text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 25.7.2017.
 COM(2017) 384 final
 2017/0162(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Europske unije i Republike Armenije o pojednostavnjenju izdavanja viza u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbuSporazuma
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Sporazum između Europske unije i Republike Armenije o pojednostavnjenju izdavanja viza stupio je na snagu 1. siječnja 2014
 1
 . Sporazumom su se na temelju uzajamnosti utvrdila pravno obvezujuća prava i obveze u cilju pojednostavnjenja postupaka izdavanja viza za građane Armenije. Člankom 12. Sporazuma osnovan je Zajednički odbor zadužen, među ostalim, za praćenje provedbe Sporazuma. Zajednički odbor istaknuo je potrebu za zajedničkim smjernicama kako bi se osiguralo da konzulati država članica schengenskog prostora provode Sporazum na potpuno usklađen način te kako bi se pojasnio odnos između Sporazuma i drugih odredaba ugovornih stranaka koje se nastavljaju primjenjivati na pitanja u pogledu viza koja nisu obuhvaćena Sporazumom.
 Ove Smjernice nisu dio Sporazuma i nisu pravno obvezujuće. Međutim, diplomatskom i konzularnom osoblju preporučuje se da ih se dosljedno pridržavaju.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Sporazum ima prednost pred Uredbom (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama)
 2
 u pitanjima koja se uređuju i jednim i drugim dokumentom.
 Odredbe Zakonika o vizama primjenjuju se na sva pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom kao što su određivanje države članice schengenskog prostora nadležne za obradu zahtjeva za vizu, razlozi za odbijanje izdavanja vize, pravo žalbe na negativnu odluku ili opća pravila o osobnom razgovoru s podnositeljem zahtjeva.
 Schengenska pravila i po potrebi nacionalno pravo nastavljaju se primjenjivati i na pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom, poput priznavanja putnih isprava, dokazivanja dostatnih sredstava za život, zabrane ulaska na državno područje države članice ili mjera protjerivanja.
 Na temelju članka 2. stavka 1. Sporazuma pojednostavnjenje viznih postupaka iz ovog Sporazuma primjenjuju se na građane Armenije samo ako oni nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju Uredbe 539/2001
 3
 . Naime, kad bi se Republika Armenija prenijela u Prilog II. Uredbi 539/2001 u kojem se navodi popis zemalja čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize, Sporazum bi se prestao primjenjivati. Međutim, budući da bi se takvo izuzeće odobrilo samo nositeljima biometrijskih putovnica (izuzeće treba navesti u bilješci u Prilogu II.), Sporazum bi se nastavio primjenjivati na građane Armenije s nebiometrijskom putovnicom.
 2.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 Svrha je Smjernica, koje donosi Zajednički odbor nakon donošenja stajališta EU-a na temelju ovog Prijedloga, detaljno objasniti odredbe Sporazuma radi njegove pravilne i potpuno usklađene provedbe.
 U njima se uzimaju u obzir Zakonik o vizama i drugi zakonodavni akti u području vizne politike EU-a. Cilj je osigurati da konzularno osoblje država članica pri provedbi Sporazuma djeluje u skladu s pravnom stečevinom EU-a u području viza.
 3.REZULTATI SAVJETOVANJA I PROCJENE UČINAKA
 Komisija je na sjednicama Zajedničkog odbora 10. rujna 2014., 29. travnja 2015. i 15. lipnja 2016. te u razmjenama e-pošte među ugovornim strankama između sastanaka Zajedničkog odbora o nacrtu Smjernica raspravljala s nadležnim tijelima Republike Armenije. Za nekoliko otvorenih pitanja bila je potrebna dublja analiza da bi se postigao zadovoljavajući kompromis za obje strane, posebno o pitanju profesionalnih organizacija novinara i prijevoznika (vidjeti točku 2.2.1. podtočke (e) i (k) Smjernica).
 O nacrtu Smjernica iz Priloga ovom Prijedlogu odluke Vijeća savjetovalo se s državama članicama u okviru lokalne schengenske suradnje u Yerevanu i Radne skupine za vize (posljednje savjetovanje: 26. studenoga 2016.). O konačnoj verziji smjernica Zajednički odbor dogovorio se na trećem sastanku održanom 15. lipnja 2016.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Ovaj prijedlog nema učinak na proračun EU-a.
 2017/0162 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Europske unije i Republike Armenije o pojednostavnjenju izdavanja viza
 u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu
 Sporazuma
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a), u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Člankom 12. Sporazuma između Europske unije i Armenije o pojednostavnjenju izdavanja viza
 4
 („Sporazum”) uspostavlja se Zajednički odbor. Njime se posebno propisuje da Zajednički odbor mora pratiti provedbu Sporazuma.
 (2)Uredbom (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
 5
 uspostavljeni su postupci i uvjeti za izdavanje viza za potrebe tranzita kroz ili planiranog boravka na državnom području država članica u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.
 (3)Zajedničke smjernice potrebne su kako bi se osigurala potpuna usklađenost pri provedbi Sporazuma u konzulatima država članica te kako bi se razjasnio odnos između Sporazuma i odredaba ugovornih stranaka koje se nastavljaju primjenjivati na pitanja povezana s vizama koja nisu obuhvaćena Sporazumom.
 (4)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora o donošenju zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma.
 (5) Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine
 6
 . Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.
 (6)Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine
 7
 . Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.
 (7)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola (br. 22) o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba donijeti u ime Unije u Zajedničkom odboru osnovanom člankom 12. Sporazuma između Europske unije i Republike Armenije o pojednostavnjenju izdavanja viza, u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma, temelji se na nacrtu odluke zajedničkog odbora priloženom ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Sporazum između Europske Unije i Republike Armenije o pojednostavnjenju izdavanja viza, SL L 289, 31.10.2013., str. 2.
 (2)
 SL L 243 od 15.9.2009., str. 1.
 (3)
 Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.).
 (4)
 SL L 289, 31.10.2013., str. 2.
 (5)
 Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog Parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243 od 15.9.2009., str. 1.)
 (6)
 Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.).
 (7)
 Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine, SL L 64, 7.3.2002., str. 20.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 25.7.2017.
 COM(2017) 384 final
 PRILOG
 prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
 o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Europske unije i Republike Armenije o pojednostavnjenju izdavanja viza u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma
 NACRT
 ODLUKE br. .../201.. ZAJEDNIČKOG ODBORA
 OSNOVANOG SPORAZUMOM
 IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I REPUBLIKE ARMENIJE
 O POJEDNOSTAVNJENJU IZDAVANJA VIZA
 od....
 u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma
 ODBOR,
 uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Republike Armenije o pojednostavnjenju izdavanja viza
 1
 („Sporazum”), a posebno njegov članak 12.,
 budući da je Sporazum stupio na snagu 1. siječnja 2014.,
 ODLUČIO JE SLJEDEĆE:
 Članak 1.
 Zajedničke smjernice za provedbu Sporazuma između Europske unije i Republike Armenije o pojednostavnjenju izdavanja viza utvrđuju se u Prilogu ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Sastavljeno u...
