicht überschritten werden, - die Lizenzen für die Einfuhr nach Österreich regelmässig und so erteilt werden, daß die für die Einfuhr aus der Gemeinschaft nach Österreich vereinbarten Mengen erreicht werden können. Die diesbezueglichen Bestimmungen und insbesondere die Modalitäten für die Erteilung der Lizenzen werden den zuständigen Stellen der Gemeinschaft sowie den Ausführern und/oder Einführern mitgeteilt. Die Gemeinschaft und Österreich werden dafür sorgen, daß die gegenseitig eingeräumten Vorteile nicht durch andere Maßnahmen bei der Einfuhr beeinträchtigt werden." 4. In Artikel II Absatz 9 wird der Zeitraum des »ersten Halbjahres 1984" durch den Zeitraum des »zweiten Vierteljahres 1985" ersetzt. III. Alle anderen Bestimmungen der Vereinbarung bleiben unverändert. Ich wäre ihnen dankbar, wenn Sie mir Ihr Einverständnis mit dem Inhalt dieses Schreibens bestätigen würden. Genehmigen Sie, sehr geehrter Herr Botschafter, den Ausdruck meiner ausgezeichnetsten Hochachtung. In Namen des Rates der Europäischen Gemeinschaften Schreiben Nr. 2 Sehr geehrter Herr Generaldirektor! Ich beehre mich, den Eingang Ihres heutigen Schreibens über die Änderung der befristeten Vereinbarung einer abgestimmten Disziplin zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Österreich betreffend den gegenseitigen Handel mit Käse zu bestätigen. Ich kann Ihnen die Zustimmung meiner Regierung zum Inhalt dieses Schreibens mitteilen. Genehmigen Sie, sehr geehrter Herr Generaldirektor, den Ausdruck meiner ausgezeichnetsten Hochachtung. Für die Regierung der Republik Österreich


text:
 9.11.2013
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 325/20
 Urteil des Gerichts vom 16. September 2013 — British Telecommunications und BT Pension Scheme Trustees/Kommission
 (Verbundene Rechtssachen T-226/09 und T-230/09) (1)
 (Staatliche Beihilfen - Teilweise Befreiung von der Verpflichtung, einen Beitrag an den Rentensicherungsfonds zu entrichten - Entscheidung, mit der die Beihilfe für mit dem Binnenmarkt unvereinbar erklärt wird - Begriff der staatlichen Beihilfe - Staatliche Mittel - Vorteil - Selektiver Charakter - Beeinträchtigung des Wettbewerbs - Beeinträchtigung des Handels zwischen Mitgliedstaaten - Gleichbehandlung - Verhältnismäßigkeit - Berechtigtes Vertrauen - Begründungspflicht - Gewährung der Beihilfe)
 2013/C 325/33
 Verfahrenssprache: Englisch
 Parteien
 Klägerinnen: British Telecommunications (London, Vereinigtes Königreich) (Prozessbevollmächtigte: G. Robert, M. Newhouse, T. Castorina, Solicitors, J. Holmes, Barrister, und H. Legge, QC) (Rechtssache T-266/09), und BT Pension Scheme Trustees Ltd (London) (Prozessbevollmächtigte: Rechtsanwälte J. Derenne und A. Müller-Rappard) (Rechtssache T-230/09)
 Beklagte: Europäische Kommission (Prozessbevollmächtigte: L. Flynn und N. Khan)
 Gegenstand
 Klage auf Nichtigerklärung der Entscheidung 2009/703/EG der Kommission vom 11. Februar 2009 zu der vom Vereinigten Königreich Großbritannien und Nordirland durchgeführten staatlichen Beihilfe C-55/07 (ex NN 63/07, CP-106/06) — staatliche Garantie für B[ritish ] T[elecommunications] (ABl. L 242, S. 21)
 Tenor
 1.
 Die Klagen werden abgewiesen.
 2.
 In der Rechtssache T-226/09 trägt die British Telecommuncations plc die Kosten.
 3.
 In der Rechtssache T-230/09 trägt die BT Pension Scheme Trustees Ltd die Kosten.
 (1) ABl. C 193 vom 15.8.2009.