type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0323(01)
 Afgørelse nr. 1/1999 truffet af associeringsrådet, associeringen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side, den 25. januar 1999 om ændring af protokol nr. 4 i Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side
 EF-Tidende nr. L 077 af 23/03/1999 s. 0034 - 0040
 AFGØRELSE Nr. 1/1999 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET associeringen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side den 25. januar 1999 om ændring af protokol nr. 4 i Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side (1999/216/EF) ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side (1), undertegnet i Bruxelles den 16. december 1991, særlig artikel 38 i protokol nr. 4 (2) hertil, ogud fra følgende betragtninger:For at det udvidede kumulationssystem, der giver mulighed for at anvende materialer med oprindelsesstatus i Fællesskabet, Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Republik, Bulgarien, Rumænien, Estland, Letland, Litauen, Slovenien, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt EØS), Island, Norge eller Schweiz, kan fungere tilfredsstillende, bør definitionen af begrebet varer med oprindelsesstatus i protokol nr. 4 ændres;det forekommer hensigtsmæssigt at opretholde anvendelsen af det toldsatssystem, der er omhandlet i artikel 15 i protokol nr. 4 om forbud mod toldgodtgørelse eller -fritagelse, indtil 31. december 2000;i betragtning af situationen mellem Fællesskabet og Tyrkiet angående industriprodukter er det berettiget at udvide ovennævnte kumulationssystem til også at omfatte industriprodukter med oprindelse i Tyrkiet;for at lette handelen og forenkle de administrative formaliteter er det ønskeligt at ændre teksten i artikel 3, 4 og 12 i protokol nr. 4;i listen over de i protokollen fastsatte bearbejdninger og forarbejdninger, som kræves, for at materialer uden oprindelsesstatus kan opnå en sådan, er det nødvendigt med visse korrektioner, for at der kan tages hensyn til dels udviklingen i forarbejdningsteknikkerne og dels råvareknaphed -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 I protokol nr. 4 om definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde foretages følgende ændringer:1) Artikel 1, litra i), affattes således:»i) »merværdi«: prisen ab fabrik minus toldværdien af alle anvendte produkter, som har oprindelse i de andre lande, der er anført i artikel 3 og 4, eller hvis toldværdien ikke er kendt eller ikke kan opgøres, den første registrerede pris, der er betalt for disse materialer i Fællesskabet eller i Polen.«2) Artikel 3 og 4 affattes således:»Artikel 3Kumulation i Fællesskabet1. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 2, stk. 1, anses produkter som produkter med oprindelse i Fællesskabet, når de er fremstillet dér ved anvendelse af materialer med oprindelse i Fællesskabet, Polen, Bulgarien, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Rumænien, Litauen, Letland, Estland, Slovenien, Island, Norge, Schweiz (herunder Liechtenstein) (*) eller Tyrkiet (**) i henhold til bestemmelserne i protokollen om oprindelsesregler, der er knyttet som bilag til aftalerne mellem Fællesskabet og hvert af disse lande, forudsat at bearbejdningen eller forarbejdningen i Fællesskabet er mere vidtgående end den, der er omhandlet i artikel 7 i denne protokol. Det kræves ikke, at sådanne materialer har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning.2. Er den i Fællesskabet foretagne bearbejdning eller forarbejdning ikke mere vidtgående end den, der er omhandlet i artikel 7, anses det fremstillede produkt kun som et produkt med oprindelse i Fællesskabet, hvis den dér tilførte merværdi overstiger værdien af de anvendte materialer med oprindelse i et andet af de i stk. 1 omhandlede lande. Hvis dette ikke er tilfældet, anses det fremstillede produkt som et produkt med oprindelse i det land, som tegner sig for den største værdi af de materialer med oprindelsesstatus, der er anvendt ved fremstillingen i Fællesskabet.3. Produkter med oprindelse i et af de i stk. 1 omhandlede lande, som ikke undergår nogen bearbejdning eller forarbejdning i Fællesskabet, bevarer deres oprindelsesstatus, når de udføres til et af disse lande.4. Den i denne artikel omhandlede kumulation må kun anvendes på de materialer og produkter, som har opnået deres oprindelsesstatus ved anvendelse af oprindelsesregler, der er identiske med oprindelsesreglerne i denne protokol.Fællesskabet meddeler gennem Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Polen de nærmere detaljer om aftaler og tilsvarende oprindelsesregler, som er indgået med de øvrige af de i stk. 1 omhandlede lande. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber offentliggør i De Europæiske Fællesskabers Tidende, C-udgaven, fra hvilken dato den i denne artikel omhandlede kumulation kan anvendes af de i stk. 1 omhandlede lande, der har opfyldt de nødvendige betingelser.Artikel 4Kumulation i Polen1. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 2, stk. 2, anses produkter som produkter med oprindelse i Polen, når de er fremstillet dér ved anvendelse af materialer med oprindelse i Fællesskabet, Polen, Bulgarien, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Rumænien, Letland, Litauen, Estland, Slovenien, Island, Norge, Schweiz (herunder Liechtenstein) (*) eller Tyrkiet (**) i henhold til bestemmelserne i protokollen om oprindelsesregler, der er knyttet som bilag til aftalerne mellem Polen og hvert af disse lande, forudsat at bearbejdningen eller forarbejdningen i Polen er mere vidtgående end den, der er omhandlet i artikel 7 i denne protokol. Det kræves ikke, at sådanne materialer har undergået en tilstrækkelig bearbejdning eller forarbejdning.2. Er den i Polen foretagne bearbejdning eller forarbejdning ikke mere vidtgående end den, der er omhandlet i artikel 7, anses det fremstillede produkt kun som et produkt med oprindelse i Polen, hvis den dér tilførte merværdi overstiger værdien af de anvendte materialer med oprindelse i et andet af de i stk. 1 omhandlede lande. Hvis dette ikke er tilfældet, anses det fremstillede produkt som et produkt med oprindelse i det land, som tegner sig for den største værdi af de materialer med oprindelsesstatus, der er anvendt ved fremstillingen i Polen.3. Produkter med oprindelse i et af de i stk. 1 omhandlede lande, som ikke undergår nogen bearbejdning eller forarbejdning i Polen, bevarer deres oprindelsesstatus, når de udføres til et af disse lande.4. Den i denne artikel omhandlede kumulation må kun anvendes på de materialer og produkter, som har erhvervet deres oprindelsesstatus ved anvendelse af oprindelsesregler, der er identiske med oprindelsesreglerne i denne protokol.Polen meddeler gennem Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Fællesskabet de nærmere detaljer om aftaler og tilsvarende oprindelsesregler, som er indgået med de øvrige af de i stk. 1 omhandlede lande. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber offentliggør i De Europæiske Fællesskabers Tidende, C-udgaven, fra hvilken dato den i denne artikel omhandlede kumulation kan anvendes af de i stk. 1 omhandlede lande, der har opfyldt de nødvendige betingelser.(*) Fyrstendømmet Liechtenstein er i toldunion med Schweiz og er kontraherende part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.(**) Kumulationen i denne artikel finder ikke anvendelse på materialer med oprindelse i Tyrkiet, som er opført i listen i bilag V til denne protokol.«3) Artikel 12 affattes således:»Artikel 12Territorialprincippet1. Betingelserne i afsnit II vedrørende opnåelse af oprindelsesstatus skal til enhver tid være opfyldt i Fællesskabet eller Polen, jf. dog undtagelserne i artikel 2, stk. 1, litra c), artikel 3 og 4, og stk. 3 i nærværende artikel.2. Såfremt varer med oprindelsesstatus, der er udført fra Fællesskabet eller Polen til et andet land, genindføres, anses de som varer uden oprindelsesstatus, jf. dog bestemmelserne i artikel 3 og 4, medmindre det over for toldmyndighederne kan godtgøres:a) at de genindførte varer er de samme varer som dem, der blev udført, ogb) at de ikke har undergået nogen behandling, ud over hvad der var nødvendigt for deres bevarelse, medens de befandt sig i det pågældende land eller blev udført.3. Erhvervelse af oprindelsesstatus på de betingelser, der er anført under afsnit II, påvirkes ikke gennem en bearbejdning eller forarbejdning, der er foretaget uden for Fællesskabet eller Polen på materialer, der er udført fra Fællesskabet eller Polen og senere genindført, såfremt:a) de pågældende materialer fuldt ud er fremstillet i Fællesskabet eller i Polen, eller de dér inden udførslen har undergået en bearbejdning eller forarbejdning, der er mere vidtgående end den utilstrækkelige behandling, der er omhandlet i artikel 7, ogb) det over for toldmyndighederne kan godtgøres:i) at de genindførte varer er opnået ved en bearbejdning eller forarbejdning af de udførte materialer, ogii) at den samlede merværdi, der er erhvervet uden for Fællesskabet eller Polen ved anvendelse af denne artikel, ikke overstiger 10 % af prisen ab fabrik for det færdige produkt, for hvilket der kræves oprindelsesstatus.4. Ved anvendelsen af stk. 3 finder de betingelser, der er anført i afsnit II vedrørende opnåelse af oprindelsesstatus, ikke anvendelse på bearbejdning eller forarbejdning foretaget uden for Fællesskabet eller Polen. Anvendes der imidlertid i listen i bilag II en regel, som bygger på en maksimal værdi for alle anvendte materialer uden oprindelsesstatus, til at fastlægge oprindelsesstatus for det pågældende færdige produkt, må den samlede værdi af de på den pågældende parts område benyttede materialer uden oprindelsesstatus sammenlagt med den samlede merværdi, der opnået uden for Fællesskabet eller Polen under anvendelse af nærværende artikel, ikke overstige den anførte procentdel.5. Med henblik på anvendelse af stk. 3 og 4 forstås ved »samlet merværdi« samtlige de omkostninger, der er påløbet uden for Fællesskabet eller Polen, herunder værdien af de dér indarbejdede materialer.6. Stk. 3 og 4 finder ikke anvendelse på produkter, som ikke opfylder betingelserne i listen i bilag II, eller som kun kan anses for at være tilstrækkeligt bearbejdede eller forarbejdede under anvendelse af den generelle tolerance i artikel 6, stk. 2.7. Stk. 3 og 4 finder ikke anvendelse på produkter henhørende under kapitel 50-63 i det harmoniserede system.8. Forarbejdninger eller bearbejdninger, der omfattes af denne artikel og foretages uden for Fællesskabet eller Polen, finder sted under ordningen for passiv forædling eller et lignende system.«4) I artikel 13, 14, 15, 17, 21, 27, 30 og 32 ændres udtrykket »i artikel 4« til: »i artikel 3 og 4«.5) I artikel 15, stk. 6, sidste afsnit, ændres datoen »den 31. december 1998« til »den 31. december 2000«.6) i artikel 26, stk. 1, ændres udtrykket »C2/CP3« til udtrykket »CN22/CN23«.7) I bilag I, note 5.2:a) indsættes leddet»- strømførende fibre« mellem leddet»- endeløse regenererede fibre« og leddet»- korte syntetiske fibre af polypropylen«b) udgår femte eksempel »(Et tuftet tæppe . . . er opfyldt)«.8) I bilag II tilføjes følgende:a) Mellem HS-position 2202 og 2208 indsættes følgende HS-position:>TABELPOSITION>b) Bestemmelsen vedrørende kapitel 57 affattes således:>TABELPOSITION>c) Bestemmelsen vedrørende HS-position 7006 affattes således:>TABELPOSITION>d) Bestemmelsen vedrørende HS-position 7601 affattes således:>TABELPOSITION>9) Følgende bilag tilføjes:»BILAG V>TABELPOSITION>Artikel 2 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for dens vedtagelse.Den anvendes fra den 1. januar 1999.Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 1999.På associeringsrådets vegneB. GEREMEKFormand(1) EFT L 348 af 31. 12. 1993, s. 2.(2) Protokol nr. 4 blev erstattet ved associeringsrådets afgørelse nr. 1/97 (EFT L 221 af 11. 8. 1997, s. 1).


type: other

text:
ECLI:SI:VDSS:2011:PDP.60.2011
 VDS0006554
 odpoved pogodbe o zaposlitvi - pisna oblika - obstoj delovnega razmerja - pogodba o zaposlitvi za določen čas - delovno dovoljenje - tujec - stroški postopka - nagrada za narok - potni stroški - ZOdvT
 Ustna odpoved pogodbe o zaposlitvi ni zakonita.
 Pritožbi tožnika se delno ugodi in se izpodbijani del sodbe (odločitev o stroških postopka) delno spremeni tako, da se znesek 995,36 EUR zviša na znesek 1.504,08 EUR.
 V preostalem se pritožba tožnika in v celoti pritožba tožene stranke zavrneta in se potrdi nespremenjeni izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.
 Tožena stranka je dolžna povrniti tožniku pritožbene stroške v višini 70,00 EUR v roku 15 dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od izteka tega roka do plačila.
 Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo ugotovilo, da je bil tožnik pri toženi stranki zaposlen od 10. 11. 2008 do vključno 9. 11. 2009 in da tožniku ni prenehalo delovno razmerje pri toženi stranki 31. 8. 2009 (1. točka izreka sodbe). Toženi stranki je naložilo, da je dolžna tožniku priznati vse pravice iz naslova pogodbe o zaposlitvi ter ga prijaviti za vpis v matično evidenco ZPIZ-a za ves čas od 10. 11. 2008 do vključno 9. 11. 2009, v 8 dneh, pod izvršbo (2. točka izreka). Toženi stranki je naložilo, da je dolžna tožniku obračunati vse plače v bruto znesku 590,00 EUR mesečno in ostale prejemke iz delovnega razmerja kot bi jih prejemal, v kolikor bi delal pri toženi stranki, za čas od 10. 11. 2008 do 9. 11. 2009, razen za obdobje od 15. 5. 2009 do 15. 6. 2009 in od 17. 7. 2009 do 17. 8. 2009, plačati od neizplačanih plač vse dajatve in prispevke, neto zneske pa mu izplačati skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi, tekočimi od zapadlosti posameznega zneska dalje do plačila, v 8 dneh, pod izvršbo. Kar je zahteval več ali drugače, je zavrnilo (3a) in 3b) točka izreka sodbe). Odločilo je, da je tožena stranka dolžna tožniku povrniti stroške v znesku 955,36 EUR v 15 dneh, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega dne po poteku paricijskega roka dalje do plačila, pod izvršbo (4a) točka izreka). Kar je zahteval tožnik glede pričetka teka zakonskih zamudnih obresti od pravdnih stroškov več ali drugače, je zavrnilo (4b) točka izreka).
 Zoper sodbo se pritožujeta obe stranki.
 Tožena stranka se pritožuje zoper ugodilni del sodbe sodišča prve stopnje zaradi pritožbenih razlogov, zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja, zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi, izpodbijano sodbo razveljavi ter tožbeni zahtevek zavrne s stroškovno posledico, podrejeno, da pritožbi ugodi, izpodbijano sodbo razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje. Navaja, da ni jasno, zakaj je sodišče odločilo pod točko 2 izreka sodbe, da mora tožena stranka prijaviti tožnika v matično evidenco ZPIZ za ves čas od 10. 11. 2008 do 2. 11. 2009, ko pa je iz izpiskov obveznih zdravstvenih zavarovanj povsem jasno, da je bil tožnik prijavljen v zdravstveno zavarovanje od 1. 5. 2009 do 31. 8. 2009 in so bili za ta čas plačani vsi prispevki. Sodišče prve stopnje je napačno zaključilo, da je tožena stranka v odgovoru na tožbo priznala, da je pogodbo o zaposlitvi sklenila za določen čas, to je za čas veljavnosti dovoljenja za prvo zaposlitev tožnika kot tujca v RS. Tožnik sodišču ni predložil te pogodbe o zaposlitvi, predložiti pa je tudi ni mogla tožena stranka, ker takšna pogodba ni bila sklenjena in sploh ne obstaja (pogodba o zaposlitvi za čas od 10. 11. 2008 do 9. 11. 2009). Tožnik je imel svoje bivališče začasno prijavljeno od 26. 1. 2009 do 2. 11. 2009. Trditev tožnika, da je imel sklenjeno pogodbo o zaposlitvi je lažna, saj je bil tožnik tedaj v svojem domačem kraju. Vprašanje je, ali je direktor tožene stranke podal navedbe na naroku 15. 6. 2010, kot je razvidno iz zapisnika z naroka. Direktor je bil zaslišan na naroku 9. 11. 2010, ko je bil navzoč tudi pooblaščenec tožene stranke. Iz njegove izpovedi nedvomno izhaja, da tožnik novembra in decembra 2008 sploh ni bil v Sloveniji, temveč v Bosni. Tožnik pa se je v zvezi s poslom dogovarjal s prokuristom tožene stranke S.Š. in bratom direktorja tožene stranke V.Š.. Tožena stranka je predlagala, da se ju zasliši, sodišče predlogu ni ugodilo, zakaj ne, iz sodbe ni razvidno. Zato je sodišče prve stopnje storilo bistveno kršitev določb postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP. Zavod RS za zaposlovanje je tožniku izdalo dovoljenje za prvo zaposlitev tujca v RS za čas od 10. 11. 2008 do 9. 11. 2009. Iz izpovedi tožnika izhaja, da konec leta 2008 ni bil v Sloveniji, kar pomeni, da ni imel dovoljenja za prebivanje in mu je dovoljenje za prvo zaposlitev tujca v RS prenehalo po samem zakonu. Tožnik ne pove, kdaj mu je bilo dovoljenje vročeno, čeprav bi mu ga moral vročiti Zavod RS za zaposlovanje. Okoliščine v zvezi z dovoljenjem za prvo zaposlitev bi sodišče lahko razčistilo z zaslišanjem prokurista S.Š.. Navaja, da v primeru, da ni izdano delovno dovoljenje, delodajalec ne more z delavcem, ki nima delovnega dovoljenja skleniti pravno veljavno pogodbo o zaposlitvi. Zadeva bi bila bolj jasna, če bi sodišče ugodilo dokaznim predlogom in zaslišalo vse predlagane priče ter pribavilo spis Zavoda RS za zaposlovanje. Tožnik je v spis predložil izpis obveznega zdravstvenega zavarovanja, iz katerega je razvidno, da je bil zdravstveno zavarovan od 1. 5. 2009 do 31. 8. 2009, torej za čas, ko je bila sklenjena pogodba o zaposlitvi, ki jo je tožnik podpisal, čeprav navaja, da podpis v pogodbi ni njegov. Tožena stranka je za ta čas v spis predložila plačilne liste, ki jih sodišče ne upošteva, temveč nekritično sledi izpovedi tožnika, da je delal od 15. 5. 2009 do 15. 6. 2009 na Nizozemskem, od 17. 7. 2009 do 17. 8. 2009 pa v Novem mestu. Trditev tožnika je v nasprotju z izpovedjo direktorja tožene stranke, iz sodbe pa ni razvidno, zakaj sodišče ne verjame izpovedi direktorja in zakaj je bil tožnik v svoji izpovedi prepričljiv. Golo sklicevanje sodišča, da plačilne liste niso dokaz, da je tožena stranka tožniku v celoti izplačala plače, je preveč površno in pavšalno. Pritožuje se tudi zoper stroškovni del sodbe. Sodišče je tožniku neutemeljeno priznalo potne stroške in sicer kilometrino. Priznalo mu je 3 krat po 760 kilometrov, po mnenju pritožbe je ta razdalja v eno smer samo 250 kilometrov. Tudi ni upravičen do kilometrine, temveč samo do povrnitve stroškov za javno prevozna sredstva. Priglaša pritožbene stroške.
 Tožnik se pritožuje zoper 4. točko izreka sodbe iz vseh pritožbenih razlogov. Predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijani del sodbe spremeni tako, da tožniku prizna nagrado za vse naroke in za prihod tožnika na vse tri naroke ter posledično večji DDV oziroma podrejeno, da sodbo v izpodbijanem delu razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje, vse s stroškovno posledico. Navaja, da je sodišče prve stopnje tožniku priznalo nagrado le za en narok po tar. št. 3102 ZOdvT in ne za šest narokov. ZOdvT nikjer ne določa, da so v tar. št. 3102 zajeti vsi naroki v civilnih zadevah in da nato odvetniku pripada ne glede na število narokov nagrada le za en narok. Višje sodišče se je o tem že izreklo v sodbi opr. št. I Cp 2385/2010 z dne 1. 9. 2010. Tudi se ne strinja z odločitvijo sodišča, ko mu je priznalo v zvezi s prihodom na sodišče le stroške prihoda na en narok, na katerem je bil zaslišan. Tožnik je priglasil stroške za tri naroke. Vabljen je bil tako na narok 25. 3. 2010, 15. 6. 2010 in 9. 9. 2010, ko je bil zaslišan. Meni, da je upravičen do povrnitve stroškov prihoda za vse tri naroke, v višini, kot je to priznalo za en narok. Poudarja, da je bilo toliko narokov opravljenih izključno zaradi ravnanja tožene stranke oziroma direktorja, ki je obljubljal, da bo tožnika vzel nazaj na delo. Priglaša pritožbene stroške.
 Tožnik v odgovoru na pritožbo tožene stranke prereka vse navedbe in predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbo tožene stranke zavrne kot neutemeljeno. Meni, da je odločitev sodišča prve stopnje pravilna in zakonita. V konkretnem sporu ni pomembno, kdo mu je vročil dovoljenje za prvo zaposlitev tujca in kdaj točno. Dejstvo je, da je tožena stranka v odgovoru na tožbo priznala, da je bil tožnik zaposlen pri toženi stranki za določen čas na podlagi delovnega dovoljenja, ki je bilo izdano za obdobje od 10. 11. 2008 do 9. 11. 2009. Sklenjena pogodba o zaposlitvi pa je pogoj za izdajo dovoljenja za zaposlitev tujca v Republiki Sloveniji in se dovoljenje izda za čas sklenitve pogodbe o zaposlitvi. Priglaša stroške odgovora na pritožbo.
 Pritožba tožnika je delno utemeljena, pritožba tožene stranke ni utemeljena.
 Pritožbeno sodišče je na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.) preizkusilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov, pri čemer je po uradni dolžnosti pazilo na absolutne bistvene kršitve določb postopka iz drugega odstavka 350. člena ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava.
 Sodišče prve stopnje je na podlagi izvedenega dokaznega postopka ugotovilo, da je tožnik sklenil s toženo stranko pogodbo o zaposlitvi za določen čas, na katerega se nanaša dovoljenje za prvo zaposlitev. Ugotovilo je, da tožena stranka tožniku ni pisno odpovedala pogodbe o zaposlitvi, zato mu delovno razmerje 31. 8. 2009 pri toženi stranki ni prenehalo. Tožena stranka ni izvedla postopka odpovedi pogodbe o zaposlitvi po zakonskih določbah, zato ni ravnala pravilno in je odpoved pogodbe o zaposlitvi pred iztekom roka, za katerega je bila pogodba sklenjena, nezakonita. Ugotovilo je, da je tožnik v obdobju od 10. 11. 2008 do 9. 11. 2009 opravljal delo v trajanju dveh mesecev, za ta čas, ko je dejansko delal, mu je tožena stranka tudi izplačala plačo. Zato je sodišče prve stopnje pri odločitvi o zahtevku o povrnitvi plač to upoštevalo.
 Pritožba neutemeljeno uveljavlja, da je odločitev pod točko 2. izreka sodbe nedoločna. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je odločitev sodišča prve stopnje v 2. točki izreka sodbe povsem jasna. Tožena stranka je dolžna tožnika za ves čas trajanja pogodbe o zaposlitvi prijaviti za vpis v matično evidenco ZPIZ, kar je v skladu z Zakonom o matični evidenci zavarovancev in uživalcev pravic iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja (ZMIPIZ, Ur. l. RS, št. 81/2000 in naslednji).
 Neutemeljena je pritožbena navedba, da je sodišče prve stopnje napačno zaključilo, da je tožena stranka v odgovoru na tožbo priznala, da je s tožnikom sklenila pogodbo o zaposlitvi za čas trajanja dovoljenja za prvo zaposlitev tožnika kot tujca v Republiki Sloveniji. Po določbi 8. člena Zakona o zaposlovanju in delu tujcev (ZZDT, Ur. l. RS, št. 66/2000 in naslednji) je delovno dovoljenje dokument, na podlagi katerega lahko domači ali tuji delodajalec sklene pogodbo o zaposlitvi ali pogodbo o delu oziroma opravlja drugo delo s tujcem v skladu z določbami tega zakona. Delovno dovoljenje se izda kot osebno dovoljenje, dovoljenje za zaposlitev ali dovoljenje za delo. Dovoljenje za zaposlitev se praviloma izda za dobo do enega leta, če z zakonom ni drugače določeno. Praviloma se izda na vlogo delodajalca, če z zakonom ni določeno drugače. Po določbi 11. člena ZZDT je prva zaposlitev zaposlitev tujca, ki nima dovoljenja za prebivanje v RS. Po določbi 11.a člena citiranega zakona je pogoj za izdajo dovoljenja za prvo zaposlitev med drugim tudi, da delodajalec priloži z njegove strani podpisano pogodbo o zaposlitvi. Pogoj za izdajo dovoljenja za prvo zaposlitev tujca je torej tudi, da delodajalec, ko poda vlogo za dovoljenje za prvo zaposlitev tujca v RS predloži tudi podpisano pogodbo o zaposlitvi. Sodišče prve stopnje je glede na navedeno pravilno ugotovilo, da je tožnik imel sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za čas od 10. 11. 2008 do 9. 11. 2009, kljub temu, da niti tožnik, niti tožena stranka pogodbe nista priložila. Dejstvo, da je pogodba o zaposlitvi, ki je bila pogoj za izdajo dovoljenja za prvo zaposlitev tujca v RS, dejansko obstajala, je sodišče sprejelo na podlagi dokazne ocene, ki izhaja iz izpovedi tožnika, da je tožnik pogodbo o zaposlitvi podpisal še v Bosni, kakor tudi iz izpovedi direktorja tožene stranke, ki je navedel, da sta bili s tožnikom sklenjeni dve pogodbi o zaposlitvi in sicer prva za namen pridobitve delovnega dovoljenja, druga pa je bila sklenjena pri sami zaposlitvi tožnika pri toženi stranki. Navedena navedba direktorja tožene stranke izhaja iz zapisnika na naroku 15. 6. 2010. Nerazumljiva je pritožbena navedba, da se postavlja vprašanje, ali je direktor tožene stranke podal take navedbe kot izhajajo iz zapisnika z naroka. Direktor tožene stranke je zapisnik podpisal in ni uveljavljal morebitne kršitve določb pravdnega postopka. Po določbi 286.b člena mora namreč stranka kršitev določb pravdnega postopka pred sodiščem prve stopnje uveljavljati takoj, ko je to mogoče. Kršitve, na katere se sklicuje pozneje, vključno v pravnih sredstvih se upoštevajo le, če stranka teh kršitev brez svoje krivde predhodno ni mogla navesti.