 Za Europsku uniju
 Za Republiku Armeniju
 NACRT
 SMJERNICA
 ZA PROVEDBU
 SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I REPUBLIKE ARMENIJE
 O POJEDNOSTAVNJENJU IZDAVANJA VIZA
 Svrha je Sporazuma između Europske unije i Armenije o pojednostavnjenju izdavanja viza, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2014., na temelju uzajamnosti pojednostavniti postupke izdavanja viza građanima Armenije koje su namijenjene za boravak u trajanju od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana.
 Sporazumom se utvrđuju pravno obvezujuća prava i obveze u cilju pojednostavnjenja postupaka izdavanja viza za građane Armenije.
 Cilj je smjernica, koje je donio Zajednički odbor osnovan člankom 12. Sporazuma, osigurati usklađenu provedbu odredbi Sporazuma od strane diplomatskih misija i konzularnih ureda država članica. Smjernice nisu dio Sporazuma i stoga nisu pravno obvezujuće. Međutim, diplomatskom i konzularnom osoblju preporučuje se da ih se dosljedno pridržava pri provedbi odredbi Sporazuma.
 Smjernice će se ažurirati u okviru Zajedničkog odbora s obzirom na iskustvo stečeno u provedbi Sporazuma.
 Kako bi se osigurala trajna i usklađena provedba Sporazuma i u skladu s Poslovnikom Zajedničkog odbora za pojednostavnjenje izdavanja viza, stranke su se sporazumjele o tome da između formalnih sastanaka Zajedničkog odbora održavaju neformalne kontakte kako bi se bavile hitnim pitanjima. O tim pitanjima i neformalnim kontaktima bit će podnesena detaljna izvješća na sljedećem sastanku Zajedničkog odbora za pojednostavnjenje izdavanja viza.
 I.
 OPĆENITO
 1.1.
 Svrha i područje primjene
 Člankom 1. stavkom 1. Sporazuma određuje se sljedeće: Svrha ovog Sporazuma je pojednostavnjenje izdavanja viza za planirani boravak u trajanju od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana za građane Armenije.
 Sporazum se primjenjuje na sve građane Armenije koji podnesu zahtjev za vizu za kratkotrajni boravak, bez obzira na zemlju u kojoj borave.
 Sporazum se ne primjenjuje na osobe bez državljanstva koje imaju boravišnu dozvolu koju je izdala Armenija. Na tu se kategoriju osoba primjenjuju uobičajena pravila pravne stečevine EU-a u pogledu viza.
 Od 10. siječnja 2013. svi su građani EU-a i državljani država pridruženih Schengenskom prostoru izuzeti od obveze pribavljanja vize kad putuju u Armeniju na razdoblje od najviše 90 dana.
 Člankom 1. stavkom 2. Sporazuma određuje se sljedeće: Ako Armenija ponovno uvede obvezu pribavljanja vize za građane Unije ili određene kategorije građana Unije, ista pojednostavnjenja dodijeljena građanima Armenije na temelju ovog Sporazuma primjenjivala bi se automatski, na temelju uzajamnosti, na dotične građane Unije.
 1.2.
 Područje primjene Sporazuma
 Člankom 2. Sporazuma određuje se sljedeće:
 „1.
 Pojednostavnjenja viznih postupaka predviđena u ovom Sporazumu primjenjuju se na građane Armenije samo u mjeri u kojoj oni nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju zakona i drugih propisa Unije ili država članica, ovog Sporazuma ili drugih međunarodnih sporazuma.
 2.
 Nacionalno pravo Armenije ili država članica ili pravo Unije primjenjuju se na pitanja koja nisu obuhvaćena odredbama ovog Sporazuma, kao što su odbijanje izdavanja vize, priznavanje putnih isprava, dokazivanje dovoljnih sredstava za život i odbijanje ulaska i mjere protjerivanja.
 Ne dovodeći u pitanje njegov članak 10. (kojim se predviđa izuzeće od obveze pribavljanja vize za imatelje armenske diplomatske putovnice), Sporazumom se ne utječe na postojeća pravila o obvezama posjedovanja vize ili o izuzeću od posjedovanja vize. Na primjer, člankom 4. Uredbe Vijeća br. 539/2001
 2
 državama članicama dopušta se da od obveze pribavljanja vize, među ostalim kategorijama, izuzmu civilnu posadu zrakoplova i plovila.
 U tom kontekstu treba dodati da u skladu s člankom 21. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma
 3
 sve stranke te Konvencije moraju priznati vize za dugotrajni boravak i dozvole boravka koje su izdale druge stranke te Konvencije kao valjane za kratkotrajne boravke na njihovu državnom području. Sve stranke Konvencije prihvaćaju boravišne dozvole, vize D i vize za kratkotrajni boravak zemalja pridruženih Schengenu za ulazak i kratki boravak i obratno.
 Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća („Zakonik o vizama”)
 4
 primjenjuje se na sva pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom, poput određivanja stranke Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma nadležne za obradu zahtjeva za izdavanje vize, obrazloženja odbijanja izdavanja vize, prava žalbe protiv negativne odluke, općeg pravila o osobnom razgovoru s podnositeljem zahtjeva za vizu i pružanje informacija o zahtjevu za vizu. Nadalje, schengenska pravila
 5
 (poput odbijanja ulaska na državno područje, dokaza o dostatnim sredstvima za uzdržavanje itd.) i nacionalno pravo (poput priznavanja putnih isprava, mjera protjerivanja itd.) nastavljaju se primjenjivati na pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom.
 Čak i ako su uvjeti utvrđeni u Sporazumu ispunjeni, na primjer, u slučaju kada je podnositelj zahtjeva za vizu podnio dokazne isprave u pogledu svrhe putovanja za kategorije navedene u članku 4., izdavanje vize i dalje može biti odbijeno ako uvjeti utvrđeni u članku 6. Uredbe (EZ) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća
 6
 („Zakonik o schengenskim granicama”) nisu ispunjeni, odnosno ako osoba nema valjanu putnu ispravu, ako je izdano upozorenje u Schengenskom informacijskom sustavu (SIS), ako se smatra da osoba predstavlja prijetnju za javni poredak, unutarnju sigurnost itd.
 Ostale fleksibilnosti u izdavanju viza predviđene Zakonikom o vizama i dalje se primjenjuju. Na primjer, vize za višekratni ulazak s duljim rokom valjanosti (do pet godina) mogu se izdati za sve kategorije osoba osim onih navedenih u članku 5. Sporazuma ako su ispunjeni uvjeti predviđeni u Zakoniku o vizama (članak 24.). Jednako tako, odredbe Zakonika kojima se dopušta oslobađanje od plaćanja ili smanjenje vizne pristojbe nastavit će se primjenjivati (članak 16. stavci 5. i 6. Zakonika o vizama.).
 1.3.
 Vrste viza koje su obuhvaćene područjem primjene Sporazuma
 Člankom 3. točkom (d) Sporazuma „viza” se definira kao „dozvola koju izdaje država članica s ciljem prelaska preko državnog područja država članica ili namjeravanog boravka na državnom području država članica u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana“.
 Pojednostavnjenja omogućena Sporazumom primjenjuju se na jedinstvene vize koje su valjane za cjelokupno državno područje država članica te na vize s ograničenom područnom valjanošću (LTV)
 7
 .
 1.4.
