type: other

text:
Att arbeta med barn och unga som har adhd. Agenda. Åhörarkopior på: habilitering.se/adhd-center - PDF
 Download "Att arbeta med barn och unga som har adhd. Agenda. Åhörarkopior på: habilitering.se/adhd-center"
 1 Att arbeta med barn och unga som har adhd Jennifer Almqvist Leg. psykolog Agenda 1. Vad är adhd? 2. Hur vanligt är det? 3. Vilka upptäcks? 4. Vad innebär svårigheterna? 5. Vad vet vi om hjärnan och adhd? 6. Vilka strategier finns för att underlätta? 7. Sammanfattning Åhörarkopior på: habilitering.se/adhd-center Informationsmaterial Tidigare föreläsningar 1
 2 Kärnsymtom vid adhd Ouppmärksamhet (koncentrationssvårigheter) Impulsivitet Hyperaktivitet/Bristande aktivitetsreglering Skapar stora problem i det vardagliga livet Hjärnans dirigent Olika former av adhd Adhd, kombinerad form Adhd, huvudsakligen ouppmärksam form (Add) Adhd, huvudsakligen hyperaktivimpulsiv form Adhd ser olika ut Stor variation mellan olika individer Tar sig olika uttryck i olika åldrar Miljön kan INTE orsaka adhd, men svårighetsgraden och hur det utvecklas beror till viss del på omgivningen 2
 3 Minst ett barn i varje klass Drygt 5% av alla skolbarn uppfyller diagnoskriterierna för adhd Ytterligare cirka 5 % har adhdproblematik av lindrigare slag Vilka upptäcks? Flickor/kvinnor: Troligen underdiagnostiserade Det dröjer ofta längre tills de får diagnos Likartad symtombild, men symtomen tolkas olika av omgivningen Föräldrar ser ofta mer svårigheter än lärare Add: Personer med add upptäcks ofta senare än personer med adhd Ouppmärksamhet Svårt att: Viljemässigt koncentrera sig på sådant som upplevs som enahanda och tråkigt Medvetet rikta uppmärksamheten på det väsentliga och bortse från det ovidkommande Viljemässigt hålla kvar uppmärksamheten till dess en uppgift är slutförd eller man lyssnat färdigt Styra tillbaka uppmärksamheten 3
 4 Bristande aktivitetsreglering Svårt att: Mobilisera och upprätthålla energi för en uppgift man inte är motiverad för Hushålla med energin så den räcker Styra och reglera aktivitetsnivån så det blir lagom och ändamålsenligt t.ex: Varva ner för att kunna somna på kvällen Komma igång på morgonen Impulsivitet Svårt att: Låta bli att reagera på varje impuls Stanna upp och tänka efter innan man agerar Låta sig styras av tidigare erfarenheter, regler eller framtida konsekvenser Planera och agera långsiktigt och målinriktat Tåla motgångar och behärska sina känsloreaktioner Andra utmärkande drag Ojämn prestationsförmåga Stor skillnad mellan bra och dåliga dagar Bristande automatisering av vardagsrutiner Bristande tidsuppfattning Skjuter upp saker Svårt att hålla ordning Bristande problemlösningsförmåga 4
 5 Orsaker Bakgrunden är neurologisk och ofta ärftlig Komplikationer under graviditet och förlossning, rökning under graviditet samt mycket låg födelsevikt kan också bidra Brister i uppväxtmiljön kan inte orsaka adhd Nedsatt aktivitet i hjärnans frontallober Hjärnans dirigent = Exekutiva funktioner Förmåga till självstyrning - att målinriktat planera, organisera, genomföra och utvärdera resultatet av en handling Arbetsminne: Att kunna hålla flera saker i huvudet samtidigt för att kunna utföra en mentalt krävande uppgift 5
 6 Anpassa krav Acceptera att det finns en funktionsnedsättning Ställ krav efter förmåga, inte endast efter årskull Prioritera vad är viktigast just nu? Betrakta som ett yngre barn ibland Ta hänsyn till stress och trötthet Dra av 30 % från ålder 6 åring - 4 år 9 åring - 6 år 12 åring - 8 år 16 åring - 11 år 18 åring - 13 år 20 åring - 14 år Energikostnader Fel frukost Bussen är försenad Läraren är sjuk Matteprov Fel frukost Bussen är försenad Läraren är sjuk Matteprov Rast Vad jobbar du med nu? Rast Vad jobbar du med nu? Barn med adhd Barn utan adhd 6
 7 Energikrävande situationer Nya situationer Otydlighet i vad som förväntas Människor Förändringar Röriga miljöer med många sinnesintryck Att inte förstå sammanhang eller mening Att passa tider Fel kravnivå Kartlägga energiåtgång TAR ENERGI GER ENERGI Personer Platser Aktiviteter Vad tar och ger energi under skolveckan? Måndag Tisdag Onsdag Torsdag Fredag Svenska Idrott NO SO Matte Matte Rast Svenska Rast Rast Rast SO Rast Engelska Svenska NO Lunch Engelska Lunch Lunch Lunch Bild Lunch Bild SO Slöjd Svenska Matte Idrott Slöjd Musik 7
 8 Relationsvågen - Regler - Gränssättning + Goda stunder + Positiv uppmärksamhet + Uppmuntran + Samarbete Relationsvågen - Tjat - Konflikter - Pådrivning - Gränssättning + Uppmuntran Uppmuntran och beröm Var specifik - tala om vad som var bra Uppmärksamma små framsteg Var snabb - i direkt anslutning Undvik att kombinera beröm med kritik Hitta många sätt att ge positiv uppmärksamhet 8
 9 Välja sina strider - korgar att sortera i Situationer som är farliga eller inte förhandlingsbara: Situationer som jag vill problemlösa kring med barnet: Situationer som jag för tillfället väljer att inte uppmärksamma: Vad gör jag med den gula korgen? Barn/tonåringar uppför sig om de kan Konflikter som återkommer beror ofta på färdighetsbrister och krav som inte är anpassade T.ex. så kan barn/tonåringar med adhd ha svårt att: se alternativa lösningar ta andras perspektiv hantera frustration stoppa sig hantera övergångar Problemlös tillsammans med barnet/tonåringen Gemensam problemlösning varför då? Ökar förståelsen Tränar förmågan till problemlösning Gör det lättare att komma överens med trotsiga barn/tonåringar (de blir delaktiga i besluten) Kan underlätta i kommunikationen om jobbiga saker 9
 10 OBS! När gemensam problemlösning ska övas: Välj inte den svåraste situationen att problemlösa kring! Avskalad kommunikation En sak i taget Undvik frågor och inte- uppmaningar Ge betänketid Uppmärksamma när en uppmaning följs Ta hänsyn till begränsad uthållighet Testa hur långa pass som är rimliga Öva steg för steg lite längre stund Korta pass med tydlig början och slut Bygg in pauser med rörelse Hitta motivation genom att koppla till intressen 10
 11 Skapa struktur Saker som svarar på frågorna: - Vad ska jag göra? - När ska jag göra det? - Var? - Hur? - Med vem? Schema Scheman över vad som kommer att hända under: En dag En vecka En månad Använd färger och bilder Hjälp att arbeta självständigt Avgränsa och tydliggör uppgiften Förklara vad uppgiften går ut på Dela upp steg för steg Anvisningar skriftligt/bildstöd Ge återkommande feedback 11
 12 Att uppfatta tid Synliggör tiden med hjälpmedel Koppla till en specifik aktivitet Gör tidstester Hemsidor och webutbildningar - skola SPSM:s (Specialpedagogiska skolmyndigheten) Studiepaket NPF: Tipsbanken- Portal för pedagogisk personal: Attentions skolportal: for-dig-som-jobbar-i-skolan/ Hemsidor Adhd-center: Riksförbundet Attention: riks.se/ Special nest: Kunskapsguiden: ri/teman/adhd2014/sidor/default.aspx 12
 13 Litteratur Carlsson-Kendall, Gunilla (2015). Elever med neuropsykiatriska svårigheter vad gör vi och varför? Studentlitteratur Carlsson-Kendall, Gunilla (2012). Förstå och arbeta med ADHD. Natur & Kultur Edfeldt, David (2015). Utmaningar i förskolan - Att förebygga problemskapande beteenden. Gothia Fortbildning AB Forster, Martin (2009). Fem gånger mer kärlek. Natur & Kultur Sjölund A, Jahn C, Lindgren A, Reuterswärd M (2017). Autism och ADHD i skolan. Natur & Kultur. Litteratur Greene, Ross W. (2016). Vilse i skolan hur vi kan hjälpa barn med beteendeproblem att hitta rätt. Studentlitteratur Sjölund, Anna & Henriksson W, Lena (2015). Skolkompassen. Gothia Fortbildning Wallin, Annika (2016). Att göra studiesituationen tillgänglig för vuxna med ADHD. Specialpedagogiska skolmyndigheten Norén, Nina & Forsberg, Karin (2016). Goda exempel få det att funka för elever med NPF i skolan. Attention Riks Litteratur på engelska Barkley RA (2006) Attention Deficit Hyperactivity Disorder. A Handbook of Diagnosis and Treatment. The Guilford Press Brown, T (2013). A new understanding of ADHD in children and adults: Executive function impairments. Routledge. Pfiffner, Linda (2011) All about ADHD the Complete Practical Guide for Classroom. TeachersScholastic Teaching Resources 13
 Litteratur och webbplatser om adhd Allmänt om adhd Ett barn i varje klass om ADHD och DAMP Gillberg, Christopher (2013), Studentlitteratur. Författaren har genom mångårig forskning och kliniskt arbete
 Verktyg för utvärdering och kartläggning
 Verktyg för att utvärdera och kartlägga 2019-03-18 Verktyg för utvärdering och kartläggning Lågaffektivt bemötande och tydliggörande pedagogik, del 2 Leg. psykolog David Franzén Plan för idag 1 2 3 Repetition
 Åhörarkopior. psykologi.se/material/ Lågaffektivt bemötande. Reflektion. Lågaffektivt bemötande Anton Sjögren leg.