 Pritožba tudi neutemeljeno uveljavlja, da tožnik konec leta 2008 ni bil v Sloveniji, zato mu je dovoljenje za prvo zaposlitev tujca v RS prenehalo po samem zakonu. V določbi 11. člena ZZDT je prva zaposlitev zaposlitev tujca, ki nima dovoljenja za prebivanje v Republiki Sloveniji. Delodajalec mora pred prijavo začetka dela tujca, ki pred izdajo delovnega dovoljenja nima dovoljenja za prebivanje (29.a člen ZDDT) v primeru, če zaradi objektivnih razlogov tujec ne pride v Republiko Slovenijo takoj po pridobitvi dovoljenja za prebivanje, o tem pisno obvestiti Zavod RS za zaposlovanje in predložiti dokazila o razlogih za zamudo prijave začetka dela tujca. Tožena stranka glede navedenega ni predložila nobenih dokazov, zgolj zatrjevanje, da tožnik v novembru in decembru leta 2008 ni prebival v Republiki Sloveniji, pa še ne pomeni, da ni imel sklenjene pogodbe o zaposlitvi za čas od 10. 11. 2008 do 9. 11. 2009.
 Pravilna je tudi odločitev sodišča prve stopnje, da je tožniku trajala pogodba o zaposlitvi do poteka časa, določenega v delovnem dovoljenju, to je do 9. 11. 2009. Tožena stranka namreč ni postopala v skladu z določili Zakona o delovnih razmerjih (ZDR, Ur. l. RS, št. 42/2002 in naslednji), ki določajo načine prenehanja pogodbe o zaposlitvi. Ustna odpoved pogodbe o zaposlitvi ni zakonita, zato je sodišče prve stopnje pravilno odločilo, ko je tožniku priznalo delovno razmerje do 9. 11. 2009, to je za čas delovnega dovoljenja.
 Pritožba neutemeljeno uveljavlja, da je sodišče prve stopnje storilo bistveno kršitev določb postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP, ker iz sodbe ni razvidno, zakaj ni ugodilo dokaznemu predlogu tožene stranke po zaslišanju predlaganih prič S.Š. in V.Š.. Sodišče prve stopnje je ostale predlagane, a neizvedene dokaze kot nepotrebne zavrnilo in na zadnjem naroku sprejelo sklep. Pritožbeno sodišče se strinja z odločitvijo sodišča prve stopnje, saj izpovedbi predlaganih prič ne bi prispevali k razjasnitvi dejanskega stanja oziroma k drugačni ugotovitvi sodišča.
 Tožnik in tožena stranka se pritožujeta tudi zoper odločitev o stroških postopka.
 Sodišče prve stopnje je stroške odmerilo glede na uspeh v pravdi in glede na Zakon o odvetniški tarifi (ZOdvT, Ur. l. RS, št. 67/2008 in naslednji) in sicer je tožniku priznalo nagrado za en narok po tar. št. 3102. Tožnik v pritožbi neutemeljeno uveljavlja, da bi mu sodišče prve stopnje moralo priznati nagrado za tri naroke po tar. št. 3102 in ne samo za en narok. ZOdvT določa le eno nagrado za narok in sicer ne glede na to, koliko narokov je v eni zadevi opravljenih. Število posameznih narokov po ZOdvT torej ne vpliva na višino nagrade za zastopanje na teh narokih. Tožnik je priglasil tudi potne stroške v zvezi s svojim prihodom iz Tesića do Brežic in nazaj in sicer tri krat po 760 kilometrov. Sodišče mu je priznalo kot potrebne stroške le prihod na narok, ko je bil zaslišan in mu odmerilo za ta prihod stroške v višini 274,36 EUR. Ni pa mu priznalo stroškov še za prihode na dva naroka. Pritožbeno sodišče ocenjuje, da je tožnik upravičen tudi do povrnitve stroškov za prihod na preostala dva naroka v višini 274,36 EUR, to je v višini kilometrine, kot potrebni stroški postopka. Tožnik je bil namreč zaslišan šele na tretjem naroku za glavno obravnavo, poleg tega pa se pritožbeno sodišče strinja s tožnikom, da je bilo nekaj narokov opravljenih izključno zaradi ravnanja tožene stranke oziroma direktorja, ki je predlagal, da se narok preloži zaradi morebitne sklenitve poravnave.
 Tožena stranka se tudi pritožuje zoper odločitev o odmeri stroškov postopka in sicer da tožnik ni upravičen do potnih stroškov v višini 274,36 EUR ter, da je razdalja v eno smer bistveno manjša, kot je to priznalo sodišče. Pritožbeno sodišče je glede razdalje na relaciji Teslić – Brežice preverilo cestno razdaljo in ugotovilo, da je pravilna. Pritožba tudi neutemeljeno uveljavlja, da je sodišče prve stopnje tožniku priznalo potne stroške za prihod na tri naroke.
 Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbo tožene stranke v izpodbijanem delu zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo nespremenjeni izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje. Pritožbi tožnika je ugodilo in spremenilo izpodbijani del sodbe (odločitev o stroških postopka) tako, da je znesek 955,36 EUR zvišalo na 1.504,80 EUR, upoštevajoč, da tožniku kot potrebni stroški pripadajo tudi stroški kilometrine še za dva prihoda na narok.
 Tožena stranka je priglasila pritožbene stroške in ker s pritožbo ni uspela, je pritožbeno sodišče odločilo, da jih krije sama. Tožnik je s svojo pritožbo delno uspel, zato je pritožbeno sodišče odločilo, da mu je tožena stranka dolžna povrniti pritožbene stroške v višini 70,00 EUR, v skladu z ZOdvT.
 ZDR člen 15, 15/4, 16, 75, 86, 86/1. ZZDT člen 8, 11, 11.a, 29.a. ZOdvT tarifna številka 3102.
 VDSS sklep Pdp 781/2011
 Sodba VIII Ips 65/2011
 P2RvYy0yMDEwMDQwODE1MjU1MTY4


type: wikipedia

text:
Il Grand Canyon è un'immensa gola (lunga 446 chilometri circa, profonda fino a 1.857 metri, con una larghezza variabile dai 500 metri ai 29 chilometri) creata dal fiume Colorado nell'Arizona settentrionale, per la maggior parte incluso nel parco nazionale del Grand Canyon, uno dei primi parchi nazionali degli Stati Uniti d'America: quasi due miliardi di anni della storia della Terra sono emersi alla luce grazie all'azione del fiume e dei suoi affluenti che in milioni di anni hanno eroso le rocce strato dopo strato, unita al sollevamento del Colorado Plateau.
 Storia
 Il primo europeo a vedere il Grand Canyon fu lo spagnolo García López de Cárdenas, che nel 1540 partì dal Nuovo Messico alla ricerca del misterioso fiume di cui parlavano gli indiani Hopi. La prima spedizione scientifica verso il canyon fu guidata dal maggiore statunitense John Wesley Powell alla fine degli anni '70 del XIX secolo, che descrisse le rocce sedimentarie esposte nel canyon come "pagine di un grande libro di storia". Comunque, molto prima di queste scoperte, l'area era abitata da Nativi americani che costruirono insediamenti tra le pareti del canyon. Il presidente Theodore Roosevelt amava molto l'area del Grand Canyon e la visitò diverse volte, per andare a caccia di puma ed ammirare il paesaggio.
 Geografia
 Il Grand Canyon è una lunga fenditura nel terreno, molto profonda - in alcuni punti anche 1.600 metri - nella regione del Colorado Plateau che rende visibili strati del Proterozoico e del Paleozoico. Gli strati sono gradualmente messi in luce da una leggera pendenza che inizia nella località Lee's Ferry presso la città di Page in Arizona e continua fino alle Hance Rapid nel fiume Colorado. Il sollevamento dell'edificio della montagna (l'orogenesi), associato alla tettonica a zolle, causò l'elevazione a centinaia di metri dei sedimenti, creando la zona degli Altipiani del Colorado. L'elevazione della regione provocò anche un aumento delle precipitazioni atmosferiche in tutto il bacino idrografico del fiume Colorado, ma non abbastanza per salvare l'area del Grand Canyon dal diventare semi-arida. Infatti le frane ed altri smottamenti causarono poi uno sprofondamento del letto stesso e la conseguente deviazione del corso del fiume, che aumentarono la profondità e la larghezza dei canyon, senza escludere l'aridità dell'ambiente.
 L'innalzamento dell'Altopiano del Colorado è irregolare: il confine settentrionale del Grand Canyon risulta più alto di circa 300 metri rispetto a quello meridionale. Il fatto che il fiume scorra più vicino al margine meridionale del Canyon è dovuto a quest'innalzamento asimmetrico del terreno. Pressoché tutta l'acqua che cade al di sopra del margine settentrionale dell'Altopiano (che percepisce più precipitazioni piovose e nevose) convoglia all'interno del Grand Canyon; al contrario, al di sotto del margine meridionale, l'acqua defluisce in un'altra direzione, seguendo l'inclinazione generale. Il risultato è un'erosione a nord del fiume molto più marcata, con un Canyon e i suoi Canyon affluenti caratterizzati da larghezze più repentine a nord del fiume.
 Le temperature sull'orlo nord (North Rim) sono in genere più basse di quelle dell'orlo sud (South Rim) a causa dell'altitudine (2.438 m sopra il livello del mare). Le nevicate durante l'inverno sono comuni.
 Geologia
 I dettagli della formazione del Grand Canyon sono ancora molto controversi. I geologi continuano a dibattere idee sulla formazione del Grand Canyon. Secondo il geologo Wayne Ranney: "Fino ad oggi, i geologi non sono stati in grado di determinare l'età precisa del canyon e quali specifici processi erano in opera nella scultura". Non c'è alcuna teoria autorevole sulla formazione del Grand Canyon.
 La maggiore esposizione geologica nel Grand Canyon varia in età dai 2 miliardi di anni degli Scisti di Vishnu alla base dell'Inner Gorge ai 230 milioni di anni di età del Calcare di Kaibab sull'orlo.
 Molte delle formazioni erano depositate in basso ai mari caldi, vicino all'ambiente costiero (come le spiagge), e le paludi (come la spiaggia ripetutamente avanzata e ritirata del Nord America primordiale). Le principali eccezioni includono il Coconino Sandstone che era formato da dune desertiche, e diverse parti della formazione Supai.
 La grande profondità del Grand Canyon e in particolare l'altezza dei suoi strati (la maggior parte dei quali formata sotto il livello del mare) può essere attribuita all'innalzamento di 1500-3000 metri della placca del Colorado, cominciato circa 65 milioni di anni fa (durante l'orogenesi Laramide). Questo innalzamento ha accentuato il dislivello del corso del fiume Colorado e dei suoi affluenti, risultando in un aumento delle velocità delle acque e quindi della loro capacità di erosione delle rocce.
 Il bacino del fiume Colorado (di cui il Grand Canyon è una parte) si è sviluppato 40 milioni di anni fa e il Grand Canyon stesso ha probabilmente meno di 5 o 6 milioni di anni (per l'erosione verso il basso occorsero gli ultimi due milioni di anni). Il risultato di questo fenomeno erosivo è una delle più complete colonne geologiche del pianeta.
 Il clima più umido presente nell'era glaciale ha anche aumentato la quantità d'acqua nel sistema fluviale del Colorado. Il fiume primordiale quindi si adattò generando un percorso più veloce e più profondo.
 Il corso del fiume Colorado cambiò 5,3 milioni di anni fa, quando il Golfo della California allargò e portò più in basso il punto più basso del fiume.
 Ambiente
 Parte del territorio rientra nel Parco nazionale del Grand Canyon, uno dei parchi nazionali più importanti degli Stati Uniti, situato nello Stato dell'Arizona e istituito il 26 febbraio 1919. Il parco si estende per 4927 km2 (1,902 mi2).
 Tragedie nel Grand Canyon
 Dal 1870 circa 600 persone hanno perso la vita nel Grand Canyon.