 Izračun trajanja boravka odobrenog vizom
 Zakonikom o schengenskim granicama
 8
 pojam kratkotrajnog boravka utvrđuje se kako slijedi: „90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana, koje podrazumijeva uzimanje u obzir razdoblja od 180 dana koje prethodi svakom danu boravka”.
 Dan ulaska računat će se kao prvi dan boravka na državnom području država članica, a dan izlaska računat će se kao posljednji dan boravka na državnom području država članica. Pojam „bilo kojeg” podrazumijeva primjenu „pomičnog” referentnog razdoblja od 180 dana, uzimajući u obzir svaki dan boravka u posljednjem razdoblju od 180 dana, kako bi se provjerilo je li i dalje ispunjen zahtjev u pogledu boravka od 90 dana u razdoblju od 180 dana. To znači da se u slučaju odsutnosti na državnom području država članica u neprekinutom razdoblju od 90 dana dopušta novi boravak u trajanju do 90 dana.
 Definicija je na snazi od 18. listopada 2013. „Kalkulator kratkotrajnog boravka”, kojim se može koristiti za izračun razdoblja dopuštenog boravka prema novim pravilima, može se pronaći na sljedećoj adresi:
 http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_hr.htm
 .
 Primjer izračuna boravka na temelju nove definicije
 Osoba koja posjeduje vizu za više ulazaka u trajanju od 1 godine (18. travnja 2014. – 18.travnja 2015.) prvi put ulazi 19. travnja 2014. i ostaje 3 dana. Ta ista osoba zatim ponovno ulazi 18. lipnja 2014. i ostaje 86 dana. Kakvo je stanje na određene datume? Kada će ta osoba ponovno smjeti ući?
 Na dan 11. rujna 2014.: tijekom posljednjih 180 dana (16. ožujka 2014. – 11. rujna 2014.) osoba je boravila tri dana (19. – 21. travnja 2014.) plus 86 dana (18. lipnja 2014. – 11. rujna 2014.) = 89 dana = Nema prekoračenja boravka. Osoba može ostati još 1 dan.
 Na dan 16. listopada 2014.: osoba može ući i boraviti još tri dodatna dana. Na dan 16. listopada 2014. boravak od 19. travnja 2014. postaje nevažan (jer je izvan razdoblja od 180 dana); Na dan 17. listopada 2014. boravak od 20. travnja 2014. postaje nevažan (jer je izvan razdoblja od 180 dana itd.)
 Na dan 15. prosinca 2014.: osoba može ući i boraviti još 86 dana (dana 15. prosinca 2014. boravak na dan 18. lipnja 2014. postaje nevažan (jer je izvan razdoblja od 180 dana); na dan 16.prosinca 2014. boravak na dan 19. lipnja 2014. postaje nevažan itd.).
 1.5.
 Stanje u odnosu na države članice koje još u potpunosti ne primjenjuju schengensku pravnu stečevinu, države članice koje ne sudjeluju u zajedničkoj viznoj politici EU-a i pridružene zemlje
 Države članice koje su pristupile Uniji 2004. (Češka, Estonija, Cipar, Latvija, Litva, Mađarska, Malta, Poljska, Slovenija i Slovačka), 2007. (Bugarska i Rumunjska) i 2013. (Hrvatska) obvezane su Sporazumom od njegova stupanja na snagu.
 Bugarska, Hrvatska, Cipar i Rumunjska još uvijek ne provode u potpunosti schengensku pravnu stečevinu. Te će države članice nastaviti izdavati nacionalne vize čija je valjanost ograničena na njihovo državno područje. Nakon što budu u potpunosti provodile schengensku pravnu stečevinu, nastavit će s primjenom Sporazuma.
 Nacionalno pravo i dalje se, do datuma kada će te države članice započeti s potpunom primjenom schengenske pravne stečevine, primjenjuje na sva pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom. Od tog datuma, schengenska pravila/nacionalno pravo primjenjivat će se na pitanja koja nisu uređena ovim Sporazumom.
 Bugarska, Hrvatska, Cipar i Rumunjska ovlašteni su priznati boravišne dozvole, vize D i vize za kratkotrajni boravak, koje su izdale stranke Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma i pridružene zemlje za kratke boravke na njihovu području
 9
 .
 U skladu s člankom 21. Konvencije o provedbi schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama, sve stranke Konvencije moraju priznati vize za dugotrajni boravak i boravišne dozvole koje su te stranke izdale kao valjane za kratkotrajne boravke na njihovu području. One prihvaćaju boravišne dozvole, vize D i vize za kratkotrajni boravak pridruženih zemalja za ulazak i kratki boravak i obratno.
 Sporazum se ne primjenjuje na Dansku, Irsku i Ujedinjenu Kraljevinu, ali obuhvaća zajedničke izjave da je poželjno da te države članice sklope bilateralne sporazume o pojednostavnjenju izdavanja viza s Armenijom.
 Iako su pridruženi schengenskom prostoru, Island, Lihtenštajn, Norveška i Švicarska nisu obvezani Sporazumom. Međutim, Sporazum sadržava zajedničku izjavu o tome da je poželjno da te zemlje pridružene Schengenu s Armenijom bez odgode sklope bilateralne sporazume o pojednostavnjenju izdavanja viza.
 1.6.
 Sporazum/bilateralni sporazumi
 Člankom 13. Sporazuma određuje se sljedeće:
 Ovaj Sporazum od stupanja na snagu ima prvenstvo pred odredbama bilo kojeg bilateralnog ili multilateralnog sporazuma ili aranžmana sklopljenog između pojedinih država članica i Armenije, u mjeri u kojoj odredbe potonjih sporazuma ili aranžmana pokrivaju pitanja koja uređuje ovaj Sporazum.
 Od datuma stupanja na snagu Sporazuma, odredbe važećih bilateralnih sporazuma između država članica i Armenije o pitanjima obuhvaćenima Sporazumom prestale su se primjenjivati. U skladu s pravom EU-a, države članice moraju poduzeti potrebne mjere kako bi uklonile neusklađenosti između svojih bilateralnih sporazuma i Sporazuma.
 Ako država članica sklopi bilateralni sporazum ili dogovor s Armenijom o pitanjima koja nisu obuhvaćena Sporazumom, taj sporazum ili dogovor i dalje će se primjenjivati nakon stupanja na snagu Sporazuma.
 II.
 SMJERNICE O POSEBNIM ODREDBAMA
 2.1.
 Nova pravila koja se primjenjuju na sve podnositelje zahtjeva za vizu
 Važno: Podsjeća se da niže navedena pojednostavnjenja povezana s pristojbama za obradu zahtjeva za vizu, trajanjem postupka obrade zahtjeva za izdavanje vize, odlaskom u slučaju krađe ili gubljenja dokumenata i produljenja važenja vize u iznimnim okolnostima primjenjuje se na sve armenske podnositelje zahtjeva za vizu i nositelje viza, uključujući primjerice turiste.
 2.1.1.
 Pristojba za izdavanje vize
 Člankom 6. stavkom 1. Sporazuma određuje se sljedeće:
 1.Pristojba za obradu zahtjeva za vizu iznosi 35 EUR.