 Åhörarkopior www.pedagogisk psykologi.se/material/ Anton Sjögren leg. Psykolog Barn- & Ungdomspsykiatri Skola Rädda Barnen Traumautbildare Egen verksamhet anton@rovasjogren.se 073-0301337 Erik Rova leg.
 Johan Långström leg. Psykolog BUP Skola. Rova & Sjögren. Rova & Sjögren. Böcker. Böcker
 Johan Långström leg. Psykolog BUP Skola johan@rovasjogren.se 070-65 88 432 1 Rova & Sjögren Elevhälsa och Skolpsykologverksamhet Handledning och konsultation Föreläsningar och utbildningar Rova & Sjögren
 Vilka är ni? Lågaffektivt bemötande
 Innehåll idag 09.00 10.15 Lågaffektivt bemötande - Introduktion och principer 10.15 10.45 Paus 10.45 12.00 - Principer fortsatt 12.00 13.00 Lunch 13.00 14.30 - Metoder för lågaffektivt bemötande 14.30
 Elever som utmanar - strategier och verktyg för ökad inkludering
 Elever som utmanar - strategier och verktyg för ökad inkludering Vilka är vi? Jenny Lindqvist: Utbildad 1-7 lärare, Ma/No Utbildad speciallärare med inriktning matematik Arbetat som klasslärare i F-9 Startat
 Innehåll idag. Lågaffektivt bemötande. Vad är bemötande? Erik Rova leg. Psykolog
 Erik Rova leg. Psykolog Ungdomsmottagning Skola Projekt Vuxenpsykiatrin Egen verksamhet erik@rovasjogren.se 070-2363200 Lågaffektivt bemötande Syfte med dagen: Ge en gemensam teoretisk bas Ge exempel på


type: wikipedia

text:
Hiilidioksidi, molekyylikaavaltaan CO2, on hiilestä ja hapesta koostuva kemiallinen yhdiste. Normaaliolosuhteissa hiilidioksidi on hajuton, väritön, myrkytön ja huonosti reagoiva kaasu. Hiilidioksidi on suurina pitoisuuksina terveydelle haitallista. Puhtaana kaasuna se syrjäyttää hapen ja voi tukehduttaa ihmisen.
 Hiilidioksidia esiintyy Maan ilmakehässä luontaisesti pieninä pitoisuuksina. Hiilidioksidin pitoisuus ilmakehässä on vaihdellut luontaisesti eri aikakausina, ollen ennen teollistumista noin 0,028 % eli 280 miljoonasosaa tilavuudesta. Vuoden 2019 lopulla ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on keskimäärin 0,04 % (411 ppm).
 Hiilidioksidia syntyy hiilipitoisten aineiden palamistuotteena, kuten palaessa sekä soluhengityksessä. Hiilidioksidin lähteitä ovat myös tulivuorien purkaukset, kuumat lähteet, geysirit ja sitä vapautuu karbonaattikivistä.
 Kasvit käyttävät hiilidioksidia raaka-aineena orgaanisten yhdisteiden valmistuksessa eli yhteyttämisessä. Hiilidioksidi sisältää painon mukaan 27 % hiiltä, ja siinä on lähes kaikki ilmakehässä esiintyvä hiili, jos muun muassa kivihiilen, turpeen ja puun polttamisessa syntyviä PAH-yhdisteitä ei oteta huomioon.
 Hiilidioksidi on merkittävin ihmistoiminnan tuottama kasvihuonekaasu. Hiilidioksidi on merkittävä ilmastoa lämmittävä kasvihuonekaasu, koska se päästää näkyvän valon lävitseen, mutta absorboi voimakkaasti infrapuna- eli lämpösäteilyä. Yhden henkilön verestä siirtyy ulkoilmaan hiilidioksidia pääasiassa hengityksen kautta noin 200 ml minuutissa (8 mmol).
 Löytöhistoria
 Hiilidioksidin löytäjänä on pidetty Jan Baptist van Helmontia (1577–1644). Koska puuhiilen palaessa syntynyt tuhka painoi vain pienen osan alkuperäisen puuhiilen painosta, hän päätteli, että loppuosa siitä muuttui kaasuksi ja poistui ilmaan. Tälle kaasulle hän antoi nimen "metsäkaasu" (gas sylvestre). Tarkemmin sen ominaisuuksia tutki Joseph Black, joka vuonna 1756 havaitsi sitä muodostuvan kuumennettaessa magnesia albaa eli magnesiumkarbonaattia. Hän kutsui sitä "sitoutuneeksi ilmaksi". Vuonna 1778 Joseph Priestley havaitsi, että tätä kaasua sisältävässä vedessä kasvit tuottivat "deflogistoitunutta ilmaa" eli happea, mikä havainto pian johti fotosynteesin luonteen selvittämiseen. Samoihin aikoihin Antoine Laurent Lavoisier selvitti palamisen luonteen ja osoitti, että tämä kaasu on hiilen ja hapen yhdiste.
 Ominaisuudet
 Hiilidioksidimolekyyli (O=C=O) on lineaarinen, ja siinä on kaksi kaksoissidosta. Hiilidioksidilla ei ole sähköistä dipolimomenttia.
 Vesi pystyy liuottamaan normaaliolosuhteissa hieman yli oman tilavuutensa verran hiilidioksidia. Osa liuenneesta hiilidioksidista muuttuu hiilihapoksi.
 Normaalin ilmanpaineen vallitessa hiilidioksidi ei esiinny nesteenä missään lämpötilassa, vaan se muuttuu suoraan kiinteäksi alle −78 °C:n lämpötiloissa. Nesteenä se voi esiintyä vain, kun paine on vähintään 5,2 baaria. Kiinteää hiilidioksidia kutsutaan kuivajääksi tai "hiilihappojääksi".
 Hiilidioksidi ei ylläpidä palamista, joten sitä voidaan käyttää sammuttimissa. Vastaavasti se ei myöskään ylläpidä hengitystä, joten liian suurina pitoisuuksina hiilidioksidi aiheuttaa tukehtumisen, tajuttomuuden ja kuoleman.
 Käyttö
 Hiilidioksidia käytetään teollisuudessa muun muassa elintarvikkeiden jäähdytyksessä ja pakastamisessa, virvoitusjuomien hiilihapotuksessa sekä elintarvikkeiden suojakaasupakkaamisessa. Hiilidioksidikaasua käytetään myös juoma-, pesu-, prosessi- ja jäteveden käsittelyssä, selluteollisuudessa massan pesun tehostuksessa, mäntyöljyn valmistuksessa, kutistusliitoksissa, putkenjäädytyksessä, hiilidioksidilannoituksessa kasvihuoneissa sekä eläinten tainnutuksessa. Koska hiilidioksidikaasu on kemiallisesti inerttiä, sitä käytetään hapettumissuojauksessa, hitsaussuojakaasuissa, laserkaasuissa, palojen ja räjähdysten ehkäisyssä ja palonsammutuksessa. Hiilidioksidia käytetään myös lääkkeellisessä karbogeenissa (lääkkeellisen hapen ja lääkkeellisen hiilidioksidin seos). Lisäksi hiilidioksidia käytetään kirurgisissa leikkauksissa.
 Kuivajää
 Lämpötilassa −78,5 °C hiilidioksidikaasu härmistyy kiinteäksi hiilidioksidijääksi eli hiilihappojääksi (”kuivajääksi”). Hiilidioksidijää on kätevä jäähdytin, koska se muuttuu lämmetessään suoraan kaasuksi, eikä se siten kastele pintoja. Paljain käsin kosketeltuna kuivajää aiheuttaa iholle palovamman kaltaisia vaurioita.