 Secondo i dati pubblicati nel libro Over the Edge: Death in the Grand Canyon, pubblicato nel 2001, 50 incidenti sono stati causati da cadute; 65 sono attribuiti a cause naturali, come ipotermia, arresto cardiaco e disidratazione; 7 persone morirono per i temporali; 78 annegarono nel fiume Colorado; 242 persone furono coinvolte in incidenti aerei, tra i quali fu particolarmente disastroso quello del 1956, in cui due aerei in linea si scontrarono in quota e precipitarono nel Grand Canyon: tutti i 128 passeggeri morirono; le morti causate da incidenti o fenomeni naturali, come la caduta di rocce, sono 25; infine, 47 persone si suicidarono e 24 furono uccise. Dopo numerose indagini, venne anche alla luce che alcuni presunti suicidi erano in realtà delle cadute provocate dalla vertigine causata dallo strapiombo.
 Note
 Voci correlate
 Parco nazionale del Grand Canyon
 Geologia della zona del Grand Canyon
 Horseshoe Bend (Arizona)
 Altri progetti
 Collegamenti esterni


type: legislation

text:
 20.10.2016
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 284/17
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/1854
 z 19. októbra 2016,
 ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. októbra 2016 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 341/2007 na cesnak
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 188 ods. 1 a 3,
 keďže:
 (1)
 Nariadením Komisie (ES) č. 341/2007 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz cesnaku.
 (2)
 Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia „A“ podané počas prvých siedmich kalendárnych dní mesiaca október 2016 na čiastkové obdobie od 1. decembra 2016 do 28. februára 2017, sú v prípade niektorých kvót vyššie ako dostupné množstvá. Malo by sa teda určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia „A“ vydávať, a to stanovením prideľovacieho koeficientu, ktorý sa má uplatniť na požadované množstvá a ktorý sa vypočíta v súlade s článkom 7 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1301/2006 (3).
 (3)
 S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia „A“ podané podľa nariadenia (ES) č. 341/2007 na čiastkové obdobie od 1. decembra 2016 do 28. februára 2017, sa uplatňujú prideľovacie koeficienty uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 19. októbra 2016
 Za Komisiu
 v mene predsedu
 Jerzy PLEWA
 generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Nariadenie Komisie (ES) č. 341/2007 z 29. marca 2007 o otvorení a ustanovení správy colných kvót a zavedení systému dovozných licencií a osvedčení o pôvode vzťahujúcich sa na cesnak a niektoré ďalšie poľnohospodárske výrobky dovezené z tretích krajín (Ú. v. EÚ L 90, 30.3.2007, s. 12).
 (3) Nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13).
 PRÍLOHA
 Pôvod
 Poradové číslo
 Prideľovací koeficient – žiadosti podané na čiastkové obdobie od 1. decembra 2016 do 28. februára 2017
 (v %)
 Argentína
 —
 tradiční dovozcovia
 09.4104
 —
 —
 noví dovozcovia
 09.4099
 —
 Čína
 —
 tradiční dovozcovia
 09.4105
 —
 —
 noví dovozcovia
 09.4100
 0,459731
 Iné tretie krajiny
 —
 tradiční dovozcovia
 09.4106
 —
 —
 noví dovozcovia
 09.4102
 —


text:
 |
 22011A0406(01)
 Acordo de Cooperação Científica e Tecnológica entre a Comunidade Europeia e o Governo do Japão
 Jornal Oficial no L 090 de 06/04/2011 p. 002 - 007
 Acordode Cooperação Científica e Tecnológica entre a Comunidade Europeia e o Governo do JapãoA COMUNIDADE EUROPEIA, a seguir designada "a Comunidade",eO GOVERNO DO JAPÃO,DESEJANDO promover as relações próximas e de amizade existentes entre o Japão e a Comunidade, e conscientes do rápido desenvolvimento dos conhecimentos científicos e da sua contribuição positiva para a promoção da cooperação bilateral e internacional;DESEJANDO alargar o âmbito da cooperação científica e tecnológica numa série de domínios de interesse comum mediante a criação de uma parceria frutuosa para fins pacíficos e em benefício mútuo;CONFIANDO em que essa cooperação e a aplicação dos resultados da mesma contribuem para o desenvolvimento económico e social do Japão e da Comunidade;DESEJANDO estabelecer um quadro formal para a execução das actividades de cooperação gerais que reforçarão a cooperação científica e tecnológica entre as Partes,ACORDARAM NO SEGUINTE:Artigo 1.o1. As Partes encorajam, desenvolvem e facilitam as actividades de cooperação ao abrigo do presente Acordo nos domínios da ciência e da tecnologia para fins pacíficos.2. As actividades de cooperação no âmbito do presente Acordo são realizadas com base nos seguintes princípios:a) Contributos e benefícios mútuos e equitativos;b) Acesso recíproco dos investigadores visitantes aos programas e projectos de investigação e desenvolvimento e às instalações respectivas;c) Intercâmbio oportuno de informações que possam afectar as actividades de cooperação no âmbito do presente Acordo;d) Promoção de uma sociedade baseada no conhecimento ao serviço do desenvolvimento económico e social do Japão e da Comunidade.Artigo 2.o1. As actividades de cooperação no âmbito do presente Acordo consistem em actividades de cooperação directas e indirectas.2. Para efeitos do presente Acordo, entende-se por:a) "Partes", o Governo do Japão e a Comunidade;b) "Actividades de cooperação directas", as actividades de cooperação entre as Partes ou as suas agências;c) "Actividades de cooperação indirectas", as actividades de cooperação entre pessoas singulares ou colectivas do Japão e da Comunidade realizadas no âmbito de programas e projectos de investigação e desenvolvimento;d) "Programas e projectos de investigação e desenvolvimento", o Programa-Quadro de investigação e desenvolvimento tecnológico gerido pela Comunidade ou os programas e projectos de investigação e desenvolvimento em regime de financiamento competitivo geridos pelo Governo do Japão, as suas agências ou instituições oficiais;e) "Pessoas singulares ou colectivas":i) no que respeita ao Japão, os nacionais deste país ou quaisquer pessoas colectivas estabelecidas nos termos do direito japonês, eii) no que respeita à Comunidade, os nacionais dos Estados-Membros da Comunidade ou quaisquer pessoas colectivas estabelecidas ao abrigo do direito nacional dos Estados-Membros da Comunidade ou do direito comunitário;f) "Agências":i) no que respeita ao Japão, as agências governamentais do Japão, eii) no que respeita à Comunidade, a Comissão Europeia;g) "Instituições oficiais", as instituições oficiais cujos orçamentos e planos de funcionamento são aprovados pelos ministros competentes do Governo do Japão e cujos programas e projectos de investigação e desenvolvimento em regime de financiamento competitivo são incluídos, com o seu consentimento, nos programas e projectos das actividades de cooperação indirectas;h) "Direitos de propriedade intelectual", o conceito de "propriedade intelectual" definido no artigo 2.o da Convenção que instituiu a Organização Mundial da Propriedade Intelectual, assinada em Estocolmo, em 14 de Julho de 1967.Artigo 3.o1. As actividades de cooperação directas podem assumir as seguintes formas:a) Reuniões de diversos tipos, incluindo de peritos, para discutir e trocar informações sobre aspectos científicos e tecnológicos de temas gerais ou específicos e para identificar os programas e projectos de investigação e desenvolvimento cuja realização em cooperação possa revelar-se útil;b) Troca de informações sobre actividades, políticas, práticas, legislação e regulamentação no domínio da investigação e desenvolvimento;c) Visitas e intercâmbio de cientistas, pessoal técnico e outros peritos em matérias gerais ou específicas;d) Realização de quaisquer outras formas de actividades de cooperação que possam ser identificadas, propostas e decididas no Comité Misto de Cooperação Científica e Tecnológica a que se refere o artigo 6.o do presente Acordo.2. Para efeitos do desenvolvimento de actividades de cooperação indirectas, qualquer pessoa singular ou colectiva de uma Parte pode participar nos programas e projectos de investigação e desenvolvimento geridos pela outra Parte, pelas suas agências ou instituições oficiais, de acordo com a legislação e regulamentação da outra Parte e no respeito das disposições dos anexos I e II do presente Acordo.Artigo 4.oOs detalhes e procedimentos de cada actividade de cooperação desenvolvida no âmbito do presente Acordo podem ser decididos entre as Partes, suas agências ou instituições oficiais envolvidas nessa actividade de cooperação.Artigo 5.oNo que diz respeito às actividades de cooperação directas no âmbito do presente Acordo, cada Parte ou as suas agências podem permitir, se adequado com o consentimento da outra Parte ou das suas agências, a participação de investigadores e organizações de todos os sectores do sistema de investigação, incluindo o sector privado.Artigo 6.o1. Para efeitos de aplicação eficaz do presente Acordo, as Partes instituem um Comité Misto de Cooperação Científica e Tecnológica (a seguir designado "o Comité Misto"). O Comité Misto é co-presidido por funcionários do Ministério dos Negócios Estrangeiros do Japão e da Comissão Europeia.2. O Comité Misto tem por atribuições:a) Trocar informações e opiniões sobre questões de política científica e tecnológica;b) Identificar, propor e decidir as actividades de cooperação a desenvolver no âmbito do presente Acordo;c) Avaliar e discutir as realizações das actividades de cooperação desenvolvidas no âmbito do presente Acordo;d) Aconselhar e encorajar as Partes no que diga respeito à aplicação do presente Acordo;e) Avaliar regularmente o acesso recíproco aos programas e projectos de investigação e desenvolvimento e as condições para os investigadores visitantes e estudar medidas concretas para melhorar esse acesso e garantir a eficácia do princípio da reciprocidade mencionado no artigo 1.o do presente Acordo.3. As decisões do Comité Misto são tomadas por consenso.4. O Comité Misto reúne-se quando seja da conveniência de ambas as Partes, de preferência, no mínimo, de dois em dois anos.5. O Governo do Japão e a Comunidade são alternadamente os anfitriões da reunião do Comité Misto, salvo acordo em contrário.6. Para as reuniões do Comité Misto, as despesas de deslocação e alojamento dos participantes serão suportadas pela Parte que representam. Quaisquer outros custos associados a essas reuniões serão suportados pela Parte anfitriã.7. O Comité Misto estabelece o seu regulamento interno.8. O Comité Misto pode tomar decisões através dos canais diplomáticos quando não esteja em sessão.Artigo 7.oA aplicação do presente Acordo está sujeita à disponibilidade de fundos adequados e à legislação e regulamentação aplicável de cada Parte.Artigo 8.o1. As informações científicas e tecnológicas que, pela sua natureza, não estejam protegidas por direitos de propriedade intelectual resultantes de actividades de cooperação directas podem ser disponibilizadas ao público por qualquer das Partes através dos canais habituais e em conformidade com os procedimentos normais das agências participantes.2. Os direitos de propriedade intelectual e as informações reservadas resultantes das actividades de cooperação no âmbito do presente Acordo, introduzidos no decurso dessas actividades ou obtidos através das mesmas, são tratados nos termos das disposições do anexo II do presente Acordo.Artigo 9.oCada Parte envida todos os esforços, no quadro da sua legislação e regulamentação, para conceder às pessoas singulares ou colectivas que realizam as actividades de cooperação no âmbito do presente Acordo todos os meios possíveis tendo em vista facilitar a livre circulação e a estadia dos investigadores que participam nessas actividades e facilitar a entrada no seu território, e a saída dele, de materiais, dados ou equipamentos destinados a serem utilizados nessas actividades.Artigo 10.oAs disposições do presente Acordo não prejudicam os direitos e obrigações decorrentes de actuais e futuros acordos de cooperação entre as Partes ou entre o Governo do Japão e o Governo de qualquer Estado-Membro da Comunidade.Artigo 11.oTodas as questões ou litígios relacionados com a interpretação ou a aplicação do presente Acordo são resolvidos por consulta mútua entre as Partes.Artigo 12.oOs anexos I e II do presente Acordo fazem parte integrante do mesmo.Artigo 13.o1. O presente Acordo entra em vigor na data em que as Partes troquem notas diplomáticas notificando-se mutuamente da conclusão dos respectivos procedimentos internos necessários à entrada em vigor do Acordo.2. O Acordo vigora durante cinco anos e mantém-se em vigor findo esse período, a não ser que qualquer das Partes ponha termo à sua vigência no final do período inicial de cinco anos ou em qualquer altura após esse período, notificando por escrito a outra Parte, com uma antecedência mínima de seis meses, da sua intenção de lhe pôr termo.3. A cessação da vigência do presente Acordo em nada prejudica as actividades de cooperação realizadas no seu âmbito que não estejam totalmente executadas no momento da cessação, nem eventuais direitos e obrigações específicos que delas tenham resultado em conformidade com o anexo II do presente Acordo.4. Cada Parte pode avaliar o impacto do presente Acordo e das actividades realizadas no seu âmbito de cinco em cinco anos e a Parte que o faça informa a outra dos resultados da avaliação. Cada Parte envida todos os esforços para facilitar a avaliação conduzida pela outra Parte.5. O presente Acordo pode ser alterado por consentimento mútuo das Partes através de troca de notas diplomáticas. As alterações entram em vigor nas mesmas condições que as mencionadas no n.o 1 acima, salvo acordo em contrário.O presente Acordo e os seus Anexos I e II são redigidos em duplo exemplar nas línguas alemã, búlgara, checa, dinamarquesa, eslovaca, eslovena, espanhola, estónia, francesa, finlandesa, grega, húngara, inglesa, italiana, letã, lituana, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, romena, sueca e japonesa, fazendo igualmente fé todos os textos. Em caso de divergência de interpretação, as versões em língua inglesa e japonesa prevalecem sobre as outras versões linguísticas.EM FÉ DO QUE os abaixo-assinados, devidamente autorizados para o efeito pela Comunidade Europeia e pelo Governo do Japão, respectivamente, assinaram o presente Acordo.Feito em Bruxelas em trinta de Novembro de 2009.Pela Comunidade Europeia+++++ TIFF +++++Pelo Governo do Japão+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------ANEXO ITERMOS E CONDIÇÕES PARA A PARTICIPAÇÃO DE PESSOAS SINGULARES OU COLECTIVAS EM PROGRAMAS E PROJECTOS DE INVESTIGAÇÃO E DESENVOLVIMENTOI. Se, no quadro do presente Acordo, uma Parte, as suas agências ou as suas instituições oficiais celebrarem um contrato com uma pessoa singular ou colectiva da outra Parte para programas e projectos de investigação e desenvolvimento, a outra Parte deve, se tal lhe for solicitado, prestar toda a assistência razoável e possível que seja necessária ou útil à primeira Parte, às suas agências ou instituições oficiais para facilitar a execução sem problemas do dito contrato.II. As pessoas singulares ou colectivas do Japão podem participar no Programa-Quadro de investigação e desenvolvimento tecnológico gerido pela Comunidade. A participação de pessoas singulares ou colectivas do Japão faz-se de acordo com as regras do Programa-Quadro relativas à participação, à difusão e à execução.III. As pessoas singulares ou colectivas da Comunidade podem participar em programas e projectos de investigação e desenvolvimento em regime de financiamento competitivo geridos pelo Governo do Japão, pelas suas agências ou instituições oficiais em domínios científicos e tecnológicos semelhantes aos do Programa-Quadro de investigação e desenvolvimento tecnológico. A participação de pessoas singulares ou colectivas da Comunidade faz-se de acordo com a legislação e regulamentação do Japão e com as regras pertinentes do programa ou projecto específico relativas à participação, à difusão e à execução.