 U skladu s člankom 6. stavkom 1. naknada za obradu zahtjeva za izdavanje vize iznosi 35 EUR. Ta naknada primjenjivat će se na sve podnositelje zahtjeva za vizu iz Armenije (uključujući turiste) i odnosi se na vize za kratkotrajni boravak, neovisno o broju ulazaka u zemlju.
 Člankom 6. stavkom 2. Sporazuma određuje se sljedeće: (napomena: eventualni provedbeni dogovori prikazuju se nakon svake kategorije)
 2.
 Ne dovodeći u pitanje stavak 3. ovog članka, naknade za obradu zahtjeva za izdavanje vize ne naplaćuju se sljedećim kategorijama građana:
 (a)
 umirovljenicima;
 Kako bi iskoristili oslobođenje od naknade za ovu kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o svojem umirovljeničkom statusu, npr. umirovljeničku knjižicu ili potvrdu o primanju mirovine. Oslobođenje od naknade nije opravdano u slučajevima u kojima je svrha putovanja plaćena djelatnost.
 (b)
 djeci mlađoj od 12 godina;
 Kako bi se iskoristilo pravo na oslobađanje od plaćanja pristojbe za ovu kategoriju, podnositelji zahtjeva moraju priložiti dokaze o dobi.
 (c)
 članovima nacionalnih i regionalnih vlada te ustavnih i vrhovnih sudova ako nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju ovog Sporazuma;
 Članovima regionalnih vlada smatraju se članovi teritorijalne uprave, tj. guverneri regija (marzpet) i njihovi zamjenici te gradonačelnik Yerevana i njegov zamjenik. Kako bi iskoristili oslobođenje od naknade za ovu kategoriju, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o svojem položaju koje su izdala armenska tijela.
 (d)
 osobama s invaliditetom i osobama koje ih prate, ako je potrebno;
 Kako bi iskoristili oslobođenje od naknade za ovu kategoriju, trebalo bi predočiti dokaze o tome da oba podnositelja zahtjeva za vizu pripadaju ovoj kategoriji. U slučaju invaliditeta, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti liječničku potvrdu kojom se potvrđuje invaliditet. U slučajevima u kojima je invaliditet podnositelja zahtjeva očit (slijepe osobe, osobe bez udova), prihvatljivo je vizualno utvrđivanje invaliditeta u konzularnom uredu za vize.
 U opravdanim slučajevima zahtjev za izdavanje vize može podnijeti predstavnik ili skrbnik osobe s invaliditetom.
 (e)
 bliskim srodnicima – bračnom drugu, djeci (uključujući posvojenu), roditeljima (uključujući skrbnike), djedovima i bakama ili unucima – građana Armenije koji zakonito borave na državnom području država članica ili građana Unije koji borave na državnom području države članice čiji su državljani;
 (f)
 članovima službenih izaslanstava, uključujući stalne članove službenih izaslanstava koji, na temelju službenog poziva naslovljenog na Armeniju, sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije;
 (g)
 đacima, studentima i postdiplomskim studentima i učiteljima koji ih prate, a koji putuju za potrebe studija ili stručne izobrazbe, uključujući programe razmjene i aktivnosti povezane sa školom;
 (h)
 novinarima i tehničkom osoblju koje ih prati u profesionalnom svojstvu;
 Kako bi iskoristili pravo na oslobođenje od plaćanja naknade iz ove kategorije, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o članstvu u profesionalnoj novinarskoj ili medijskoj organizaciji – veza s člankom 4. Sporazuma i točkom 2.2.1. podtočkom (e) Sporazuma.
 (i)
 sudionicima međunarodnih sportskih događaja te osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu;
 Navijači se neće smatrati osobama u pratnji.
 (j)
 predstavnicima organizacija civilnog društva i osobama koje pozivaju neprofitne organizacije armenske zajednice registrirane u državama članicama, prilikom putovanja za potrebe stručnog usavršavanja, seminara, konferencija, uključujući u okviru programa razmjene ili panarmenskih programa potpore i programa potpore u zajednici;
 Kako bi iskoristili pravo na oslobođenje od plaćanja naknade iz ove kategorije, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o članstvu u organizacijama civilnog društva ili neprofitnim organizacijama – veza s člankom 4. Sporazuma.
 (k)
 osobama koje sudjeluju u znanstvenim, akademskim, kulturnim ili umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene;
 (l)
 osobama koje su podnijele dokaze o potrebi svog putovanja iz humanitarnih razloga, među ostalim zbog hitnog liječenja i osobama koje prate takve osobe, ili zbog prisustvovanja sahrani bliskog srodnika ili posjete teško bolesnom bliskom srodniku.”.
 Navedene kategorije osoba u potpunosti su oslobođene od plaćanja naknade. Osim toga, od naknade se također oslobađaju u skladu s člankom 16. stavkom 4. Zakonika o vizama sljedeće kategorije osoba:
 -istraživači koji putuju unutar Europske unije u svrhu provođenja znanstvenog istraživanja kako je utvrđeno u Preporuci 2005/761/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. rujna 2005.,
 -predstavnici neprofitnih organizacija stari 25 godina ili mlađi koji sudjeluju na seminarima, konferencijama, sportskim, kulturnim ili obrazovnim događanjima koja organiziraju neprofitne organizacije.
 Kako je navedeno u članku 16. stavku 6. Zakonika o vizama u pojedinačnim slučajevima, svota vizne pristojbe koja se naplaćuje, može se ne naplatiti ili umanjiti, ako to pridonosi promidžbi kulturnih ili sportskih interesa ili interesa u području vanjske politike, razvojne politike ili drugim područjima važnog javnog interesa ili iz humanitarnih razloga.
 U članku 16. stavku 7. Zakonika o vizama navodi se da se vizna pristojba naplaćuje u eurima, u nacionalnoj valuti treće zemlje ili u valuti koja se uobičajeno koristi u trećoj zemlji u kojoj je podnesen zahtjev. Pristojba se ne vraća osim u slučajevima da zahtjev nije dopušten ili konzulat nije nadležan.
 Kako bi se izbjegao nesklad koji bi mogao prouzročiti trgovanje vizama, države bi članice u Armeniji trebale osigurati slične pristojbe za sve armenske podnositelje zahtjeva za vizu kad se ona naplaćuje u stranoj valuti.
 U skladu s člankom 16. stavkom 8. Zakonika o vizama armenskim se podnositeljima zahtjeva izdaje potvrda o uplaćenoj viznoj pristojbi.
 Člankom 6. stavkom 3. Sporazuma određuje se sljedeće:
 3.
 Ako država članica surađuje s vanjskim pružateljem usluga u cilju izdavanja vize, taj vanjski pružatelj usluga može naplaćivati naknadu za uslugu. Ta naknada treba biti razmjerna troškovima vanjskog pružatelja usluga u obavljanju njegovih zadaća i ne smije biti viša od 30,00 eura. Države članice zadržavaju mogućnost da svi podnositelji zahtjeva podnesu svoje zahtjeve izravno kod svojih konzulata.
 Kada je riječ o modalitetima suradnje s vanjskim pružateljima usluga, u članku 43. Zakonika o vizama navode se detaljne informacije o zadaćama.
 2.1.2.