 Hiilidioksidijään ja veden avulla voidaan synnyttää "savua" esimerkiksi elokuvia ja esityksiä varten. Kuivajäätä valmistettiin ensi kertaa vuonna 1825, kun avattiin nestemäistä suurpaineista hiilidioksidia sisältävä säiliö. Säiliöistä karkasi kaasumaista hiilidioksidia ja sinne jäi kuivajäätä.
 Biologia
 Orgaanisten yhdisteiden hapetus, toisin sanoen hengitys, on monen eliölajin, kuten eläinten, energianlähde. Tällöin niissä oleva hiili yhtyy ilman hapen kanssa hiilidioksidiksi vapauttaen samalla energiaa. Samoin tapahtuu myös, kun orgaaninen aines palaa täydellisesti. Kasvit ja muut auringonvalosta energiansa saavat eliöt, alkutuottajat, puolestaan sitovat auringonvalon energiaa yhteyttäessään ja varastoivat sen orgaanisiin yhdisteisiin, lähinnä hiilihydraatteihin. Rakennusaineeksi tarvitaan hiilidioksidin hiiltä, ja sivutuotteena ilmaan vapautuu happea. Näin hiili kiertää ilmasta alkutuottajiin, alkutuottajista ravintoketjun muihin osiin ja lopulta taas ilmakehään.
 Hiilidioksidi ilmakehässä
 Globaali näkökulma
 Ilmakehän hiilidioksidi on välttämätön edellytys kasvien fotosynteesille ja muiden auringonvaloa hyödyntävien autotrofien elintoiminnoille. Hiilidioksidin keskimääräinen pitoisuus maan ilmakehässä on vaihdellut huomattavasti maapallon eri geologisina aikakausina. Vuonna 2008 pitoisuus oli mittausten mukaan noin 385 ppm, mutta esiteollisella ajalla (noin 1800-luvun alkuun saakka) pitoisuus pysyi 260–280 ppm:n tasolla noin kymmenen tuhannen vuoden ajan. Merenpohjan sedimenteistä ja kasvien fossiileista tehtyjen mittausten perusteella on voitu arvioida, että esimerkiksi 150–200 miljoonaa vuotta sitten hiilidioksidin pitoisuus oli kuitenkin ilmeisesti paljon nykyistä korkeampi, yli 2 000 ppm, ja 400–600 miljoonaa vuotta sitten ajoittain jopa yli 5 000 ppm.
 Hiilidioksidi on kasvihuonekaasu, eli sen määrän lisääntyminen ilmakehässä kasvattaa maapallon lämpötilaa. Fossiilisten polttoaineiden käyttö nostaa ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta, kun syvällä maaperässä ollut hiili poltettaessa muuttuu hiilidioksidiksi ja siirtyy ilmakehään. Ihmistoiminta lisää ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta ja lämmittää ilmastoa silloin kun poltetaan öljyä, maakaasua, hiiltä ja muita fossiilisia polttoaineita.
 Jos CO2-pitoisuus nousisi yli 450 ppm, Grönlanti ja läntinen Antarktis todennäköisesti sulaisivat. Tämä nostaisi merten pintaa noin 6 metriä, sillä nykyisin jäätiköt ovat osin maa-alueiden päällä, eivätkä siten vaikuta pinnan tasoon. Kun hiilidioksiditaso oli ennen teollista vallankumousta 280 ppm, vuonna 2008 se oli jo 385 ppm ja nousee 2 ppm joka vuosi.
 Hiilidioksidi hengitysilmassa
 Ilmakehässä maanpinnan tuntumassa hiilidioksidia on noin 0,039 % eli 390 ppm kaikista kaasuista . Ympäristöministeriön ohje hiilidioksidin enimmäispitoisuudelle sisäilmassa tavanomaisissa sääoloissa ja huonetilan käyttöaikana on 1 200 ppm. Lyhytaikaisen altistumisen alle 2 % (20 000 ppm) hiilidioksidipitoisuuksille ei ole todettu aiheuttavan haitallisia terveysvaikutuksia. Työpaikoilla hyväksyttävä altistusraja 8 tunnin työpäivän aikana on 5 000 ppm.
 Hiilidioksidin määrää sisäilmassa voidaan pitää ihmisestä peräisin olevien epäpuhtauksien esiintymisen indikaattorina, mikä määrittää ilmanvaihdon tarpeen, mutta ei sinänsä kerro hiilidioksidin haitallisista määristä.
 On huomattava, että kasvipohjaiset polttoaineet (puutähde, mustalipeä) eivät lisää ilmakehän hiilidioksidikuormaa, jos samoille paikoille kasvatetaan uudelleen metsää. Vuosina 2000–2006 Suomen hiilidioksidipäästöt kasvoivat 20,7 %. Polttoainekohtainen päästöjen kasvu oli hiilellä 58 % ja turpeella 31 %.
 Katso myös
 Bosch-reaktio
 Hiilisuboksidi
 Luettelo valtioiden hiilidioksidipäästöistä henkeä kohti
 Kioton pöytäkirja
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Hiilidioksidi – Onnettomuuden vaaraa aiheuttavat aineet -turvallisuusohjeet
 Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): Hiilidioksidi
 Hiilidioksidi ja kasvihuoneilmiö – Opetushallitus
 Ilmastosivut
 Hiilidioksidin määrä ilmakehässä kasvaa rajusti YLE 11.9.2007
 PubChem: Carbon Dioxide
 Human Metabolome Database: Carbon dioxide
 KEGG: Carbon dioxide
 Pherobase: Semiochemical – CO2
 Hiiliyhdisteet
 Kasvihuonekaasut
 Oksidit
 Säilöntäaineet
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 12.1.2018
 COM(2018) 19 final
 2018/0004(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.Priekšlikuma priekšmets
 Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO) saistībā ar paredzēto civilās aviācijas jomas aktu ar juridiskām sekām pieņemšanu.
 2.Priekšlikuma konteksts
 2.1.Čikāgas konvencija
 Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) tika izveidota ar Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju (Čikāgas konvenciju), ko 1944. gadā parakstīja Čikāgā un kas stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī. Visas Eiropas Savienības dalībvalstis ir minētās konvencijas līgumslēdzējas puses un tādējādi arī ICAO locekles. Savienība nav Čikāgas konvencijas līgumslēdzēja puse, bet tai ICAO ir novērotājas statuss.
 2.2.Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija
 ICAO pieņem starptautiskos aviācijas standartus, jo īpaši attiecībā uz aviācijas drošumu, aeronavigāciju un gaisa satiksmes pārvaldību, vidi, aviācijas drošību, gaisa transporta ekonomisko attīstību, pasažieru tiesībām un ērtībām. Uz šiem aspektiem attiecas Lisabonas līguma noteikumi, un tie galvenokārt ir Eiropas Savienības kompetencē. ES mērķis ir pēc iespējas nodrošināt saskaņotību ar starptautiskajiem civilās aviācijas standartiem.
 2.3.Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā paredzētie akti ar juridiskām sekām
 ICAO vispārējos norādījumus katrā no iepriekš minētajām jomām pieņem ICAO asamblejā; šie norādījumi attiecas uz trīs gadu laikposmu līdz nākamajai ICAO asamblejai.
 Ir ierosināts, ka ES nostāja ICAO tiek pieņemta atbilstīgi divu līmeņu pieejai. Padomes lēmumā ir izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un norādījumi vairākiem gadiem – katram ICAO trīs gadu laikposmam. Vēlāk šī nostāja Komisijas neoficiālajos dokumentos, kuri jāapspriež attiecīgajā ES Padomes struktūrā, tiek pielāgota katrai ICAO padomes sesijai. Šo pieeju pašreiz īsteno attiecībā uz citām starptautiskām organizācijām, piemēram, attiecībā uz Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komiteju
 1
 .
 3. Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā
 Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt Savienības nostāju ICAO pašreizējā trīs gadu laikposmā, kurā tiek īstenota ICAO darba programma 2016.–2019. gadam saskaņā ar ICAO asamblejas 39. sesijas ieteikumiem un secinājumiem.
 Komisija ierosina iepriekš minēto divu līmeņu pieeju sakarā ar ICAO lēmumu pieņemšanas procesa īpatnībām. ICAO padome ir pārvaldības struktūra, kas atbild par aktu ar juridiskām sekām pieņemšanu ICAO. Saskaņā ar ICAO iekšējiem noteikumiem ICAO padomes locekļi, ICAO padomes priekšsēdētājs un ICAO ģenerālsekretārs visus dokumentus var iesniegt 10 dienas līdz 24 stundas (atkarībā no dokumenta veida) pirms ICAO padomes sesijas. Vienīgi šajā laikposmā visi iesniegtie dokumenti ir pieejami un Komisija var veikt to analīzi nolūkā sagatavot Savienības nostāju jautājumos, kas ir ES kompetencē un tiks apspriesti ICAO padomē. Laikposms starp brīdi, kad dokumenti ir pieejami, un ICAO padomes sesiju ir pārāk īss un tāpēc tajā nav iespējams sagatavot un pieņemt Padomes lēmumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktu.