--------------------------------------------------ANEXO IIDIREITOS DE PROPRIEDADE INTELECTUAL E INFORMAÇÕES RESERVADASI. Direitos de propriedade intelectual das Partes nas actividades de cooperação directas1. Regras aplicáveis aos direitos de propriedade intelectual resultantes das actividades de cooperação directas, excepto os direitos de autor e direitos conexos referidos no n.o 3 abaixo:a) Os direitos de propriedade intelectual são propriedade da Parte ou suas agências que geram a propriedade intelectual. Caso a propriedade intelectual tenha sido gerada conjuntamente, as Partes ou as suas agências consultam-se para acordarem a propriedade ou a atribuição dos direitos de propriedade intelectual tendo em conta a respectiva quota de trabalho das Partes ou das suas agências.b) A Parte ou suas agências que detêm os direitos de propriedade intelectual concedem uma licença de utilização desses direitos à outra Parte ou suas agências para realizarem qualquer actividade de cooperação directa, se tal for necessário para a outra Parte ou suas agências realizarem o seu próprio trabalho para o projecto específico no âmbito do presente Acordo. No caso das patentes e dos modelos de utilidade, essa licença é concedida a título gratuito. A concessão de uma licença de utilização de quaisquer direitos de propriedade intelectual a título do presente parágrafo está sujeita à legislação e regulamentação aplicável de cada Parte e às condições acordadas entre as Partes ou as suas agências antes do início do projecto.2. A Parte ou as suas agências que detêm os direitos de propriedade intelectual adquiridos no decurso das actividades de cooperação directas concede uma licença de utilização desses direitos à outra Parte ou às suas agências para a realização de qualquer actividade de cooperação directa, se necessário para a outra Parte ou as suas agências realizarem o seu próprio trabalho para o projecto específico no âmbito do presente Acordo. A concessão de uma licença de utilização de quaisquer direitos de propriedade intelectual a título do presente parágrafo está sujeita à legislação e regulamentação aplicável de cada Parte e às condições acordadas entre as Partes ou as suas agências antes do início do projecto.3. Regras aplicáveis aos direitos de autor e direitos conexos das Partes ou das suas agências:a) Caso uma Parte ou as suas agências publiquem, em jornais, artigos, relatórios, livros, cassetes de vídeo ou dispositivos de armazenamento digital, dados, informações ou resultados científicos e técnicos resultantes de actividades de cooperação directas, essa Parte envida todos os esforços para obter, para a outra Parte, uma licença não exclusiva, irrevogável e a título gratuito em todos os países em que existe protecção dos direitos de autor, para fins de tradução, reprodução, adaptação, transmissão ou distribuição pública desses trabalhos;b) Todos os exemplares distribuídos publicamente de um trabalho protegido por direito de autor ao abrigo das disposições da alínea a) acima devem indicar o nome do(s) autor(es) do trabalho, excepto se um autor renunciar expressamente à menção do seu nome. Os exemplares incluirão igualmente um reconhecimento claro e visível do apoio cooperativo das Partes.II. Informações reservadas nas actividades de cooperação directasRegras aplicáveis às informações reservadas das Partes ou das suas agências:1. Ao comunicar à outra Parte ou às suas agências as informações necessárias para a realização das actividades de cooperação directas, cada Parte deve identificar as informações que deseja que permaneçam reservadas.2. A Parte ou as suas agências que recebam informações reservadas podem, por sua própria responsabilidade, comunicar essas informações às respectivas agências ou pessoas singulares ou colectivas próprias ou por elas empregadas, se tal for necessário para que essas agências ou pessoas singulares ou colectivas realizem o seu próprio trabalho para o projecto específico no âmbito do presente Acordo.3. Mediante consentimento escrito prévio da Parte ou das suas agências que comunicam as informações reservadas, a outra Parte ou as suas agências podem divulgá-las mais amplamente do que o previsto no n.o 2. As Partes ou as suas agências devem cooperar mutuamente no desenvolvimento de procedimentos para a solicitação e a obtenção de consentimento escrito prévio para essa divulgação mais ampla e cada uma das Partes deve dar esse consentimento na medida do permitido pela sua legislação e regulamentação.4. As informações obtidas através de seminários, de outras reuniões, da nomeação de pessoal e da utilização de instalações efectuados no âmbito do presente Acordo permanecem confidenciais caso o receptor de tais informações reservadas ou de outras informações confidenciais ou privilegiadas tenha sido informado do carácter confidencial das informações comunicadas na altura da sua comunicação nos termos do n.o 1 acima, e serão tratadas como indicado nos n.os 2 e 3 acima.5. Se uma das Partes tiver consciência de que não será ou de que poderá não ser capaz de observar as restrições e condições de divulgação estabelecidas nos n.os 2, 3 e 4 acima, deve informar imediatamente do facto a outra Parte. As Partes consultar-se-ão seguidamente para definir o modo adequado de agir.III. Direitos de propriedade intelectual das pessoas singulares ou colectivas nas actividades de cooperação indirectasCada uma das Partes garante que os direitos de propriedade intelectual das pessoas singulares ou colectivas da outra Parte participantes em programas e projectos de investigação e desenvolvimento geridos pela primeira Parte, pelas suas agências ou instituições oficiais, e os direitos e obrigações conexos resultantes dessa participação sejam compatíveis com as convenções internacionais pertinentes que são vinculativas para o Governo do Japão e para a Comunidade ou todos os seus Estados-Membros, incluindo o Acordo relativo aos Aspectos Comerciais dos Direitos de Propriedade Intelectual (TRIPS), o anexo 1C do Acordo de Marraquexe que estabelece a Organização Mundial do Comércio, bem como o Acto de Paris, de 24 de Julho de 1971, da Convenção de Berna para a Protecção das Obras Literárias e Artísticas e o Acto de Estocolmo, de 14 de Julho de 1967, da Convenção de Paris para a Protecção da Propriedade Industrial.--------------------------------------------------


text:
AC TECHNOLOGIES s.r.o. Světlá nad Sázavou IČO 27527794 kontakty (15.12.2018) | Finance.cz
 AC TECHNOLOGIES s.r.o. Světlá nad Sázavou IČO: 27527794
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu AC TECHNOLOGIES s.r.o., která sídlí v obci Světlá nad Sázavou a bylo jí přiděleno IČO 27527794.
 Výpis obsahuje aktuální i historická data z obchodního rejstříku (Justice.cz) včetně sbírky listin a živnostenského rejstříku (RŽP). Pokud firma AC TECHNOLOGIES s.r.o. má i datovou schránku, pak zde naleznete i údaje o její datové schránce.
 Firma s názvem AC TECHNOLOGIES s.r.o. se sídlem v obci Světlá nad Sázavou byla založena v roce 2007. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 11 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Montáž, opravy, revize a zkoušky elektrických zařízení , Inženýrská činnost v investiční výstavbě a další.
 Základní údaje o AC TECHNOLOGIES s.r.o. IČO: 27527794
 Krajský soud v Hradci Králové 7.12.2007
 C 24253
 27527794
 Počet členů statutárního orgánu: 3 18.8.2014 - 20.8.2015
 Počet členů dozorčí rady: 3 18.8.2014 - 20.8.2015
 Aktuální kontaktní údaje AC TECHNOLOGIES s.r.o.
 46cqn3s
 CZ27527794
 Zámecká 730 582 91 SVĚTLÁ NAD SÁZAVOU
 5007007873/5500 11.11.2014
 5007008542/5500 14.10.2013
 43-934350207/0100 1.4.2013
 CZ4855000000005007008593 14.10.2013
 Kontakty na AC TECHNOLOGIES s.r.o. IČO: 27527794
 Zámecká 730 , Světlá nad Sázavou 582 91 18.8.2014
 Zámecká 730 , Světlá nad Sázavou 582 91 12.11.2010 - 18.8.2014
 Humpolecká 1576 , Havlíčkův Brod 580 01 7.12.2007 - 12.11.2010
 Zámecká 730, Světlá nad Sázavou 582 91
 Zámecká 730, 58291 Světlá nad Sázavou
 Obory činností AC TECHNOLOGIES s.r.o. IČO: 27527794
 Montáž, opravy, revize a zkoušky elektrických zařízení 23.3.2017
 Inženýrská činnost v investiční výstavbě 7.12.2007 - 18.8.2014
 Výroba strojů a zařízení pro všeobecné účely 7.12.2007 - 18.8.2014
 Poskytování technických služeb 7.12.2007 - 18.8.2014
 Velkoobchod 7.12.2007 - 18.8.2014
 Specializovaný maloobchod a maloobchod se smíšeným zbožím 7.12.2007 - 18.8.2014
 Pikartská 1337/7 , Ostrava 716 00
 1010005545
 Tyršovo nám. 498 , Milevsko 399 01
 1012139786
 Vedení firmy AC TECHNOLOGIES s.r.o. IČO: 27527794
 Společnost zastupují vždy nejméně dva jednatelé (členové kolektivního orgánu) svým společným jednáním. 18.8.2014
 Každý jednatel jedná jménem společnosti ve všech věcech samostatně. 7.12.2007 - 18.8.2014
 Ing. Jaroslav Veverka 9.9.2016
 Ing. Aleš Kolman 1.12.2016
 Ing. Aleš Palma 17.6.2017
 Roman Burgiel 7.12.2007 - 23.6.2010
 od 7.12.2007 do 2.6.2010
 Ambrożego 9 , 433 00 Bielsko-Biała Polská republika
 Jiří Šlosr 7.12.2007 - 28.12.2011
 Na Bradle 952, Světlá nad Sázavou 582 91
 Tomáš Vohryzka 23.6.2010 - 28.6.2013
 od 2.6.2010 do 18.6.2013
 Martin Novotný 28.6.2013 - 8.8.2013
 od 18.6.2013 do 24.7.2013
 Na Proutkách 297, Radonice 250 73
 Jiří Šlosr 28.12.2011 - 1.11.2013
 Kamenická 1170, Světlá nad Sázavou 582 91
 Ing. Otakar Wolf MBA 18.8.2014 - 20.8.2015
 od 18.8.2014 do 30.6.2015
 Petr Varinský 8.8.2013 - 9.9.2016
 od 24.7.2013 do 11.8.2016
 Jiří Šlosr 1.11.2013 - 9.9.2016
 od 7.12.2007 do 11.8.2016
 Komenského 233, Světlá nad Sázavou 582 91
 Ing. Pavel Cesnek 11.1.2016 - 1.12.2016
 od 8.12.2015 do 3.10.2016
 Ing. Radek Rosa 9.9.2016 - 14.6.2017
 od 19.8.2016 do 3.4.2017
 Ing. Aleš Palma 14.6.2017 - 17.6.2017
 Ing. Jaroslav Veverka MBA 18.8.2014
 Ing. Ludmila Kameníčková 18.8.2014 - 20.8.2015
 od 18.8.2014 do 1.8.2015
 Jiří Šlosr 18.8.2014 - 20.8.2015
 Dolní 310, Světlá nad Sázavou 582 91
 Vlastníci firmy AC TECHNOLOGIES s.r.o. IČO: 27527794
 Sbírka Listin AC TECHNOLOGIES s.r.o. IČO: 27527794
 C 24253/SL 20 notářský zápis [NZ 1458/2015], ostatní zápis z VH Krajský soud v Hradci Králové 8.12.2015 28.12.2015 13.1.2016 12
 C 24253/SL 19 notářský zápis [NZ 880/2015] Krajský soud v Hradci Králové 3.8.2015 13.8.2015 25.8.2015 7
 C 24253/SL 18 ostatní Zápis z VH Krajský soud v Hradci Králové 1.8.2015 13.8.2015 25.8.2015 3
 C 24253/SL 17 rozhod. o statut. orgánu, ostatní Zápis z VH Krajský soud v Hradci Králové 24.6.2015 13.8.2015 25.8.2015 4
 C 24253/SL 15 notářský zápis, rozhod. o statut. orgánu Krajský soud v Hradci Králové 26.6.2014 7.8.2014 19.8.2014 24
 C 24253/SL 14 účetní závěrka [2013] Krajský soud v Hradci Králové 26.6.2014 4.7.2014 10
 C 24253/SL 12 smlouvy o převodu obchod. podílu Krajský soud v Hradci Králové 12.7.2013 15.7.2013 4
 C 24253/SL 11 rozhod. o statut. orgánu, smlouvy o převodu obchod. podílu Krajský soud v Hradci Králové 27.6.2013 1.7.2013 10
 C 24253/SL 10 účetní závěrka [2012] Krajský soud v Hradci Králové 20.6.2013 20.6.2013 9
 C 24253/SL 9 účetní závěrka 2011 Krajský soud v Hradci Králové 29.8.2012 29.8.2012 9
 C 24253/SL 8 účetní závěrka 2010 Krajský soud v Hradci Králové 22.2.2012 22.2.2012 8
 C 24253/SL 7 účetní závěrka 2009 Krajský soud v Hradci Králové 22.2.2012 22.2.2012 8
 C 24253/SL 6 účetní závěrka 2008 Krajský soud v Hradci Králové 22.2.2012 22.2.2012 8
 C 24253/SL 5 účetní závěrka 2007 Krajský soud v Hradci Králové 22.2.2012 22.2.2012 8
 C 24253/SL 4 zakladatelské dokumenty, notářský zápis Krajský soud v Hradci Králové 22.10.2010 1.11.2010 16.11.2010 10
 C 24253/SL 3 stanovy společnosti Krajský soud v Hradci Králové 30.6.2010 12.7.2010 14.7.2010 7
 C 24253/SL 2 rozhod. o statut. orgánu, podpisové vzory, smlouvy o převodu obchod. podílu Krajský soud v Hradci Králové 2.6.2010 18.6.2010 30.6.2010 7
 C 24253/SL 1 zakladatelské dokumenty, notářský zápis, podpisové vzory Krajský soud v Hradci Králové 16.11.2007 28.11.2007 29.11.2007 9
 Hodnocení AC TECHNOLOGIES s.r.o.