 Trajanje postupaka za obradu zahtjeva za izdavanje vize
 Člankom 7. Sporazuma određuje se sljedeće:
 1.
 Diplomatske misije i konzularni uredi država članica odlučuju o zahtjevu za izdavanje vize u roku od 10 kalendarskih dana od dana primitka zahtjeva i dokumenata koji se zahtijevaju za izdavanje vize.
 2.
 Razdoblje donošenja odluke o zahtjevu za izdavanje vize može se produljiti do 30 kalendarskih dana u pojedinačnim slučajevima, posebno kada je potrebno dodatno preispitivanje zahtjeva.
 3.
 Razdoblje donošenja odluke o zahtjevu za izdavanje vize može se skratiti na dva radna dana ili manje u hitnim slučajevima.
 Odluka o zahtjevu za izdavanje vize donijet će se, u načelu, u roku od 10 kalendarskih dana od datuma podnošenja zahtjeva za izdavanje vize koji je dopušten.
 To se razdoblje može produljiti na najviše 30 kalendarskih dana u pojedinačnim slučajevima, posebno kada je potrebno zahtjev dodatno razmotriti ili u slučaju zastupanja kada su konzultirana tijela zastupane države članice.
 Svi ti rokovi počinju teći tek kada je priložena dokumentacija u cijelosti, odnosno od dana primitka zahtjeva za izdavanje vize zajedno s popratnom dokumentacijom.
 U načelu, za diplomatske misije i konzularne urede koji imaju sustav zakazivanja sastanaka vremensko razdoblje potrebno za dobivanje termina sastanka ne uračunava se u vrijeme obrade. Na to pitanje i ostale praktične upute za podnošenje zahtjeva za vizu primjenjuju se opća pravila utvrđena u Zakoniku o vizama (članak 9.).
 Na temelju članka 7. stavka 4. Sporazuma u slučaju kad je za podnošenje zahtjeva potrebno zakazati termin sastanka, taj se sastanak, u pravilu, održava u roku od dva tjedna od dana kada je sastanak zatražen.
 U opravdanim hitnim slučajevima (kada zahtjev za izdavanje vize nije mogao biti podnesen ranije zbog razloga koje podnositelj zahtjeva za vizu nije mogao predvidjeti) konzulat može podnositeljima zahtjeva dopustiti da podnesu zahtjev bez sastanka ili se sastanak dogovara odmah.
 Pri zakazivanju sastanka trebalo bi uzeti u obzir moguću hitnost koju je istaknuo podnositelj zahtjeva za vizu. Odluku o skraćivanju vremena za donošenje odluke o zahtjevu za izdavanje vize donosi konzularni službenik.
 2.1.3. Produljenje vize u iznimnim okolnostima
 Člankom 9. Sporazuma određuje se sljedeće:
 Građanima Armenije koji zbog više sile ili humanitarnih razloga ne mogu napustiti državno područje država članica do datuma navedenog u svojim vizama besplatno se produljuje rok važenja vize, u skladu sa zakonodavstvom koje primjenjuje država članica primateljica, na razdoblje potrebno za njihov povratak u državu u kojoj borave.
 U odnosu na mogućnost produljenja važenja vize u slučajevima opravdanih osobnih razloga, kada nositelj vize nije u mogućnosti napustiti područje države članice do datuma navedenog na naljepnici vize, odredbe članka 33. Zakonika o vizama primjenjivat će se sve dok su u skladu sa Sporazumom. Stoga, u skladu sa Sporazumom produljenje vize besplatno je u slučaju više sile ili humanitarnih razloga.
 2.2. Nova pravila koja se primjenjuju na određene kategorije podnositelja zahtjevâ za vizu
 2.2.1.
 Dokazne isprave o svrsi putovanja
 Za kategorije osoba navedene u članku 4. stavku 1. Sporazuma tražit će se samo navedene dokazne isprave u pogledu svrhe putovanja. Kako je navedeno u članku 4. stavku 3. neće se tražiti druga opravdanja, pozivi ili potvrde povezani sa svrhom putovanja. Međutim, to ne znači oslobođenje od obveze osobnog pojavljivanja radi podnošenja zahtjeva za izdavanje vize i popratnih dokumenata koji se odnose primjerice na sredstva za uzdržavanje.
 Ako u pojedinačnim slučajevima i dalje bude postojala sumnja u vjerodostojnost dokumenta kojim se dokazuje svrha putovanja, podnositelja zahtjeva za vizu može se na temelju članka 21. stavka 8. Zakonika o vizama pozvati na dodatan detaljni razgovor u veleposlanstvo/konzulat, u kojem ga se može ispitati u pogledu stvarne svrhe posjeta ili namjere povratka. U takvim pojedinačnim slučajevima podnositelj zahtjeva za vizu može predati dodatne dokumente ili ih iznimno može zatražiti konzularni službenik. Zajednički odbor pomno će pratiti to pitanje.
 Na kategorije osoba koje se ne spominju u članku 4. (npr. turisti) i dalje se primjenjuju opća pravila u pogledu dokumenata kojima se dokazuje svrha putovanja. Isto se odnosi i na dokumente povezane s pristankom roditelja za putovanja djece mlađe od 18 godina.
 Schengenska pravila ili nacionalno pravo primjenjivat će se na pitanja koja nisu obuhvaćena ovim Sporazumom, kao što su priznavanje putnih isprava i jamstava u pogledu povratka i dostatnih sredstava za život.
 U načelu, originalni dokument iz članka 4. stavka 1. Sporazuma prilagat će se zajedno sa zahtjevom za izdavanje vize. Međutim, konzulat može početi obradu zahtjeva za izdavanje vize na temelju faksa ili preslike dokumenta. Ipak, konzulat može zatražiti izvornik dokumenta u slučaju podnošenja prvog zahtjeva za izdavanje vize, a zatražit će ga u pojedinačnim slučajevima u kojima postoji sumnja.
 Članak 4. – Dokazne isprave u pogledu svrhe putovanja
 1.Za sljedeće kategorije građanina Armenije sljedeće su isprave dostatne za opravdavanje svrhe njihova putovanja u drugu stranku:
 (a)
 za bliske srodnike – bračne drugove, djecu (uključujući posvojenu), roditelje (uključujući skrbnike), djedove i bake, unuke – koji su u posjetu građanima Armenije koji zakonito borave u državama članicama, ili građanima Europske unije koji borave na državnom području države članice čiji su državljani:
 –
 pisani zahtjev osobe domaćina;
 Ovom točkom uređuje se situacija bliskih rođaka iz Armenije koji putuju u države članice radi posjećivanja građana Armenije koji zakonito borave na području država članica ili građana Europske unije koji borave na području države članice čiji su državljani.
 Nadležno tijelo mora dokazati vjerodostojnost potpisa pozivatelja u skladu s nacionalnim zakonodavstvom zemlje boravka. Poziv trebaju potvrditi nadležna tijela. U slučaju diplomata, tehničkog i administrativnog osoblja i drugih službenika koje u države članice upućuje Vlada Republike Armenije vjerodostojnost potpisa potvrđuje se pismom ili verbalnom notom koju izdaje načelnik diplomatskog predstavništva ili konzularnog ureda.