 Tāpēc tiek ierosināts pieņemt Padomes lēmumu, pamatojoties uz LESD 218. panta 9. punktu, ar kuru nosaka ES nostāju pašreizējā trīs gadu laikposmā, un attiecībā uz katru ICAO padomes sesiju papildināt to, izmantojot Komisijas neoficiālos dokumentus.
 Šis priekšlikums ir saderīgs ar ES politiku civilās aviācijas jomā, jo īpaši attiecībā uz civilās aviācijas drošumu, aeronavigāciju un gaisa satiksmes pārvaldību, vidi, aviācijas drošību, gaisa transporta ekonomisko attīstību, pasažieru tiesībām un ērtībām.
 4. Juridiskais pamats
 4.1.Procesuālais juridiskais pamats
 4.1.1.Principi
 LESD 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
 LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras vai nolīguma dalībniece
 2
 .
 Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
 3
 .
 4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 ICAO ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Čikāgas konvenciju.
 Akti, kurus ICAO ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā civilās aviācijas tiesiskā regulējuma saturu. Tas skaidrojams ar to, ka ICAO pieņemtie standarti ir piemērojami saskaņā ar Čikāgas konvenciju, izņemot, ja līgumslēdzēja valsts ziņo ICAO par atšķirībām (Čikāgas konvencijas 38. pants). Turklāt ES mērķis ir pēc iespējas nodrošināt saskaņotību ar starptautiskajiem civilās aviācijas standartiem.
 Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.
 Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
 4.2.Materiālais juridiskais pamats
 4.2.1.Principi
 Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, lēmums, ko pieņem atbilstoši LESD 218. panta 9. punktam, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.
 Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.
 4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Ar paredzētajiem aktiem iecerēts sasniegt mērķus un tiem ir komponenti kopējās transporta politikas un Savienības vides politikas jomā. Šie paredzēto aktu aspekti ir nesaraujami saistīti un neviens nav pakārtots otram.
 Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi: LESD 100. panta 2. punkts un 191. pants.
 4.3.Secinājums
 Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 100. panta 2. punktam un 191. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.
 2018/0004 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 191. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Saskaņā ar Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (Čikāgas konvencijas) 47. pantu Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) var pieņemt starptautiskos aviācijas standartus, jo īpaši attiecībā uz civilās aviācijas drošumu, aeronavigāciju, gaisa satiksmes pārvaldību, vidi, aviācijas drošību, gaisa transporta ekonomisko attīstību, pasažieru tiesībām un ērtībām.
 (2)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā, jo tā pieņem tiesību aktus, kas var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu civilās aviācijas jomā saturu.
 (3)Tā kā ICAO iekšējie noteikumi, jo īpaši ICAO padomes reglaments, liedz iespēju laikus noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu, šajā gadījumā ir efektīvi šādu nostāju noteikt vairākiem gadiem, kurā tiek ietverti vadošie principi un norādījumi kopā ar tās ikgadējiem precizējumiem. Tajā pašā laikā lielākā daļa no ICAO apspriestajiem tematiem skar jautājumus, uz kuriem attiecas ICAO darba programma, ko nosaka tās asambleja, kura norisinās reizi trijos gados. Tāpēc konkrētajos ICAO apstākļos ir iespējams noteikt vispārēju nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā.
 (4)Savienības nostāja būtu jādefinē saskaņā ar mērķiem, ko Savienība saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 191. pantu tiecas sasniegt saistībā ar Savienības kopējo transporta politiku un vides politiku nolūkā veicināt drošu, efektīvu, darbojošos, atvērtu, ekonomiski izdevīgu un videi nekaitīgu gaisa transporta sistēmu.
 (5)Padomes Lēmumā (ES) 2016/915
 4
 noteikta nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz starptautisku aktu, kurš jāizstrādā ICAO struktūrās, kurš ir paredzēts, lai no 2020. gada īstenotu vienotu globālu tirgus pasākumu attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām, un kura elementi vēl tiek apspriesti ICAO. Savienības nostāja attiecībā uz šo jautājumu būtu jāregulē vienīgi ar Lēmumu (ES) 2016/915, jo šajā sakarā tas ir precīzāks nekā šis lēmums,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO), ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir izklāstīta I pielikumā.
 Minēto nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata, jo īpaši, lai atspoguļotu ICAO 40. asamblejas rezultātus.
 2. pants
 Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ICAO padomes sesijās, ikgadējā precizēšana notiek saskaņā ar II pielikumu.
 3. pants
 Nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, pauž dalībvalstis, Savienības interesēs kopīgi rīkojoties ICAO struktūrās, un saskaņā ar Savienības novērotājas statusu atbalsta Komisija.
 4. pants
 Šis lēmums neskar Lēmumu (ES) 2016/915.
 5. pants
 Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 (1)
 Padomes 2016. gada 14. marta Lēmums (ES) 2016/381 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā (OV L 72, 17.3.2016., 53.–56. lpp.).
 (2)
 Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.
 (3)
 Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61.-64. punkts.
 (4)
 Padomes 2016. gada 30. maija Lēmums (ES) 2016/915 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz starptautisku aktu, kurš jāizstrādā ICAO struktūrās un kurš ir paredzēts, lai no 2020. gada īstenotu vienotu globālu tirgus pasākumu attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām (OV L 153, 10.6.2016., 32.–34. lpp.).
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 12.1.2018
 COM(2018) 19 final
 PIELIKUMI
 dokumentam
 priekšlikums Padomes Lēmumam
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā
 I PIELIKUMS
 NOSTĀJA, KAS SAVIENĪBAS VĀRDĀ JĀIEŅEM STARPTAUTISKAJĀ CIVILĀS AVIĀCIJAS ORGANIZĀCIJĀ
 Pamatprincipi
 Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO) dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs:
 (a)rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt saistībā ar aviācijas politiku, proti, veicina drošu, efektīvu, darbojošos, atvērtu, ekonomiski izdevīgu un videi nekaitīgu gaisa transporta sistēmu;
 (b)sekmē reģionālās sadarbības un reģionālo aviācijas sistēmu pilnveidošanu un sniedz atbalstu, lai ICAO un tās līgumslēdzējas valstis minētās sistēmas atzītu, kā arī sekmē to integrēšanu ICAO satvarā;
 (c)veicina tādu noteikumu un politiku izstrādi, kas nodrošina drošus gaisa pārvadājumus un pienācīgu pārraudzību pār drošības noteikumiem;
 (d)veicina efektīvu, darbojošos un sadarbspējīgu aeronavigācijas sistēmu izstrādi un ieviešanu saskaņā ar globālo aeronavigācijas plānu un aviācijas sistēmas bloku atjauninājumiem (ASBU);
 (e)veicina drošas gaisa transporta sistēmas izveidi, kas ir aizsargāta pret nelikumīgu iejaukšanos;
 (f)veicina gaisa transporta attīstību, vienlaikus nodrošinot tā ietekmes uz klimatu un vidi ierobežošanu vai samazināšanu;
 (g)veicina klimata un vides noteikumu izstrādi un atbalsta aktīvāku rīcību attiecībā uz saistībām, kuras Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes nolīgumu;
 (h)veicina tādas vides izveidi, kurā starptautiskais gaisa transports var attīstīties atvērtā, liberalizētā un globālā tirgū un turpināt augt, nekaitējot drošumam, drošībai un videi, un vienlaikus nodrošina attiecīgo aizsardzības pasākumu ieviešanu;
 (i)veicina ICAO globālo atbalstīšanas satvaru un atbalsta tā īstenošanu;
 (j)turpina atbalstīt drošas, efektīvas, ekonomiski izdevīgas un videi nekaitīgas globālās gaisa transporta sistēmas izveidi visās ICAO līgumslēdzējās valstīs, tostarp, ja nepieciešams, izmantojot tehnisko palīdzību un spēju veidošanas pasākumus.