 Výpis dat pro firmu AC TECHNOLOGIES s.r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy AC TECHNOLOGIES s.r.o., 27527794 na obchodním rejstříku
 výpis firmy AC TECHNOLOGIES s.r.o., 27527794 na živnostenském rejstříku
 výpis firmy AC TECHNOLOGIES s.r.o., 27527794 na Datových schránkách


text:
Darren Raekwon (DJ) McIntosh-Buffonge (Londen, 7 november 1998) is een Antiguaans-Engels voetballer die als middenvelder voor NAC Breda speelt. Zijn oudere broer, Dajour Buffonge, is international van Montserrat.
 Carrière
 DJ Buffonge speelde in de jeugd van Arsenal FC, Fulham FC en Manchester United FC. In februari 2017 werd hij geselecteerd voor het Antiguaans voetbalelftal onder 20, maar kwam nooit in actie voor dit team. In 2019 vertrok hij transfervrij van Manchester United naar het Italiaanse Spezia Calcio 1906. Hij debuteerde hier in het betaald voetbal op 18 augustus 2019, in de met 1-0 verloren uitwedstrijd tegen US Sassuolo in het toernooi om de Coppa Italia. Hij kwam in de 62e minuut in het veld voor Delano Burgzorg. Naast deze wedstrijd was hij nog driemaal als invaller actief in de Serie B voor Spezia. In de tweede seizoenshelft van 2019/20 werd hij verhuurd aan US Pergolettese 1932 uit de Serie C. Hier speelde hij maar één wedstrijd, omdat het seizoen vroegtijdig werd beëindigd vanwege de coronacrisis. In de zomer van 2020 sloot hij na een stageperiode aan bij NAC Breda, waar hij een contract voor twee jaar tekende.
 Statistieken
 Antiguaans voetballer
 Engels voetballer


text:
ChondroCelect (characterised viable autologous cartilage cells expanded ex vivo expressing specific marker proteins) – Preparato charakteristikų santrauka - M09AX02 – RXed.eu | LT
 ChondroCelect (characterised viable autologous cartilage...) – Preparato charakteristikų santrauka - M09AX02
 2.1 Bendras aprašymas
 2.2 Kokybinė ir kiekybinė sudėtis
 4.2 Dozavimas ir vartoj mo metodas
 5.2 Farmakokin tinės savybės
 6.5 Talpyklės pobūdis ir jos
 Charakterizuotos gyvybingos autologinės kremzlės specifinius baltymus žymenis.
 ląstelės po padauginimo ex vivo ekspresuojančios
 Kiekviename produkto buteliuke yra 4 milijonai autologinės žmogaus kremzlės ląstelių 0,4 ml ląstelių suspensijoje, tai atitinka 10 000 ląstelių/mikrolitre koncentraciją.
 Implantavimo suspensija
 Prieš resuspensiją ląstelės nugrimzta į talpyklės dugną. Susidaro labai šviesus sluoksnis, o papildomas komponentas atrodo kaip skaidrus bespalvis skystis.
 Kelio Neberegistruotasšlaunikaulio krumplio vieno simp omus sukeliančio kremzlės pažeidimo (III ar IV laipsnio pagal Tarptautinę kremzlės atstatymo draugiją, angl. International Cartilage Repair Society [ICRS]) taisymas
 suaugusiems pacientams. Kartu gali būti susijusių, simptomų nesukeliančių kremzlės pažeidimų (ICRS I arba II laipsnio). Veiksmingumas į odytas remiantis atsitiktinių imčių, kontroliuojamu tyrimu, kuriame vertintas ChondroCelect veiksmingumas pacientams su 1–5 cm2 pažeidimu.
 ChondroCelect gali ski ti tik atitinkamos kvalifikacijos chirurgas, preparatas gali būti vartojamas tik ligoninės staciona . ChondroCelect išimtinai skiriamas tik autologiniam naudojimui ir turi būti skiriamas tik kartu su de ridm ntu (pažeistos sąnarinės kremzlės paruošimu), fiziniu pažeidimo uždengimu (uždedant biologinę m m raną, pageidautina kolageno membraną) ir reabilitacija.
 Skiriamų ląstelių skaičius priklauso nuo kremzlės pažeidimo dydžio (paviršius cm2). Kiekviename produkte yra individuali gydymo dozė su pakankamu ląstelių kiekiu iš anksto numatytam pažeidimo dydžiui gydyti, įvertintam atliekant biopsiją. Rekomenduojama ChondroCelect dozė yra nuo 0,8 iki 1 milijono ląstelių/cm2, tai atitinka nuo 80 iki 100 produkto mikrolitrų/cm2 defekto.
 ChondroCelect vartojimas šioje amžiaus grupėje netirtas.
 Saugumas ir veiksmingumas vaikams ir paaugliams (jaunesniems nei 18 metų amžiaus) neištirti.
 Todėl ChondroCelect nerekomenduojama vartoti vaikams ir jaunesniems nei 18 metų amžiaus paaugliams.
 Implantuoti.
 ChondroCelect išimtinai naudojamas tik autologiniam kremzlės taisymui ir skiriamas pacientams, kuriems atliekama autologinių chondrocitų implantavimo procedūra (ACI) [angl.: Autologous Chondrocyte Implantation].
 ChondroCelect implantavimas atliekamas artrotomijos metu sterilumo sąlygomis ir reikalauja pažeidimo vietos ir apsauginio sluoksnio (biologinės membranos) paruošimo, siekiant apsaugoti implantantą. Prieš pritvirtinant membraną ir atliekant ląstelių implantavimą turi būti užtikrinta visiška sąnario hemostazė. ACI procedūros metu svarbu užtikrinti implantuotų ląstelių gerą tiesioginį kontaktą su defekto pagrindu, nes š is
 kontaktas yra svarbiausias, kad audinys optimaliai regeneruotų. Klinikiniuosepreparatastyrimuose su ChondroCelect
 kaip biologinė membrana buvo naudotas periosto lopas. Mokslinės publikacijos parodė, kad k ip lternatyva periostui, atliekant ACP, gali būti naudojamos komerciškai prieinamos kolageno membranos. T či u
 ChondroCelect klinikinių tyrimų metu nebuvo tirtas derinyje su kolageno membranomis, nors komerciškai
 prieinamos kolageno membranos buvo naudojamos pacientams gydytiems preparatu Chond oCelect pagal vaistų labdaros programas (angl.- compassionate use). Gauti šių pacientų saugumo duomenys ypatingo
 susirūpinimo nesukėlė ir patvirtino mažesnį hipertrofijos dažnį, kaip teigiama mokslinėje literatūroje, dėl kolageno membranų vartojimo vietoj periosto.
 kolageno membranos kraštai, norint užtikrinti, jog implantuotos lą telės turėtų tiesioginį kontaktą su defekto pagrindu. Siekiant sutvirtinti implantą nerekomenduojama defekto pagrinde vietoje siūlių naudoti vien tik fibrino klijų.
 Po implantavimo turi sekti atitinkamas apie 1 metų trukmės gydytojo rekomenduotas reabilitacijos planas (žr. 4.4 skyrių).
 Techninis ACI procedūros variantas yra ląstelės pasėjimo metodas, kurį taikant, prieš implantuojant, ląstelės pasėjamos ant kolageno membranos. Taikant šią technikąvaistinisbūtina, kad iūlėmis būtų gerai užfiksuojami
 Informacija apie ChondroCelect paruošimą ir n udojimą pateikta 6.6 skyriuje.
 IšsamūsNeberegistruotastechniniai su implantavimo technika u iju ios procedūros duomenys pateikti ChondroCelect vartotojo vadove.
 Padidėjęs jautrumas bet kuriai 6.1 kyriuje nurodytai sudėtinei medžiagai arba jaučio serumui.
 ChondroCelect negalima sk rti pažengusiu kelio osteoartritu sergantiems pacientams.
 Negalima skirti pacientams, kurių šlaunikaulio epifizinė augimo plokštelė nevisiškai uždara.
 ChondroC l ct – autologinis preparatas ir jokiomis aplinkybėmis negali būti skiriamas kitiems pacientams. Pacientams, sergantiems ūmiomis (arba neseniai sirgusiems) kaulo arba sąnario infekcijomis, gydymas turi būti laikinai atidėtas, kol bus patvirtintas pasveikimas.
 Susiję kelio sąnario sutrikimai, pavyzdžiui, ankstyvas osteoartritas, disekuojantis osteochondritas (DOC), kelio sąnario nestabilumas, kremzlės pažeidimas kitose vietose nei šlaunikaulio krumplys, kelio raiščių arba menisko pažeidimas, varus arba valgus padėtis (nenormalus svorio pasiskirstymas kelio sąnaryje) ir uždegiminės sąnario ligos yra potencialūs komplikuojantys veiksniai. Šiomis gretutinėmis ligomis sergantys pacientai buvo pašalinti iš pagrindinio ChondroCelect tyrimo. Jeigu įmanoma, susiję kelio sąnario sutrikimai turi būti pašalinti prieš arba vėliausiai ChondroCelect implantavimo metu.
 Pagrindiniame tyrime kūno masės indeksas (KMI) neturėjo įtakos rezultatams, tačiau bibliografiniai duomenys rodo, kad kai KMI viršija 30, tai gali nepalankiai įtakoti procedūros sėkmę.
 Po implantacijos pacientas turi vykdyti atitinkamą reabilitacijos planą, o fizinis aktyvumas turi būti atnaujinamas remiantis gydytojo rekomendacijomis. Atsižvelgiant į pažeidimo padėtį ir dydį bei paciento duomenis, parengtos atitinkamos reabilitacijos instrukcijos. Pernelyg ankstyvas ar didelis aktyvumas gali kelti pavojų implantantui ir ChondroCelect klinikinės naudos trukmei. Todėl gydytas kelio sąnarys turi būti saugomas remiantis rekomendacijomis, kaip pažymėta atitinkamame reabilitacijos plane, kad būtų išvengta ankstyvo pažeidimo, kuris gali sukelti implantanto nepakankamumą.
 Atitinkamo reabilitacijos plano detalės ir informacija pateikti ChondroCelect vartotojo vadove.