 (b)
 za članove službenih izaslanstava uključujući stalne članove takvih izaslanstava koji, na temelju službenog poziva naslovljenog na Armeniju, sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događajima koje na državnom području neke države članice organiziraju međuvladine organizacije:
 –
 pismo nadležnog tijela Armenije kojim se potvrđuje da je podnositelj zahtjeva član njegova izaslanstva odnosno stalni član njegova izaslanstva koji putuje na državno područje druge stranke kako bi sudjelovao na navedenim događajima, popraćeno primjerkom službenog poziva
 Ime podnositelja zahtjeva mora biti navedeno u dopisu koji je izdalo nadležno tijelo, a kojim se potvrđuje da je ta osoba dio delegacije koja putuje na državno područje druge stranke kako bi sudjelovala na službenom sastanku. Ime podnositelja zahtjeva ne mora biti navedeno i u službenom pozivu za sudjelovanje na sastanku, iako to može biti slučaj ako je službeni poziv upućen određenoj osobi.
 Ta se odredba primjenjuje na članove službenih delegacija, neovisno o vrsti putovnice koju imaju.
 (c)
 za učenike, studente, postdiplomske studente i učitelje u pratnji koji putuju za potrebe studija ili stručne izobrazbe, uključujući u okviru programa razmjene, te druge aktivnosti povezane sa školom:
 –
 pisani zahtjev ili potvrda o upisu sveučilišta, visoke škole ili škole domaćina, ili studentska iskaznica ili potvrda o tečaju koji će osoba pohađati
 Studentska iskaznica prihvaća se kao opravdanje svrhe putovanja samo ako su je izdali sveučilište, viša škola ili škola domaćin na kojima će se pohađati studij ili stručno usavršavanje.
 (d)
 za osobe koje putuju iz zdravstvenih razloga i osobe koje su u potrebnoj pratnji:
 –
 službeni dokument zdravstvene ustanove kojim se potvrđuje nužnost zdravstvene skrbi u toj ustanovi i potreba postojanja pratnje te dokaz o dostatnim financijskim sredstvima za plaćanje liječenja.
 Podnijet će se dokument zdravstvene ustanove kojim se potvrđuju tri točke (nužnost zdravstvene skrbi u toj ustanovi, potreba za pratnjom te dokaz o dostatnim financijskim sredstvima za plaćanje liječenja, poput dokaza o unaprijed plaćenim troškovima).
 (e)
 za novinare i tehničko osoblje koje ih prati zbog obavljanja posla:
 –
 potvrda ili drugi dokument koji je izdala profesionalna organizacija ili poslodavac podnositelja zahtjeva kojim se dokazuje da je dotična osoba kvalificirani novinar i u kojem se izjavljuje da je svrha putovanja novinarski posao ili kojim se dokazuje da je on/ona član tehničkog osoblja koje prati novinara u profesionalnom svojstvu;
 Ovom kategorijom nisu obuhvaćeni slobodni novinari i njihovi asistenti.
 Moraju se predočiti potvrda ili dokument kojima se dokazuje da je podnositelj zahtjeva profesionalni novinar ili osoba koja ga prati u svojstvu stručnjaka i izvorni dokument koji je izdao njegov poslodavac u kojem se navodi da je svrha putovanja novinarski posao ili pomaganje pri takvom poslu.
 U Armeniji postoji nekoliko profesionalnih organizacija koje predstavljaju interese skupina novinara ili osoba koje ih prate u svojstvu stručnjaka i koje mogu izdati potvrde kojima se dokazuje da je osoba profesionalni novinar ili osoba koja ga prati u svojstvu stručnjaka u određenom području. Kako bi ocijenili stručni status tih organizacija konzulati se mogu poslužiti internetskom stranicom
 www.e-register.am
 . Konzulati mogu prihvatiti i potvrdu koju je izdao poslodavac podnositelja zahtjeva.
 (f)
 za sudionike međunarodnih sportskih događaja i osobe koje ih prate u profesionalnom svojstvu:
 –
 pisani zahtjev organizacije domaćina, nadležnih tijela, nacionalnih sportskih federacija ili nacionalnih olimpijskih odbora države članice;
 Popis osoba u pratnji ako je riječ o međunarodnim sportskim događajima bit će ograničen na one koji događaju prisustvuju u svojstvu stručnjaka: trenere, masere, menadžere, zdravstveno osoblje i voditelje sportskih klubova. Navijači se stoga neće smatrati osobama u pratnji.
 (g)
 za poslovne ljude i predstavnike poslovnih organizacija:
 –
 pisani zahtjev pravne osobe ili poduzeća domaćina, organizacije ili ureda ili podružnice takve pravne osobe ili poduzeća, državnih ili lokalnih tijela država članica ili organizacijskih odbora ili trgovinskih ili industrijskih izložbi, konferencija i simpozija koji se održavaju na državnom području jedne od država članica, a koji poziv potvrđuju nadležna tijela u skladu s nacionalnim zakonodavstvom;
 Kako bi utvrdili postojanje poslovne organizacije konzulati se mogu poslužiti internetskom stranicom www.e-register.am.
 (h)
 za članove profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima:
 –
 pisani zahtjev organizacije domaćina kojim se potvrđuje da dotična osoba sudjeluje na događaju;
 (i)
 za predstavnike organizacija civilnog društva i osobe koje su pozvale neprofitne organizacije armenske zajednice registrirane u državama članicama kada putuju za potrebe stručne izobrazbe, seminara, konferencija, uključujući one u okviru programa razmjene ili panarmenskih programa potpore i programa potpore u zajednici:
 –
 pisani zahtjev organizacije domaćina, potvrda da osoba zastupa organizaciju civilnog društva ili sudjeluje u aktivnostima panarmenskih programa potpore i programa potpore u zajednici i potvrda iz odgovarajućeg registra o osnivanju te organizacije koju izdaje državno tijelo u skladu s nacionalnim zakonodavstvom;
 Mora se predočiti dokument organizacije civilnog društva kojim se potvrđuje da podnositelj zahtjeva predstavlja tu organizaciju.
 Nadležno armensko državno tijelo koje izdaje potvrdu o osnivanju organizacije civilnog društva jest Ministarstvo pravosuđa.
 Registar u koji se registriraju potvrde o osnivanju organizacija civilnog društva jest Državni registar pravnih osoba. Ministarstvo pravosuđa upravlja elektroničkom bazom podataka o nevladinim organizacijama koja je dostupna putem internetske stranice /https://www.e-register.am/ Ministarstva pravosuđa.
 Pojedinačni članovi organizacija civilnog društva nisu obuhvaćeni Sporazumom.
 (j)
 za osobe koje sudjeluju u znanstvenim, akademskim, kulturnim ili umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene:
 –
 pisani zahtjev organizacije domaćina o sudjelovanju u aktivnostima;
 (k)
 za vozače koji pružaju usluge međunarodnog prijevoza robe i osoba na državna područja država članica u vozilima registriranima u Armeniji:
 –
 pisani zahtjev nacionalnog udruženja (unije) prijevoznika Armenije za međunarodni cestovni promet u kojem se navodi svrha, itinerar, trajanje i učestalost putovanja.