 Orientējoši norādījumi
 Dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, cenšas atbalstīt šādas ICAO darbības:
 1.
 lai nodrošinātu tādu noteikumu un politikas izstrādi, kas nodrošina drošus gaisa pārvadājumus un pienācīgu pārraudzību pār drošības noteikumiem:
 (a)atbalsta globāla aviācijas drošuma plāna (GASP) izstrādi un īstenošanu;
 (b)atbalsta aviācijas drošības vajadzību pēc nepārtrauktiem uzlabojumiem, samazinot nelaimes gadījumu un ar tiem saistīto bojāgājušo skaitu gaisa pārvadājumos visās pasaules daļās;
 (c)atbalsta noteikumu, politiku un darbību izstrādi un īstenošanu tur, kur tie nepieciešami pasažieru aizsardzībai un lidojumu drošībai;
 (d)atbalsta reģionālo aviācijas drošības sistēmu un citu satvaru dalībvalstu reģionālai sadarbībai drošības jomā izveidi un ieviešanu, kā arī nepieciešamību tos labāk integrēt ICAO kontekstā;
 2.
 lai nodrošinātu efektīvas, darbojošās un sadarbspējīgas aeronavigācijas sistēmas izstrādi un ieviešanu:
 (a)atbalsta globālā aeronavigācijas plāna (GANP) un tajā noteikto uzraudzības procesu izstrādi un īstenošanu, izmantojot atbilstošus izpildes rādītājus;
 (b)atbalsta labāk saskaņotu standartu, jauno tehnoloģiju un sistēmu savstarpējas izmantojamības pasaules mērogā un attiecīgo gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) darbību labākas koordinācijas nepieciešamību;
 (c)atbalsta gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu (ATM/ANS) jomas noteikumu, politiku un darbību izstrādi un īstenošanu;
 3.
 lai nodrošinātu drošas gaisa transporta sistēmas izveidi, kas ir aizsargāta pret nelikumīgu iejaukšanos:
 (a)atbalsta globāla aviācijas drošības plāna (GASeP) izstrādi un īstenošanu;
 (b)atbalsta darbības un sadarbību, kas nepieciešama nelikumīgas iejaukšanās, tostarp teroraktu, novēršanai;
 (c)atbalsta darbības un sadarbību, kas nepieciešama civilajai aviācijai radīto kiberdraudu apkarošanai;
 4.
 lai nodrošinātu videi nekaitīgas gaisa transporta sistēmas izveidi:
 (a)strādā, lai ierobežotu vai samazinātu:
 - to cilvēku skaitu, ko ietekmē ievērojams gaisa kuģu radīts troksnis;
 - aviācijas emisiju ietekmi uz vietējā gaisa kvalitāti; un
 - aviācijas izraisīto siltumnīcefekta gāzu ietekmi uz globālo klimatu saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem;
 5.
 lai nodrošinātu gaisa transporta ekonomisko attīstību:
 (a)veicina piekļuves tirgum liberalizāciju tādā tempā un veidā, kas atbilst vajadzībām un apstākļiem;
 (b)atbalsta centienus sekmēt gaisa pārvadātāju īpašumtiesību un kontroles liberalizāciju tādā veidā, kas atbilst Savienības noteikumiem;
 (c)atbalsta tādu noteikumu, politiku un darbību izstrādi un īstenošanu, kas nodrošina patērētāju aizsardzību;
 (d)atbalsta tādu noteikumu, politiku un darbību izstrādi un īstenošanu, kas novērš diskrimināciju un veicina godīgu konkurenci gaisa pārvadātāju starpā;
 (e)atbalsta atbalstīšanas noteikumu izstrādi un īstenošanu nolūkā atvieglot gaisa kuģu, pasažieru un viņu bagāžas, kravu un pasta apkalpošanu, vienlaikus saglabājot drošus un efektīvus gaisa pārvadājumus;
 6.
 lai turpinātu veicināt ICAO globālo atbalstīšanas satvaru visās ICAO līgumslēdzējās valstīs, atbalsta ICAO ceļotāju identificēšanas programmas (ICAO TRIP) stratēģijas elementus:
 (a)ieviešot un popularizējot mašīnlasāmu ceļošanas dokumentu (MRTD) standartus, specifikācijas un paraugprakses, kā arī drošu ceļošanas dokumentu izdošanu un kontroli;
 (b)ieviešot un popularizējot uzticamu identitātes pierādījumu procesu, tostarp informācijas apmaiņas tehnoloģijas;
 7.
 lai turpinātu atbalstīt drošas, efektīvas, ekonomiski izdevīgas un videi nekaitīgas globālās gaisa transporta sistēmas izveidi visās ICAO līgumslēdzējās valstīs;
 (a)atbalsta iniciatīvu, kurā neviena valsts netiek atstāta novārtā;
 (b)nodrošina aviācijas ieguldījumu ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam;
 (c)atbalsta tehniskās palīdzības un spēju veidošanas pasākumu turpināšanu, ja nepieciešams.
 II PIELIKUMS
 IKGADĒJAIS PRECIZĒJUMS NOSTĀJAI, KAS EIROPAS SAVIENĪBAS VĀRDĀ JĀIEŅEM STARPTAUTISKAJĀ CIVILĀS AVIĀCIJAS ORGANIZĀCIJĀ
 Pirms katras Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas padomes sesijas veic vajadzīgos pasākumus, lai saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem vadošajiem principiem un norādījumiem nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemta vērā visa attiecīgā informācija, kā arī visi apspriežamie dokumenti, kas ietilpst Savienības kompetencē. Šajā sakarā un balstoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta sagatavošanas dokumentu, kurā izklāstīta sīka informācija par paredzēto Savienības nostāju.


type: caselaw

text:
 30.11.2015
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 398/8
 Tiesas (devītā palāta) 2015. gada 3. septembra rīkojums (Curtea de Apel Cluj (Rumānija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Petru Chiş (C-585/14), Aurel Moldovan (C-587/14)/Administrația Județeană a Finanțelor Publice Cluj et Sergiu Octav Constantinescu (C-588/14)/Administrația Județeană a Finanțelor Publice Sălaj
 (Apvienotās lietas C-585/14, C-587/14 un C-588/14) (1)
 (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Iekšējie nodokļi - LESD 110. pants - Nodoklis, ko dalībvalsts iekasē par mehāniskajiem transportlīdzekļiem to pirmās reģistrācijas vai īpašumtiesību maiņas brīdī - Nodokļu neitralitāte attiecībā uz lietotiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas ir ievesti no citām dalībvalstīm, un līdzīgiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuri ir pieejami valsts tirgū)
 (2015/C 398/10)
 Tiesvedības valoda – rumāņu
 Iesniedzējtiesa
 Curtea de Apel Cluj
 Pamatlietas puses
 Prasītāji: Petru Chiş (C-585/14), Aurel Moldovan (C-587/14) un Sergiu Octav Constantinescu (C-588/14)
 Atbildētājas: Administrația Județeană a Finanțelor Publice Cluj (C-585/14, C-587/14) un Administrația Județeană a Finanțelor Publice Sălaj (C-588/14)
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 LESD 110. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tas atļauj dalībvalstij ieviest tādu nodokli par mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kāds ir paredzēts 2012. gada 6. janvāra Likumā Nr. 9/2012 par nodokli par mehānisko transportlīdzekļu piesārņojošajām emisijām (Legea nr. 9/2012 privind taxa pentru emisiile poluante provenite de la autovehicule), kas tiek piemērots importētiem lietotiem transportlīdzekļiem to pirmās reģistrēšanas brīdī šajā dalībvalstī un šajā dalībvalstī jau reģistrētiem transportlīdzekļiem – brīdī, kad pirmo reizi šajā pašā valstī notiek īpašumtiesību maiņa uz šiem transportlīdzekļiem;
 2)
 LESD 110. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tas nepieļauj, ka dalībvalsts atbrīvo no nodokļa, kāds ir paredzēts Likumā Nr. 9/2012, jau reģistrētus transportlīdzekļus, par kuriem tika samaksāts iepriekš spēkā esošais nodoklis, ja šī pēdējā nodokļa atlikusī summa, kas ir ieskaitīta šo transportlīdzekļu vērtībā, ir mazāka par jaunā nodokļa summu. Tieši tāds ir gadījums, kad iepriekšējais nodoklis būtu jāatlīdzina ar procentiem tādēļ, ka tas neatbilst Savienības tiesībām.
 (1) OV C 107, 30.3.2015.


type: contracts

text:
 26.4.2012
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 114/35
 BESCHLUSS Nr. 2/2012 DES GEMISCHTEN AUSSCHUSSES EU-EFTA VEREINFACHUNG DER FÖRMLICHKEITEN IM WARENVERKEHR
 vom 19. Januar 2012
 über eine Einladung an die Türkei, dem Übereinkommen vom 20. Mai 1987 zur Vereinfachung der Förmlichkeiten im Warenverkehr beizutreten
 (2012/223/EU)
 DER GEMISCHTE AUSSCHUSS —
 gestützt auf das Übereinkommen vom 20. Mai 1987 zur Vereinfachung der Förmlichkeiten im Warenverkehr (1) (im Folgenden „Übereinkommen“), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 3,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 In Vorbereitung auf die Erweiterung der Europäischen Union um die Türkei würde der Warenaustausch mit der Türkei durch eine Vereinfachung der Förmlichkeiten für den Warenverkehr zwischen der Türkei und der Europäischen Union, der Republik Island, dem Königreich Norwegen und der Schweizerischen Eidgenossenschaft erleichtert.
 (2)
 Um diese Erleichterung zu erreichen, ist es angebracht, die Türkei einzuladen, dem Übereinkommen beizutreten —
 HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
 Artikel 1
 Gemäß Artikel 11a des Übereinkommens wird die Türkei eingeladen, zum 1. Juli 2012 auf der Grundlage des im Anhang zu diesem Beschluss beigefügten Briefwechsels zwischen dem Rat der Europäischen Union und der Türkei diesem Übereinkommen beizutreten.