 Atvejai, kai ChondroCelect negali būti naudojamas
 Kai kuriais atvejais gali būti, kad iš paciento paimtų chondrocitų neįmanoma padauginti arba preparatas neatitinka keliamų reikalavimų dėl prastos biopsijos kokybės, paciento charakteristikų arba gamybos nesėkmės. Todėl gali būti, kad ChondroCelect negalės būti pristatytas. Chirurgas bus informuotas apie tai kaip tik įmanoma anksčiau ir turės parinkti susijusiam pacientui alternatyvų gydymą.
 būdu įsigyjamais fibrino klijais, kurių sudėtyje yra aprotinino (jaučio kilmėspreparatasfibrinolizės inhibitoriaus). Šie tyrimai parodė, kad tokio pobūdžio fibrino sandarikliai gali būti saugiai naudojami su ChondroCelect. Kiti
 Fibrino klijai paprastai naudojami ACI procedūrų metu išoriniams kraštams pritvirtinti ir p gerinti biologinės
 membranos, naudojamos pažeidimui padengti, nepralaidumą vandeniui. Fibrino klijų naudojimas kremzlės
 defekto pagrinde nerekomenduojamas, kadangi rezultatas gali būti žymiai prast snis (žr. 5.3 skyrių). Fibrino
 sandarikliai labai skiriasi kokybine ir kiekybine sudėtimi. In vitro sąveikų ty imai yra atlikti su komerciniu
 sąveikos tyrimai su kito pobūdžio fibrino klijais nebuvo atlikti. Pagr nd niame klinikiniame tyrime naudoti
 kito pobūdžio fibrino klijai su sintetiniu fibrinolizės inhibitor umi (tra eksamine rūgštimi) nerodė jokių
 pavojaus ženklų.
 Skausmą malšinantys vaistai turi būti vartojami atsižvelg nt į atsakingo chirurgo rekomendacijas.
 Klinikinių duomenų apie poveikį nėštum metu turima nedaug.
 Įprastiniai toksinio poveikio rep od
 kcijai ir vystymuisi tyrimai dėl autologinių ląstelių terapijos preparato
 pobūdžio ir numatyto klinikinio va
 ojimo vertinti kaip neaktualūs.
 ChondroCelect vartojamas ta y i kelio sąnario kremzlės pažeidimą ir implantuojamas atliekant ACI procedūrą operaciniu būdu atveriant kelio sąnarį, o tai nerekomenduojama nėštumo metu.
 Duomenų apie ChondroCelect vartojimą žindymo metu nėra. Atsižvelgiant į vietinį ChondroCelect poveikį, nepageidaujamų reakcijų pasireiškimo žindomam kūdikiui nesitikima. Atsižvelgiant į gydymo naudą motinai ir galimą riziką kūdikiui, reikia nuspręsti, ar nutraukti žindymą.
 Duomenų apie galimą gydymo ChondroCelect poveikį vaisingumui nėra.
 Dėl atliekamos chirurginės procedūros pobūdžio ChondroCelect implantavimas stipriai įtakoja gebėjimą vairuoti ir valdyti mechanizmus. Reabilitacijos laikotarpiu, kuris seka po gydymo ChondroCelect, pacientai turi kreiptis į gydantį gydytoją ir griežtai laikytis jo nurodymų.
 Gebėjimas vairuoti ir valdyti mechanizmus reabilitacijos periodu gali būti ribotas.
 Susijusios su chirurgine intervencija į kelio sąnarį
 Randomizuoto, kontroliuojamo tyrimo metu tikslinėje grupėje 51 pacientui taikytas gydymas ChondroCelect.
 Gydant šiuos pacientus, implantanto apsaugai buvo naudojamas periosto lopas.
 Per 36 mėnesių pooperacinio stebėjimo laikotarpį nepageidaujamos reakcijos pasireiškė 78,4 proc. pacientų.
 Susijusios su ChondroCelect:
 • sąnario skausmas;
 • kremzlės išvešėjimas;
 • sąnario traškėjimas;
 • skystis sąnario ertmėje;
 • gydymo nesėkmė;
 • delaminacija.
 Išvardytos dažniausiai pasitaikiusios nepageidaujamos reakcijos, o sunkiausios iš jų y gydymo nesėkmė ir delaminacija.
 (pooperacinis) sąnario patinimas;
 sąnario skausmas;
 artrofibrozė;
 sumažėjusi sąnario judesių amplitudė.
 Daugelio šalutinių reakcijų tikėtasi, kaip susijusių su ch rurg ne procedūra, kurios metu atveriamas kelio
 sąnarys. Paprastai jos buvo lengvos ir išnykdavo per keli s savaites po operacijos.
 Jos išvardytos pagal organų sistemų klasę ir d žnį. Dažnis apibrėžiamas pagal tokius apibūdinimus: labai dažni (≥ 1/10), dažni (nuo ≥ 1/100 iki < 1/10), nedažni (nuo ≥ 1/1 000 iki < 1/100), reti (nuo ≥ 1/10 000 iki < 1/1 000), labai reti (< 1/10 000). Kiekvieno dažnio grupėje nepageidaujamas poveikis pateikiamas mažėjančio sunkumo tvarka.
 nuo ≥ 1/1 000 iki
 Embolija riebalais,
 paviršinių venų
 Neveiksingas terapinis
 eisenos sutrikimas,
 granuliominis
 sutrikęs gijimas,
 padidintas implantanto
 vietos jautrumas,
 Persodinto audinio
 delaminacija,
 kremzlės pažeidimas,
 sąnario pažeidimas,
 procedūros atlikimo
 vietos reakcija
 chondropat ja,
 Artrofibrozė,
 Chondromaliacija,
 kremzlės išvešėjimas,
 sumažėjusi sąnario
 sąnarių traškėjimas,
 judesių amplitudė,
 skystis sąnario ertmėje,
 sąnario „surakinimas“,
 kaulų cista,
 kaulo patinimas,
 burzitas,
 egzostozė,
 hemar rozė,
 sąnar o nestabilumas,
 ąnar o ustingimas,
 ts skyrę kremzlės ar
 k ulo elementai sąnaryje,
 sumažėjęs judrumas,
 raumenų atrofija,
 sinovijos cista,
 sinovitas,
 sausgyslių sutrikimai,
 Autonominė neuropatija,
 kompleksinio regioninio
 skausmo sindromas,
 šviesos baimė,
 skausmas galūnėse,
 praeinantis smegenų
 išemijos priepuolis
 Trendelenburg’o
 Žaizdų infekcija,
 Niežtintis randas
 hipertrofiniai randai,
 pooperacinės žaizdų
 rando skausmas,
 žaizdos žiojėjimas,
 žaizdos šlapiavimas
 Tam tikrų nepageidaujamų reakcijų aprašas
 Artrofibrozė
 Vaistų labdaros programos pacientams, turėjusiems girnelės pažeidimą, artrofibrozė ir sumažėjusi sąnario
 Kremzlės išvešėjimas
 Didžiajai daugumai iš 370 pacientų, įtrauktų į vaisto labdaros programą, defektui uždengti vietoje periosto lopo buvo naudojama kolageno membrana. Remiantis dabartiniais literatūros duomenimis, k emzlės išvešėjimo dažnis gali būti sumažintas pažeidimui uždengti naudojant kolageno membr ną vietoje periosto lopo (Gooding et al., 2006; Niemeyer et al., 2008). Kai kolageno membrana buvo naudojama pažeidimo vietai uždengti po ChondroCelect implantavimo, kremzlės išvešėjimo dažnis buvo 1,8 proc., palyginti su 25 proc. dažniu randomizuotame, kontroliuojamame tyrime.
 judesio amplitudė stebėta dažniau (8,2 proc. ir13,1 proc. atitinkamai), lyginant su pacientais, neturėjusiais pažeidimo girnelėje (0,6 proc. ir 2,6 proc. atitinkamai).preparatas
 Gauta pranešimų apie sinovito ir subchondrinio kaulo pažeidimų pa re škimą gyvūnų modeliuose, ir šie reiškiniai yra galima rizika vartojant ChondroCelect žmonėms.
 Svarbu pranešti apie įtariamas nepageidaujamas reakcijas po vaistinio preparato registracijos, nes tai leidžia nuolat stebėti vaistinio preparato naudos ir rizikos s ntykį. Sveikatos priežiūros specialistai turi pranešti apie bet kokias įtariamas nepageidaujamas reakcijas naudod miesi V priede nurodyta nacionaline pranešimo
 Pranešimų apie perdozavimą nega ta.
 KlinikinisNeberegistruotasveiksmingumas
 Farmakoterapinė grupė: Kiti vaistai raumenų ir skeleto sistemos ligoms gydyti,
 ATC kodas: M09AX02
 Įprastiniai farmakodinaminiai tyrimai su ChondroCelect atlikti nebuvo.
 ChondroCelect efektyvumas tirtas III fazės daugiacentrinio, randomizuoto, kontroliuojamo tyrimo (TIG/ACT/01/2000) metu ir per pirmuosius dvejus iš keturių išplėtimo fazės metus (TIG/ACT/01/2000EXT). ChondroCelect buvo lygintas su mikrolūžio procedūra, taisant simptomus sukeliantį vieną kremzlės pažeidimą, esantį šlaunikaulio kelio sąnario krumplio srityje. 51 pacientas buvo gydytas ChondroCelect, 61 pacientas – gydytas mikrolūžiu. Įtraukimo kriterijus atitikę pacientai buvo nuo 18 iki 50 metų amžiaus ir turėjo vieną simptomus sukeliantį nuo 1 iki 5 cm2 dydžio pažeidimą šlaunikaulio krumplio srityje. Pacientai galėjo būti iki tol negydyti arba jiems prieš tai galėjo būti atlikta artroskopija arba kita (-os) chirurginio taisymo procedūra (-os). Į tyrimą nebuvo įtraukti pacientai, turėję patelofemoralinės kremzlės pažeidimą, DOC, esant gilesniam nei >0,5 cm pažeidimui, anksčiau atliktai meniskų transplantacijai, anksčiau atliktai
 mozaikinei plastikai ir mikrolūžiui per pastaruosius 12 mėnesių. Pacientai turėjo sutikti aktyviai dalyvauti griežtoje reabilitacijos ir tolimesnio stebėjimo programoje.
 Laiko mediana nuo kelio pažeidimo ChondroCelect grupėje buvo kiek ilgesnė nei mikrolūžio grupėje (2,0 metai palyginti su 1,6 metų). Pacientai ChondroCelect grupėje dažniau nei pacientai mikrolūžio grupėje turėjo anksčiau atliktų kelio operacijų patirtį (88 proc. palyginti su 77 proc.). ChondroCelect grupėje 77 proc. pacientų turėjo medialinio ir 23 proc. - lateralinio krumplio pažeidimą.
 Po 12 mėnesių atliktas taisymo biopsijos histologinis tyrimas parodė geresnį struktūrinį taisymą ChondroCelect grupėje, lyginant su mikrolūžio grupe. Klinikiniai rezultatai, vertinti pagal KOOS (Kelio pažeidimo ir osteoartrito pasekmių skalė, angl.: the Knee Injury and Osteoarthritis Outcome Score), parodė
 įvertintas 41 ChondroCelect grupės pacientas ir 49 mikrolūžio grupės pacientai. Pacientai, kurių simptomų
 pradžia yra mažesnė nei 3 metai (n=27 ChondroCelect grupėje ir n=32 mikrolūžio grupėje) ChondroCelect
 grupėje turėjo geresnius rezultatus. Esant ilgesnei laiko trukmei nuo simptomų pradžios, ženklesnių skirtumų
 tarp šių dviejų grupių nestebėta. Pakartotina gydyto pažeidimo intervencija dėl impl nt nto delaminacijos
 arba periosto išklibimo per 36 mėnesių laikotarpį atlikta 2 iš 51 pacientų ChondroCelect implantavimo
 grupėje, lyginant su 7 pacientais iš 61, gydytų mikrolūžio procedūra, turėjusiais n akankamą ar neadekvatų kremzlės taisymą.
 tęstinį gerėjimą iki 36 mėnesių po gydymo abejose gydytų pacientų grupėse. ChondroCelect grupei nustatyta didesnė vaisto klinikinė nauda, tačiau rezultatai nepasiekė statistikai reikšmingųpreparatasverčių. Tuo metu buvo
 Praėjus 5 metų stebėjimo laikotarpiui, ChondroCelect grupėje buvo įvertinti 37 pacientai, o mikrolūžio grupėje buvo įvertinta 40 pacientų. Apskritai, kliniškaivaistinissvarbi ChondroCelect implanto nauda lyginant su
 pradinėmis reikšmėmis stebima per 36 mėnesių laikotarpį buvo šla kyta iki 60 mėnesių po gydymo. Tuo metu nepastebėtas statistiškai svarbus klinikinės naudos skir umas tarp ChondroCelect ir mikrolūžio. Pacientų pogrupyje, kuriems simptomai prasidėjo nesenai (< 3 metai), klinikinė ChondroCelect nauda lyginant su mikrolūžiu buvo žymiai didesnė, tai patvirt na rezultatus, gautus praėjus 36 mėnesiams po gydymo. Pacientų, kuriems simptomai pasireiškė ilgi u, biejų gydymo metodų rezultatai buvo vienodi.