 Armensko nacionalno udruženje prijevoznika nadležno za izdavanje pisanog zahtjeva profesionalnim vozačima jest Udruženje prijevoznika Armenije za međunarodni cestovni promet(AIRCA).
 (l)
 za sudionike službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi prijatelji i drugi lokalni subjekti:
 –
 pisani zahtjev voditelja uprave/gradonačelnika tih gradova ili lokalnih vlasti;
 Voditelj uprave/gradonačelnik grada ili drugog lokaliteta koji je nadležan za izdavanje pisanog zahtjeva voditelj je uprave/gradonačelnik grada domaćina ili drugog lokaliteta u kojem će se odvijati aktivnost prijateljskog povezivanja. Ova kategorija obuhvaća samo službene aktivnosti prijateljskog povezivanja.
 (m)
 za posjetitelje vojnih i civilnih groblja:
 –
 službeni dokument kojim se potvrđuje postojanje i očuvanje groba te obiteljski ili drugi odnosi između podnositelja zahtjeva i pokopanog.
 U Sporazumu se ne navodi trebaju li prethodno navedeni službeni dokument izdati tijela zemlje u kojoj se nalazi grob ili tijela zemlje boravišta osobe koja želi posjetiti grob. Trebalo bi prihvatiti da nadležna tijela obiju zemalja mogu izdati takve službene dokumente.
 Potrebno je predočiti prethodno navedeni službeni dokument kojim se potvrđuje postojanje i održavanje groba te obiteljska ili druga veza između podnositelja zahtjeva i pokopane osobe.
 Važno: Sporazumom se ne stvaraju nova pravila o odgovornosti za fizičke ili pravne osobe koje izdaju pisani zahtjev. U slučaju lažnog izdavanja takvih zahtjeva primjenjuje se relevantno pravo EU-a / nacionalno pravo.
 2.2.2.
 Izdavanje viza za višekratni ulazak
 U slučajevima u kojima podnositelj zahtjeva za vizu mora često putovati na državno područje država članica vize za kratkotrajni boravak mogu se izdati za više posjeta, pod uvjetom da ukupno trajanje tih posjeta ne prelazi 90 dana u razdoblju od 180 dana.
 Člankom 5. Sporazuma određuje se sljedeće:
 1.
 Diplomatske misije i konzularni uredi država članica izdaju vize za višekratni ulazak s rokom važenja do 5 godina za sljedeće kategorije građana:
 (a)
 bračni drugovi, djeca (uključujući posvojenu) koja su mlađa od 21 godine ili su uzdržavana i roditelji (uključujući skrbnike), koji posjećuju građane Armenije koji zakonito borave u državama članicama ili građane Unije koji borave na državnom području države članice čiji su državljani;
 (b)
 članovi nacionalnih i regionalnih vlada te ustavnih i vrhovnih sudova ako nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju ovog Sporazuma, u izvršavanju svojih dužnosti;
 (c)
 stalni članovi službenih izaslanstava koji će na temelju službenog poziva naslovljenog na Armeniju redovito sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije.
 Odstupajući od navedenog, ako su potreba ili namjera u pogledu čestog ili redovitog putovanja jasno ograničene na kraće razdoblje, važenje vize za višekratni ulazak ograničuje se na to razdoblje, osobito ako je:
 –
 u slučaju osoba iz točke (a), rok važenja ovlaštenja za zakoniti boravak građana Armenije koji zakonito borave u Europskoj uniji,
 –
 u slučaju osoba iz točke (b), njihov mandat,
 –
 u slučaju osoba iz točke (c), rok važenja statusa stalnog člana službenog izaslanstva,
 kraći je od pet godina.”
 Uzimajući u obzir profesionalni status tih kategorija osoba ili njihovo obiteljsko srodstvo s građaninom Armenije koji zakonito boravi na području država članica ili s državljaninom EU-a koji boravi u državi članici čiji je državljanin, opravdano je odobriti im vizu za višekratni ulazak s rokom valjanosti do pet godina ili ograničenu na mandat ili njihov zakoniti boravak ako isti traju kraće od 5 godina.
 Osobe koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma moraju predočiti dokaz o zakonitom boravku domaćina.
 Kad je riječ o osobama koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (b) Sporazuma, trebalo bi izdati potvrdu o njihovu profesionalnom statusu i o trajanju njihova mandata.
 Ova se odredba neće primjenjivati na osobe koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (b) Sporazuma ako su one Sporazumom izuzete od zahtjeva za vizu, tj. ako su nositelji diplomatske putovnice.
 Osobe koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (c) Sporazuma moraju predočiti dokaz o svojem trajnom statusu člana delegacije i o potrebi redovitog sudjelovanja u sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili programima razmjene.
 Ako su potreba ili namjera u pogledu čestog ili redovitog putovanja jasno ograničene na kraće razdoblje, rok valjanosti vize za višekratni ulazak ograničava se na duljinu tog razdoblja.
 2.
 Diplomatska i konzularna predstavništva država članica izdaju vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti od jedne godine sljedećim kategorijama osoba, pod uvjetom da su tijekom prethodne godine dobili barem jednu vizu i iskoristili je u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države koju posjećuju:
 (a) članovi službenih izaslanstava koji na temelju službenog poziva naslovljenog na Armeniju redovito sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije;
 (b) predstavnici organizacija civilnog društva i osobe koje pozivaju neprofitne organizacije armenske zajednice registrirane u državama članicama, prilikom putovanja u države članice za potrebe stručnog usavršavanja, seminara, konferencija, uključujući one u okviru programa razmjene ili panarmenskih programa potpore i programa potpore u zajednici;
 (c) članovi profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima, a koji redovito putuju u države članice;
 (d) osobe koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim ili umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene, a koje redovito putuju u države članice;
 (e) studenti i postdiplomski studenti koji redovito putuju za potrebe studija ili stručne izobrazbe, uključujući u okviru programa razmjene;
 (f) sudionici službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi prijatelji i drugi lokalni subjekti;
 (g) osobe kojima su potrebne redovite posjete iz zdravstvenih razloga i osobe koje ih prate;
 (h) novinari i tehničko osoblje koje ih prati zbog obavljanja posla.
 (i) poslovnim ljudima i predstavnicima poslovnih organizacija koji redovito putuju u države članice;
 (j) sudionicima međunarodnih sportskih događaja i osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu;
 (k) vozači koji pružaju usluge međunarodnog prijevoza robe i osoba na državna područja država članica u vozilima registriranima u Armeniji.
 Odstupajući od prve rečenice, u slučajevima kada je potreba ili namjera čestog ili redovitog putovanja očito ograničena na kraće razdoblje, rok važenja vize za višekratni ulazak ograničen je na to razdoblje.
 Vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti od godinu dana izdat će se gore navedenim kategorijama ako je podnositelj zahtjeva za vizu u protekloj godini (12 mjeseci) dobio barem jednu vizu i iskoristio je u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države koju je posjetio (na primjer, osoba nije prekoračila dopušteni boravak) te ako postoje razlozi za traženje vize za višekratni ulazak.
 U slučajevima u kojima nije opravdano izdati vizu s rokom važenja od godine dana, na primjer, ako je trajanje programa razmjene kraće od godine dana ili osoba ne treba putovati cijelu godinu dana, rok važenja vize bit će kraći od godine dana, pod uvjetom da su ispunjeni ostali uvjeti za izdavanje vize.