 Artikel 2
 Dieser Beschluss tritt am Tag seiner Annahme in Kraft.
 Brussels, den 19. Januar 2012
 Für den Gemischten Ausschuss
 Der Vorsitzende
 Mirosław ZIELIŃSKI
 (1) ABl. L 134 vom 22.5.1987, S. 2.
 ANHANG
 Sehr geehrte Damen und Herren,
 ich beehre mich, Sie von dem Beschluss des Gemischten Ausschusses EU-EFTA „Vereinfachung der Förmlichkeiten im Warenverkehr“ vom 19. Januar 2012 (Beschluss Nr. 2/2012) über eine Einladung an die Türkei, Vertragspartei des Übereinkommens vom 20. Mai 1987 zur Vereinfachung der Förmlichkeiten im Warenverkehr zu werden, in Kenntnis zu setzen.
 Der Beitritt der Türkei zum Übereinkommen kann nach Artikel 11a des Übereinkommens durch Hinterlegung der Beitrittsurkunde sowie einer Übersetzung des Übereinkommens in der Amtssprache der Türkei beim Generalsekretariat des Rates der Europäischen Union erfolgen.
 Genehmigen Sie, Herr ..., den Ausdruck meiner ausgezeichneten Hochachtung.
 Der Generalsekretär
 Generalsekretariat des Rates der Europäischen Union
 Die Türkei —
 in Kenntnis des Beschlusses des Gemischten Ausschusses EU-EFTA „Vereinfachung der Förmlichkeiten im Warenverkehr“ vom 19. Januar 2012 (Beschluss Nr. 2/2012) über eine Einladung an die Türkei, dem Übereinkommen vom 20. Mai 1987 zur Vereinfachung der Förmlichkeiten im Warenverkehr (im Folgenden „Übereinkommen“) beizutreten,
 in dem Wunsch, Vertragspartei des Übereinkommens zu werden —
 TRITT HIERMIT DEM ÜBEREINKOMMEN BEI;
 fügt dieser Urkunde eine Übersetzung des Übereinkommens in der Amtssprache der Türkei bei;
 erklärt, alle Empfehlungen und Beschlüsse des Gemischten Ausschusses EU-EFTA „Vereinfachung der Förmlichkeiten im Warenverkehr“ anzunehmen, die dieser zwischen dem 19. Januar 2012 und dem Tag ausspricht bzw. fasst, an dem der Beitritt der Türkei nach Artikel 11a des Übereinkommens wirksam wird.
 Geschehen zu ...


text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 11.8.2017
 COM(2017) 435 final
 2017/0201(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 •Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam
 1
 , tika pieņemts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324
 2
 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.
 PRIMA mērķis ir īstenot kopīgu programmu nolūkā sekmēt pētniecības un inovācijas spējas, gūt zināšanas un kopīgi rast inovatīvus risinājumus, kas dotu iespēju Vidusjūras reģionā uzlabot lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmu un integrētas ūdensapgādes un ūdens apsaimniekošanas efektivitāti, drošumu, drošību un ilgtspēju. PRIMA saskaņā ar vienādiem noteikumiem kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis (“PRIMA iesaistītās valstis”), kas stingri iestājas par zinātnisku, pārvaldības un finansiālu integrāciju.
 Libānas Republika (Libāna) ar 2014. gada 1. septembra, 2016. gada 17. februāra un 2017. gada 4. aprīļa vēstulēm ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts un ir apņēmusies šajā iniciatīvā sniegt finansiālu ieguldījumu 7 miljonu euro apmērā.
 Lai nodrošinātu, ka Libāna piedalās PRIMA ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras ir "Apvārsnis 2020" asociētās valstis, ir nepieciešams noslēgt starptautisku nolīgumu ar Savienību ar mērķi uz Libānu attiecināt Lēmumā (ES) 2017/1324 noteikto tiesisko regulējumu.
 2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas ar Libānu par starptautisku nolīgumu starp Savienību un Libānu, kurā paredzēti noteikumi Libānas dalībai PRIMA, ja tiktu pieņemts Lēmums (ES) 2017/1324.
 Sarunas tika sāktas 2017. gada 26. jūnijā un sekmīgi pabeigtas 2017. gada 18. jūlijā, kad gaidāmā nolīguma pušu galvenie sarunu vedēji parakstīja verbālprocesa protokolu, apliecinot sarunu procesa beigas. Šim priekšlikumam pievienotais nolīguma projekts atbilst Padomes izdotajām sarunu norādēm. Tajā noteikts, ka noteikumi Libānas dalībai PRIMA ir Lēmumā (ES) 2017/1324 ietvertie noteikumi, tieši atsaucoties uz Savienības tiesību aktu.
 Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, jo sevišķi Komisijas, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Revīzijas palātas un PRIMA īstenošanas struktūras (PRIMA ĪS) pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, nolīgumā ietverta īpaša atsauce uz attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem un pusēm noteikts pienākums sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Gaidāmajā nolīgumā papildus paredzēts, ka pusēm jāvienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu. Pēc Libānas pieprasījuma un saskaņā ar sarunās panākto vienošanos nolīguma preambula tika papildināta ar papildu apsvērumu, kas atspoguļo, ka gaidāmā nolīguma īstenošanai ir katrā ziņā nepieciešama abu nolīguma pušu kompetento iestāžu pilnīga sadarbība un saskaņota rīcība.
 •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā
 Kā jau norādīts PRIMA ietekmes novērtējuma ziņojumā
 3
 , PRIMA atvērtība trešo valstu, tādu kā Libāna, dalībai atbilst starptautiskās sadarbības mērķiem, kas pētniecības un inovācijas jomā izvirzīti Komisijas 2012. gada paziņojumā “Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā. Stratēģiska pieeja”
 4
 , un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, kas veicina sadarbību ar trešām valstīm zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas jomā nolūkā risināt globālas sabiedriskas nozīmes problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Šis nolīgums atbilst arī noslēgtajam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses
 5
 , kas paredz Savienības un Libānas sadarbību pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā, kā arī sekmē pētniecības un izstrādes pasākumus kopīgu interešu jomās.
 •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām
 PRIMA īstenošana ciešā sadarbībā ar trešām valstīm, tādām kā Libāna, atbilst un attiecas uz citām Savienības politikas jomām, piemēram, migrācijas politiku, attīstības politiku un kaimiņattiecību politiku.
 2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
 Priekšlikums Padomes lēmumam sagatavots, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu un 218. panta 5. punktu.
 3.IETEKME UZ BUDŽETU
 Indikatīvā ietekme uz budžetu noteikta šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā.
 Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija izsaka Padomei priekšlikumu
 - lemt par nolīguma parakstīšanu un provizorisku piemērošanu Savienības vārdā;
 - pilnvarot nolīguma sarunu vedēju Savienības vārdā parakstīt nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).
 2017/0201 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324
 6
 paredz Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.
 (2)PRIMA mērķis ir īstenot kopīgu programmu nolūkā sekmēt pētniecības un inovācijas spējas, gūt zināšanas un kopīgi rast inovatīvus risinājumus, kas dotu iespēju Vidusjūras reģionā uzlabot lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmu un integrētas ūdensapgādes un ūdens apsaimniekošanas efektivitāti, drošumu, drošību un ilgtspēju.
 (3)PRIMA saskaņā ar vienādiem noteikumiem kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis (“PRIMA iesaistītās valstis”), kas stingri iestājas par zinātnisku, pārvaldības un finansiālu integrāciju.
 (4)Libānas Republika (Libāna) ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un "Apvārsnis 2020" asociētajām valstīm, kas iesaistījušās PRIMA.
 (5)Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 1. panta 2. punktu Libāna kļūtu par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiktu noslēgts starptautisks nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurā būtu paredzēti noteikumi Libānas dalībai PRIMA.
 (6)2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas ar Libānu par starptautisku nolīgumu, kurā paredzēti noteikumi Libānas dalībai PRIMA, ja tiktu pieņemts Lēmums (ES) 2017/1324. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas.
 (7)Tādēļ nolīgums būtu Savienības vārdā jāparaksta, ņemot vērā, ka tas vēl noslēdzams.
 (8)Lai nodrošinātu Libānas dalību PRIMA no tās sākuma, nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:
 1. pants
 Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts parakstīt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ņemot vērā, ka minētais nolīgums vēl noslēdzams.
 Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
 2. pants
 Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko nolīguma sarunu vedēja norādītajai(-ām) personai(-ām) piešķir visas pilnvaras parakstīt minēto nolīgumu, ņemot vērā, ka tas vēl noslēdzams.
 3. pants
 Nolīgumu saskaņā ar tā 4. pantu no nolīguma parakstīšanas dienas, bet pirms tā stāšanās spēkā piemēro provizoriski.
 4. pants
 Šis lēmums stājas spēkā [tā pieņemšanas diena].