 Septyniems pacientams, gydytiems ChondroCelect, reikėjo pakartotinės intervencijos, lyginant su 10 pacientųNeberegistruotasmikrolūžio grupėje. Nesėkmingas gydymas ChondroCelect grupėje paprastai buvo susijęs su implanto sluoksniavimusi.
 Pacientai su didesniais nei 5 cm2 pažeidimais buvo gydyti tik pagal vaisto labdaros programą. Gauti saugumo duomenys ypatingo susirūpinimo nes kėlė. Daugiau klinikinių duomenų dėl preparato taikymo pacientams su didesniais pažeidimais numa y a su inkti ateityje.
 Šešiolika jaunesnių nei 18 metų amžiaus pacientų buvo gydyti ChondroCelect pagal vaisto labdaros programą. Specifinių sau umo duomenų šiems pacientams nestebėta. Jeigu, remiantis atsakingo chirurgo naudos ir rizikos įv rtinimu, numatoma taikyti gydymą jaunesniems nei 18 metų amžiaus asmenims, turi būti atkreiptas ypatingas dėm sys į tai, kad augimo plokštelė būtų visiškai užsidariusi.
 Produktas implantuojamas vietiškai.
 ChondroCelect prigimtis ir numatytas klinikinis vartojimas yra tokie, kad įprastiniai farmakokinetikos, absorbcijos, pasiskirstymo, metabolizmo ir išskyrimo tyrimai yra netaikomi.
 Ikiklinikinių tyrimų duomenys, gauti implantuojant išaugintas kremzlės ląsteles ožkoms ir pelėms, specifinio pavojaus žmogui nerodo.
 Tyrimuose su ožkomis daugeliui gyvūnų, po operacijos praėjus 10 savaičių, stebėti neryškūs sinovito požymiai. Per tam tikrą laiką uždegimas išnyko ir rodikliai grįžo į pradinį lygmenį ir tik nedaugeliui gyvūnų išliko kai kurie menkai neišreikšti vietiniai sinovito požymiai. Taigi laikyta, kad šios reakcijos labiau susijusios su operacija, nors galimas išaugintų chondrocitų poveikis negali būti visiškai atmestas.
 Tyrimuose su avimis, daugeliui gyvūnų stebėta transplantuotų ląstelių penetracija į subchondrinį kaulą; dviem atvejais stebėta visiška penetracija iki kaulų čiulpų. Šie duomenys gali būti susiję su nesugebėjimu palaipsniui didinti krūvį po operacijos šiuose modeliuose ir todėl negali būti ekstrapoliuojami žmonių situacijoms.
 ACI procedūros techninis variantas yra ląstelių sėjimo metodas, pagal kurį ląstelės prieš implantuojant pasėjamos ant kolageno membranos. Atlikus ikiklinikinį tyrimą naudojant ortotopinį ožkų modelį, nustatyta, kad taikant šią techniką gauti panašūs rezultatai kaip ir taikant Brittberg techniką, su sąlyga, kad siūlėmis gerai užfiksuojami kolageno membranos kraštai. Kai siekiant sutvirtinti implantą, defekto pagrinde vietoje siūlių buvo naudojami fibrino klijai, gautas bendras prastas rezultatas, o tai rodo, kad būtina, jog implantuotos ląstelės turėtų tiesioginį kontaktą su defekto pagrindu.
 Dulbecco’s Modified Eagles Medium (DMEM) terpė (jos sudėtyje yra amino rūgščių, vit minų, druskų ir angliavandenių).
 Preparato buteliuką(-us) laikykite Falcon v mzdyje išorinėje plastikinėje viršuje užsukamoje talpyklėje, kad
 apsaugotumėte nuo šviesos ir užteršimo b k erijomis ar grybais.
 u inys bei speciali vartojimo ar implantavimo įranga
 ChondroCelect tiekiamas ka p viena individuali gydymo dozė (Falcon vamzdis) esanti nuo 1 iki 3 I tipo 1 ml talpos stikliniuose buteliukuose. Kiekviename buteliuke yra 0,4 ml autologinės žmogaus kremzlės suspensijos, buteliukas užkimštas chlorobutilo kamščiu ir aliuminio plomba.
 Buteliukai patalpinti į sterilų Falcon vamzdį su plastikiniu užsukamu viršumi.
 Falcon vamzdis patalpintas į plastikinę viršuje užsukamą talpyklę kartu su operacijai reikalingomis priemonėmis (vienu steriliu 1 ml talpos švirkštu, vienu 18G intraveniniu kateteriu ir dviem siūlo gabalėliais Vicryl 6,0) ir t mperatūros kontrolės prietaisu.
 ChondroCelect numatytas išskirtinai tik autologiniam vartojimui. Prieš implantavimą pažymėkite paciento/donoro vardą, pavardę identifikavimui ant vežimo dokumentų ir preparato buteliuko.
 Prieš naudojimą, ChondroCelect atlikite resuspensiją švelniai patekšenant buteliuką, kad ląstelės grįžtų atgal į suspensiją.
 ChondroCelect negalima sterilizuoti. Jeigu ChondroCelect buteliukas pažeistas arba kyla įtarimas dėl jo sterilumo, produkto negalima vartoti, jis turi būti grąžintas į TiGenix.
 TiGenix N.V. Romeinse straat 12/2 3001 LEUVEN Belgija
 EU/1/09/563/001
 Rinkodaros teisė pirmą kartą suteikta 2009 m. spalio 5 d.
 Rinkodaros teisė paskutinį kartą atnaujinta 2014 m. Rugpjūtis 22 d.
 <{MMMM m. {mėnesio} mėn. DD d.}>
 Išsami informacija apie šį vaistinį preparatą pateikiama Europos vaistų agentūros tinklalapyje


text:
 Avis juridique important
 |
 31992L0006
 Directive 92/6/CEE du Conseil, du 10 février 1992, relative à l'installation et à l'utilisation, dans la Communauté, de limiteurs de vitesse sur certaines catégories de véhicules à moteur
 Journal officiel n° L 057 du 02/03/1992 p. 0027 - 0028 édition spéciale finnoise: chapitre 7 tome 4 p. 0072 édition spéciale suédoise: chapitre 7 tome 4 p. 0072
 DIRECTIVE 92/6/CEE DU CONSEIL du 10 février 1992 relative à l'installation et à l'utilisation, dans la Communauté, de limiteurs de vitesse sur certaines catégories de véhicules à moteurLE CONSEIL DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté économique européenne, et notamment son article 75, vu la proposition de la Commission (1), vu l'avis du Parlement européen (2), vu l'avis du Comité économique et social (3), considérant que l'un des objectifs de la politique commune des transports est de fixer des règles communes applicables aux transports internationaux effectués dans la Communauté et de faciliter la circulation des véhicules; considérant que la croissance du trafic routier et l'augmentation des risques et des nuisances qui en résultent posent à tous les États membres des problèmes graves sur le plan de la sécurité routière et de l'environnement; considérant que la puissance développée par les moteurs des poids lourds, autocars et autobus est nécessaire à ces véhicules pour gravir les côtes, mais qu'elle leur permet également d'atteindre, en palier, des vitesses excessives, incompatibles avec les caractéristiques d'autres éléments, tels que les freins et les pneus; que plusieurs États membres ont, de ce fait, imposé l'installation de limiteurs de vitesse pour certaines catégories de véhicules; considérant que les effets bénéfiques des limiteurs de vitesse du point de vue de la protection de l'environnement et la consommation d'énergie, de l'usure du moteur et des pneus ainsi que de la sécurité routière seront amplifiés par une utilisation généralisée de ces dispositifs; considérant que l'emploi de limiteurs de vitesse n'a de sens que si l'appareillage présente un degré de perfectionnement technique propre à garantir de façon suffisante l'impossibilité de toute fraude; considérant que des normes ne devraient, dans un premier temps, être imposées que pour les véhicules lourds qui sont le plus souvent utilisés en transport international et qu'elles pourraient par la suite, compte tenu des possibilités techniques et de l'expérience des États membres, être étendues aux véhicules utilitaires légers; considérant que, dans certains États membres, il est prévu que les véhicules destinés exclusivement au transport de marchandises dangereuses doivent être équipés de limiteurs de vitesse réglés à des vitesses maximales inférieures à celles prévues par la présente directive; qu'il convient, dans ce cas particulier, de permettre aux États membres en question de maintenir une telle réglementation pour les véhicules immatriculés sur leur territoire puisqu'elle renforce la sécurité routière et la protection civile des populations, en conformité avec les objectifs de la présente directive; considérant que l'installation de limiteurs de vitesse sur les véhicules des catégories M 3 et N 3 couverts par la présente directive, immatriculés avant sa mise en application et destinés à effectuer exclusivement des transports nationaux pourrait, notamment dans certains États membres, entraîner des coûts excessifs; qu'il convient, en conséquence, que ces États membres puissent différer l'application des articles 2 et 3 de la présente directive aux véhicules considérés; considérant que la présente directive n'affecte pas les prérogatives des États membres en matière de limitation des vitesses de circulation, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE: Article premier Aux fins de la présente directive, on entend par «véhicule à moteur» un véhicule, pourvu d'un moteur à propulsion, appartenant à l'une des catégories indiquées ci-dessous, destiné à circuler sur route, ayant au moins quatre roues et pouvant atteindre par construction une vitesse maximale supérieure à 25 kilomètres par heure: - véhicules de la catégorie M 3 ayant un poids maximal excédant 10 tonnes, - véhicules de la catégorie N 3, les catégories M 3 et N 3 s'entendant telles que définies à l'annexe I de la directive 70/156/CEE (4). Article 2 Les États membres prennent les mesures nécessaires pour que les véhicules à moteur de la catégorie M 3 visés à l'article 1er ne puissent circuler sur la voie publique que s'ils sont équipés d'un dispositif sur lequel la vitesse maximale est réglée à 100 kilomètres par heure. Article 3 1. Les États membres prennent les mesures nécessaires pour que les véhicules à moteur de la catégorie N 3 ne puissent circuler sur la voie publique que s'ils sont équipés d'un dispositif réglé de telle manière que leur vitesse ne puisse pas dépasser 90 kilomètres par heure; compte tenu de la tolérance technique admissible, au stade actuel de la technologie, entre la valeur de réglage et la vitesse réelle de circulation, la vitesse maximale sur ce dispositif sera réglée à 85 kilomètres par heure. 2. Les États membres sont autorisés à régler à une valeur inférieure à 85 kilomètres par heure la vitesse maximale du dispositif des véhicules affectés exclusivement au transport de marchandises dangereuses qui sont immatriculés sur leur territoire. Article 4 1. Les articles 2 et 3 s'appliquent aux véhicules immatriculés à partir du 1er janvier 1994. 2. Les articles 2 et 3 s'appliquent également, au plus tard à partir du 1er janvier 1995, aux véhicules immatriculés entre le 1er janvier 1988 et le 1er janvier 1994. Toutefois, lorsque ces véhicules sont affectés exclusivement au transport national, les articles 2 et 3 peuvent s'appliquer au plus tard à partir du 1er janvier 1996. Article 5 1. Jusqu'à la mise en application de dispositions communautaires dans ce domaine, les limiteurs de vitesse visés aux articles 2 et 3 doivent satisfaire aux prescriptions techniques fixées par les autorités nationales compétentes. 2. Les dispositifs limiteurs de vitesse sont installés par des ateliers ou des organismes agréés par les États membres. Article 6 Les articles 2 et 3 ne s'appliquent pas aux véhicules à moteur de la défense nationale, de la protection civile, des services de lutte contre l'incendie et des autres services d'urgence, ainsi que des forces responsables du maintien de l'ordre. Il en est de même pour les véhicules: - qui ne peuvent pas par construction dépasser les vitesses prévues aux articles 2 et 3, - qui sont utilisés à des fins d'essais scientifiques sur route, - qui assurent un service public uniquement en agglomération. Article 7 1. Les États membres mettent en vigueur les dispositions législatives, réglementaires et administratives nécessaires pour se conformer à la présente directive avant le 1er octobre 1993. Ils en informent sans délai la Commission. Lorsque les États membres adoptent ces dispositions, celles-ci contiennent une référence à la présente directive ou sont accompagnées d'une telle référence lors de leur publication officielle. Les modalités de cette référence sont arrêtées par les États membres. 2. Les États membres communiquent à la Commission le texte des dispositions essentielles de droit interne qu'ils adoptent dans le domaine régi par la présente directive. Article 8 Les États membres sont destinataires de la présente directive. Fait à Bruxelles, le 10 février 1992. Par le Conseil Le président Jorge BRAGA DE MACEDO (1) JO no C 225 du 30. 8. 1991, p. 11.(2) JO no C 13 du 20. 1. 1992.(3) JO no C 40 du 17. 2. 1992.(4) Directive 70/156/CEE du Conseil, du 6 février 1970, concernant le rapprochement des législations des États membres relatives à la réception des véhicules à moteur et de leurs remorques (JO no L 42 du 23. 2. 1970, p. 1). Directive modifiée en dernier lieu par la directive 87/403/CEE (JO no L 220 du 8. 8. 1987, p. 44).