 3.
 Diplomatske misije i konzularni uredi država članica izdaju vize za višekratni ulazak s rokom važenja od najmanje 2 godine i najviše 5 godina za kategorije osoba iz stavka 2. ovog članka, pod uvjetom da su se tijekom prethodne dvije godine koristili jednogodišnjim vizama za višekratni ulazak u skladu s propisima o ulasku i boravku posjećene države, osim ako su potreba ili namjera u pogledu čestog ili redovitog putovanja jasno ograničene na kraće razdoblje, u kojem slučaju se rok važenja vize za višekratni ulazak ograničuje na to razdoblje.
 4. Ukupno trajanje boravka osoba iz stavaka od 1. do 3. ovog članka ne smije prelaziti 90 dana u razdoblju od 180 dana na državnom području država članica.
 Vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti od dvije do pet godina izdat će se kategorijama navedenima u članku 5. stavku 2. Sporazuma, pod uvjetom da su tijekom protekle dvije godine (24 mjeseca) iskoristili dvije jednogodišnje vize za višekratni ulazak u skladu sa zakonima o ulasku i boravku na državnom području država koje posjećuju i da su razlozi za traženje izdavanja vize za višekratni ulazak još uvijek valjani. Treba napomenuti da će se viza čiji je rok valjanosti od 2 do 5 godina izdati samo ako su podnositelju zahtjeva za vizu tijekom prethodne dvije godine izdane dvije vize čija je valjanost godinu dana, a ne kraća, i ako se tim vizama koristio u skladu s propisima o ulasku i boravku na području jedne ili više država članica koje je posjetio. Diplomatske misije i konzularni uredi na temelju procjene svakog zahtjeva za vizu odlučivat će o roku valjanosti tih viza tj. roku od 2 do 5 godina.
 Ne postoji obveza izdavanja vize za višekratni ulazak ako podnositelj zahtjeva nije iskoristio prethodno izdanu vizu.
 2.2.3.
 Nositelji diplomatskih putovnica
 Člankom 10. Sporazuma određuje se sljedeće:
 1.
 Građani Armenije koji su imatelji važeće diplomatske putovnice mogu bez viza ulaziti, napuštati i prelaziti preko državnih područja država članica.
 2.
 Osobe iz stavka 1. ovog članka mogu boraviti bez vize na državnim područjima država članica tijekom razdoblja koje ne prelazi 90 dana u razdoblju od 180 dana.
 Postupci koji se odnose na upućivanje diplomata u države članice nisu obuhvaćeni Sporazumom. Primjenjuje se uobičajeni postupak akreditacije.
 III.
 SURADNJA U POGLEDU PUTNIH ISPRAVA
 U Zajedničkoj izjavi priloženoj Sporazumu stranke su suglasne da bi Zajednički odbor osnovan na temelju članka 12. Sporazuma trebao ocijeniti utjecaj razine sigurnosti odgovarajućih putnih isprava na funkcioniranje Sporazuma. S tim ciljem stranke su se suglasile da će se uzajamno redovito obavještavati o mjerama poduzetima za sprečavanje širenja putnih isprava, razvoj tehničkih vidova sigurnosti putnih isprava te mjerama koje se odnose na postupak provjeravanja identiteta osoba prilikom izdavanja putnih isprava.
 IV.
 STATISTIKA
 Kako bi se Zajedničkom odboru osnovanom Sporazumom omogućilo učinkovito praćenje Sporazuma, diplomatske misije i konzularni uredi država članica trebaju Komisiji svakih šest mjeseci dostavljati statističke podatke. Po mogućnosti trebali bi biti razvrstani po mjesecima i sadržavati podatke o:
 - broju svake vrste viza izdanih za različite kategorije obuhvaćene Sporazumom,
 -broju odbijenih zahtjeva za vizu za različite kategorije obuhvaćene Sporazumom,
 -broju izdanih viza za višekratni ulazak,
 -rokovima valjanosti izdanih viza za višekratni ulazak;
 -broju viza izdanih bez plaćanja pristojbe za različite kategorije obuhvaćene Sporazumom.
 (1)
 SL L 289, 30.10.2013., str. 2.-11.
 (2)
 Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, SL L 81 od 21.3.2001., koja je posljednji put izmijenjena Uredbom (EU) 1289/2013 od 11.12.2013., SL L 347, 20.12.2013., str. 74.
 (3)
 SL L 239, 22.9.2000., str. 19.
 (4)
 Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog Parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243 od 15.9.2009., str. 1.).
 (5)
 Uredba (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama), SL L 77, 23.3.2016., str. 1.
 (6)
 Uredba (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama), SL L 77, 23.3.2016., str. 1.
 (7)
 Vidjeti članke 2., 24. i 25. Zakonika o vizama.
 (8)
 Vidjeti posebno izmjene koje su donesene Uredbom (EU) br. 610/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 182, 29.6.2013., str 1.)
 (9)
 Odluka br. 565/2014/EU od 15. svibnja 2014. koja je stupila na snagu 16.6.2014., kojom se Bugarskoj, Cipru, Hrvatskoj i Rumunjskoj odobrava jednostrano priznavanje samo jedinstvenih viza za kratkotrajni boravak koje vrijede za dva ili više ulazaka te viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola izdanih u državama strankama Schengenskog sporazuma i viza s ograničenom teritorijalnom valjanošću nositeljima putovnica koje su izdane u Kosovu, kao i nacionalnih viza i boravišnih dozvola koje je izdala Hrvatska kao isprave jednakovrijedne svojim nacionalnim vizama i za tranzit i za planirane boravke na njezinu državnom području koji ne prelaze 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Bugarska, Cipar, Hrvatska i Rumunjska od 14.7.2014. mogu primjenjivati nova pravila kojima se zamjenjuju odluke br. 895/2006/EZ od 14. lipnja 2006. i br. 582/2008 EZ od 17. lipnja 2008.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 6.12.2008
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 313/33
 Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.10.2008 — TridonicAtco v. SMHV (Intelligent Voltage Guard)
 (Asia T-297/07) (1)
 (Yhteisön tavaramerkki - Hakemus kuviomerkin Intelligent Voltage Guard rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi - Ehdoton hylkäysperuste - Erottamiskyvyn puuttuminen - Asetuksen (EY) N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)
 (2008/C 313/58)
 Oikeudenkäyntikieli: saksa
 Asianosaiset
 Kantaja: TridonicAtco GmbH & Co. KG (Dornbirn, Itävalta) (edustajat: aluksi asianajaja L. Wiltschek, sittemmin asianajajat L. Wiltschek ja E. Tremmel)
 Vastaaja: Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) (asiamies: A. Poch)
 Oikeudenkäynnin kohde
 Kanne, joka on nostettu SMHV:n toisen valituslautakunnan 31.5.2007 tekemästä päätöksestä (asia R 108/2007-2), joka koskee hakemusta kuviomerkin Intelligent Voltage Guard rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi
 Tuomiolauselma
 1)
 Kanne hylätään.
 2)
 TridonicActo GmbH & Co. KG velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 (1) EUVL C 235, 6.10.2007.