 Briselē,
 Padomes vārdā
 priekšsēdētājs
 TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
 1.4.Mērķis(-i)
 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme
 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma
 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem
 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem
 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām
 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām
 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
 3.2.5.Trešo personu iemaksas
 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
 TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
 Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).
 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
 7
 08. sadaļa. Pētniecība un inovācija, pamatprogramma "Apvārsnis 2020".
 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
 ☑Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
 ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
 8
 ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
 ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
 1.4.Mērķis(-i)
 1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu
 Šīs iniciatīvas mērķis ir ļaut Libānai kļūt par iesaistīto valsti PRIMA, kuras stratēģiskais mērķis ir veidot pētniecības un inovācijas spējas un attīstīt zināšanas un kopīgus inovatīvus risinājumus, kas paredzēti lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmām, lai tās padarītu ilgtspējīgas, un integrētai ūdensapgādei un ūdens resursu apsaimniekošanai Vidusjūras reģionā, lai minētās sistēmas un minēto apgādi un apsaimniekošanu padarītu noturīgākas pret klimata pārmaiņām, efektīvākas, izmaksu ziņā lietderīgākas un ekoloģiski un sociāli ilgtspējīgākas un jau laikus palīdzētu risināt ūdens trūkuma, pārtikas nodrošinājuma, uztura, veselības, labklājības un migrācijas problēmas.
 1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības
 Konkrētais mērķis Nr.
 Lai nodrošinātu tās mērķu sasniegšanu, PRIMA kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis saskaņā ar vienādiem noteikumiem. Lai nodrošinātu, ka Libāna piedalās PRIMA ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras ir "Apvārsnis 2020" asociētās valstis, ir nepieciešams noslēgt starptautisku nolīgumu ar Savienību ar mērķi uz Libānu attiecināt Lēmumā (ES) 2017/1324 noteikto tiesisko regulējumu.
 1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme
 Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
 Šī iniciatīva ļaus Libānai kļūt par PRIMA iesaistīto valsti, kas tādējādi piedalās PRIMA ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras ir "Apvārsnis 2020" asociētās valstis. Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem Libānas tiesību subjekti automātiski būs tiesīgi pieteikties ES finansējumam projektos, kas tiek finansēti no ES budžeta līdzekļiem.
 1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji
 Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.
 Šīs iniciatīvas mērķis ir ļaut Libānai piedalīties PRIMA. Tādējādi šīs iniciatīvas rezultātu un ietekmes rādītāji ir cieši saistīti ar visas PRIMA iniciatīvas rādītājiem, kas detalizēti norādīti attiecīgajā Komisijas priekšlikumā
 9
 .
 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
 1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības
 Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam un PRIMA ietekmes novērtējumu, kas pievienoti šim Komisijas priekšlikumam
 10
 .
 1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība
 Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.
 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas
 Šai iniciatīvai nav precedentu, jo PRIMA ir pirmā šāda veida iniciatīva, kas nosaka trešo valstu, kuras nav iesaistītas ES pētniecības pamatprogrammā, dalību ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm, un šādas dalības nodrošināšanai tādējādi ir nepieciešams noslēgt starptautiskus nolīgumus ar Savienību.
 1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
 Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.
 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme
 ☑Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
 –☑
 Priekšlikums/iniciatīva ir spēkā no šā nolīguma provizoriskās piemērošanas dienas un ir spēkā tikmēr, kamēr ir spēkā Lēmums (ES) 2017/1324 (31.12.2028.).
 –☑
 Finansiālā ietekme no nolīguma provizoriskās piemērošanas dienas līdz 31.12.2020. (šajā periodā jāizstrādā kārtība nolīguma ieviešanai. Pēc šā perioda nekādas turpmākas darbības saistībā ar nolīgumu nav paredzētas).
 ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
 –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,
 –pēc kura turpinās normāla darbība.
 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
 11
 ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība
 –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;
 –◻
 ko veic izpildaģentūras
 ◻Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
 ☑Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:
 –◻ trešajām valstīm vai to noteiktām struktūrām;
 –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);
 –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;
 –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;
 –◻ publisko tiesību subjektiem;
 –☑ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;
 –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;
 –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.
 –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.
 Piezīmes
 Tiks izveidots jauns tiesību subjekts, kas nodarbosies tikai ar PRIMA īstenošanu. Savienības finansiālais ieguldījums iniciatīvā tiks sniegts ar šīs struktūras starpniecību.
 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
 Norādīt periodiskumu un nosacījumus.
 Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.
 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma
 2.2.1.Apzinātie riski
 Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.
 2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu
 Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.
 2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums
 Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.
 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
 Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.
 Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, jo sevišķi Komisijas, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Revīzijas palātas un PRIMA īstenošanas struktūras (PRIMA ĪS) pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, starp ES un Libānu noslēdzamajā nolīgumā ietverta īpaša atsauce uz attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem un pusēm noteikts sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Gaidāmajā nolīgumā papildus paredzēts, ka pusēm ir jāvienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.
 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
 ·Esošās budžeta pozīcijas
 Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
 Budžeta pozīcija
 Izdevumu
 veids
 Iemaksas
 1.a izdevumu kategorija. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
 Dif./nedif.
 12
 .
 no EBTA valstīm
 13
 no kandidātvalstīm
 14
 no trešām valstīm
 Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 1.a
 08.01.05.
 Nedif.
 JĀ
 JĀ
 NĒ
 NĒ
 ·No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
 Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
 Budžeta pozīcija
 Izdevumu
 veids
 Iemaksas
 Nr.
 [Izdevumu kategorija.............................................]
 Dif./nedif.
 no EBTA valstīm
 no kandidātvalstīm
 no trešām valstīm
 Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 [..][XX.YY.YY.YY]
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem
 [Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot
 administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu
 (otrais dokuments šā finanšu pārskata pielikumā), un jāaugšupielādē CISNET starpdienestu konsultācijām.]
 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem
 EUR
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
 kategorija
 1.a
 Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
 <RTD> ĢD
 2018.
 gads
 15
 2019.
 gads
 2020.
 gads
 2021.–2029.
 gads
 KOPĀ
 • Darbības apropriācijas
 Budžeta pozīcijas numurs
 Saistības
 (1)
 Maksājumi
 (2)
 Budžeta pozīcijas numurs
 Saistības
 (1a)
 Maksājumi
 (2a)
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 16
 Budžeta pozīcijas numurs: 08.010501
 (3)
 23000
 23000
 23000
 69000
 KOPĀ RTD ĢD apropriācijas
 Saistības
 =1+1a +3
 23000
 23000
 23000
 69000
 Maksājumi
 =2+2a
 +3
 23000
 23000
 23000
 69000
 • KOPĀ darbības apropriācijas
 Saistības
 (4)
 Maksājumi
 (5)
 • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 (6)
 23000
 23000
 23000
 69000
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas <1.a> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
 Saistības
 =4+ 6
 23000
 23000
 23000
 69000
 Maksājumi
 =5+ 6
 23000
 23000
 23000
 69000
 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
 • KOPĀ darbības apropriācijas
 Saistības
 (4)
 Maksājumi
 (5)
 • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 (6)
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 (Pamatsumma)
 Saistības
 =4+ 6
 Maksājumi
 =5+ 6
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
 kategorija:
 5
 “Administratīvie izdevumi”
 EUR
 2018.
 gads
 17
 2019.
 gads
 2020.
 gads
 2021.–2029.
 gads
 KOPĀ
 <RTD> ĢD
 • Cilvēkresursi
 • Pārējie administratīvie izdevumi
 4600
 4600
 4600
 13800
 KOPĀ <RTD> ĢD
 Apropriācijas
 4600
 4600
 4600
 13800
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
 (Saistību summa = maksājumu summa)
 4600
 4600
 4600
 13800
 EUR
 2018.
 gads
 18
 2019.
 gads
 2020.
 gads
 2021.–2029.
 gads
 KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
 Saistības
 27600
 27600
 27600
 82800
 Maksājumi
 27600
 27600
 27600
 82800
 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām
 –☑
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:
 Saistību apropriācijas EUR
 Norādīt mērķus un rezultātus
 ⇩
 N gads
 N+1 gads
 N+2 gads
 N+3 gads
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids
 19
 Vidējās izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Kopējais rezultātu daudzums
 Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 1
 20
 ...
 - Rezultāts
 - Rezultāts
 - Rezultāts
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2
 - Rezultāts
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2
 KOPĒJĀS IZMAKSAS
 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām
 3.2.3.1.Kopsavilkums
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas
 –☑
 Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:
 EUR
 2018.
 gads
 21
 2019.
 gads
 2020.
 gads
 2021.–2029,
 gads
 KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA
 Cilvēkresursi
 Pārējie administratīvie izdevumi
 4600
 4600
 4600
 4600
 13800
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA
 4600
 4600
 4600
 4600
 13800
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 22
 Cilvēkresursi
 23000
 23000
 23000
 69000
 Pārējie administratīvie izdevumi
 Starpsumma
 ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 23000
 23000
 23000
 69000
 KOPĀ
 27600
 27600
 27600
 82800
 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.
 –☑
 Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
 Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu
 2018.
 gads
 2019.
 gads
 2020. gads
 2021.–2029.
 gads
 • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)
 XX 01 01 02 (Delegācijas)
 08 01 05 01 (Netiešā pētniecība)
 0,2
 0,2
 0,2
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)
 • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnas slodzes ekvivalentu – FTE)
 23
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās)
 XX 01 04 yy
 24
 - galvenajā mītnē
 - delegācijās
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība)
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiešā pētniecība)
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt)
 KOPĀ
 0,2
 0,2
 0,2
 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
 Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 Veicamo uzdevumu apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki
 Saskaņā ar nolīguma 2. punktu sagatavot un noslēgt ar Libānas iestādēm vienošanos par administratīvu kārtību attiecībā uz atbalstu ES finanšu interešu aizsardzībai.
 Ārštata darbinieki
 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
 –☑
 Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
 –◻
 Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
 Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
 –◻
 Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma
 Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
 3.2.5.Trešo personu iemaksas
 –☑ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu
 –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:
 Apropriācijas EUR
 N gads
 N+1 gads
 N+2 gads
 N+3 gads
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru
 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas
 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
 –☑ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
 –◻
 pašu resursus
 –◻
 dažādus ieņēmumus
 EUR
 Budžeta ieņēmumu pozīcija
 Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas
 Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
 25
 N gads
 N+1 gads
 N+2 gads
 N+3 gads
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 .... pants
 Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
 Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.
 (1)
 COM(2016) 662 final, 18.10.2016.
 (2)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.)
 (3)
 SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.
 (4)
 COM(2012) 497 final.
 (5)
 OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.
 (6)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.)
 (7)
 ABM: budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.
 (8)
 Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
 (9)
 COM(2016) 662 final, 18.10.2016.
 (10)
 SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.
 (11)
 Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (12)
 Dif. — diferencētās apropriācijas / nedif. — nediferencētās apropriācijas.
 (13)
 EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
 (14)
 Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
 (15)
 N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.
 (16)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (17)
 2018. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.
 (18)
 2018. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.
 (19)
 Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
 (20)
 Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.
 (21)
 2018.gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot
 (22)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (23)
 CA – līgumdarbinieki; LA – vietējie darbinieki; SNE – valstu norīkotie eksperti; INT – aģentūras darbinieki; JED – jaunākie eksperti delegācijās.
 (24)
 Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām).
 (25)
 Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 11.8.2017
 COM(2017) 435 final
 PIELIKUMS
 dokumentam
 priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
 par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)
 Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)
 Eiropas Savienība (turpmāk “Savienība”),
 no vienas puses,
 un
 Libānas Republika (turpmāk “Libāna”),
 no otras puses,
 turpmāk “Puses”,
 tā kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, kas stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī, paredz zinātnisko, tehnisko un tehnoloģisko sadarbību;
 tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis, nosaka dalībvalstu un “Apvārsnis 2020” asociēto valstu, kuras ir iniciatīvas iesaistītās valstis, dalības noteikumus, jo sevišķi noteikumus, kas reglamentē šo valstu finansiālās saistības un dalību iniciatīvas pārvaldes struktūrās;
 tā kā saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem Libāna kļūtu par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiktu noslēgts starptautisks nolīgums par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību, kurā paredzēti noteikumi Libānas dalībai PRIMA;
 tā kā Libāna ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā ES dalībvalstīm un “Apvārsnis 2020” asociētajām valstīm, kuras ir PRIMA iesaistītās valstis;
 tā kā ir vajadzīgs starptautisks nolīgums starp Savienību un Libānu, kurā būtu reglamentēti Libānas kā PRIMA iesaistītās valsts tiesības un pienākumi;
 tā kā šā nolīguma īstenošanai ir katrā ziņā nepieciešama abu nolīguma Pušu kompetento iestāžu pilnīga sadarbība un saskaņota rīcība,
 IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
 1. pants
 Mērķis
 Šā nolīguma mērķis ir noteikt noteikumus Libānas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).
 2. pants
 Noteikumi Libānas dalībai PRIMA
 Noteikumi Libānas dalībai PRIMA ir tie, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis. Puses pilda minētajā lēmumā noteiktās saistības un veic nepieciešamos pasākumus, jo sevišķi sniedzot visu atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu 10. panta 2. punkta un 11. panta 3. un 4. punkta piemērošanu. Puses vienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga Pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.
 3. pants
 Teritoriālā piemērošana
 Šis nolīgums attiecas uz teritorijām, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Līgumu par Eiropas Savienību, no vienas puses, un uz Libānas teritoriju, no otras puses.
 4. pants
 Parakstīšana un provizoriska piemērošana
 Šo nolīgumu piemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas.
 5. pants
 Stāšanās spēkā un darbības ilgums
 1. Puses šo nolīgumu apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.
 2. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kurā abas Puses, izmantojot diplomātiskus kanālus, ir viena otrai darījušas zināmu, ka ir pabeigtas 1. punktā minētās procedūras.
 3. Šis nolīgums ir spēkā tikmēr, kamēr ir spēkā Lēmums (ES) 2017/1324, ja vien kāda no Pusēm nolīgumu neizbeidz saskaņā ar 6. pantu.
 6. pants
 Nolīguma izbeigšana
 1. Jebkura no Pusēm jebkurā laikā var šo nolīgumu izbeigt, ar rakstisku paziņojumu par savu nodomu to izbeigt informējot otru Pusi.
 Nolīgums tiek izbeigts sešus mēnešus pēc dienas, kad adresāts ir saņēmis šādu rakstisku paziņojumu.
 2. Tos projektus un darbības, kas norit šā nolīguma izbeigšanas brīdī, turpina līdz to pabeigšanai saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.
 3. Puses savstarpēji vienojas par jebkādām citām nolīguma izbeigšanas sekām.
 7. pants
 Strīdu izšķiršana
 Uz visiem strīdiem, kas saistīti ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu, attiecas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, 82. pantā noteiktā strīdu izšķiršanas procedūra.
 Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros bulgāru, horvātu, čehu, dāņu, nīderlandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru un arābu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.


text:
 28.5.2005
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 132/10
 DOMSTOLENS DOM
 (andra avdelningen)
 den 14 april 2005
 i mål C-335/03: Republiken Portugal mot Europeiska gemenskapernas kommission (1)
 (EUGFJ - Bidrag för nötkött - Kontroller - Urvalets representativitet - Överföring av resultatet av en kontroll till tidigare år - Motivering)
 (2005/C 132/17)
 Rättegångsspråk: portugisiska
 I mål C-335/03, angående en talan om ogiltigförklaring enligt artikel 230 EG, som väckts den 25 juli 2003, Republiken Portugal (ombud: L. Fernandes, biträdd av C. Botelho Moniz och E. Maia Cadete), mot Europeiska gemenskapernas kommission (ombud: A.M. Alves Vieira och L. Visaggio, biträdda av N. Castro Marques och F. Costa Leite), har domstolen (andra avdelningen), sammansatt av avdelningsordföranden C.W.A. Timmermans samt domarna R. Silva de Lapuerta (referent), C. Gulmann, R. Schintgen och J. Klučka, generaladvokat: L.A. Geelhoed, justitiesekreterare: byrådirektören K. Sztranc, den 14 april 2005 avkunnat en dom i vilken domslutet har följande lydelse:
 1)
 Talan ogillas.
 2)
 Republiken Portugal skall ersätta rättegångskostnaderna.
 (1) EUT C 239, 4.10.2003.


jurisdiction: US

text:
 198 Md. 659 (1951)
 80 A.2d 898
 MILLER
 v.
 SUPERINTENDENT OF SPRING GROVE STATE HOSPITAL
 [H.C. 41, October Term, 1950.]
 Court of Appeals of Maryland.
 Decided May 16, 1951.
 Before MARBURY, C.J., and DELAPLAINE, COLLINS, GRASON, HENDERSON and MARKELL, JJ.
 COLLINS, J., delivered the opinion of the Court.
 This is an application for leave to appeal from the refusal of a writ of habeas corpus directed to Judge Frederick L. Cobourn of the Circuit Court for Harford County. It appears that the petitioner has filed ten prior applications for this writ, resulting in two hearings and eight refusals.
 *660 On November 5, 1941, petitioner was arraigned before Honorable Eugene O'Dunne, Associate Judge of the Supreme Bench of Baltimore City, on a charge of assault with intent to kill. The Court determined that the petitioner (defendant in that case) was insane and he was committed to Spring Grove State Hospital.
 The petitioner bases his request for the issuance of this writ upon the following contentions:
 (1) That he was not allowed to confront witnesses against him;
 (2) That there was provocation for his assault;
 (3) That when first brought up for trial in October, 1941, the case was postponed upon the word of one witness;
 (4) That had he been convicted and sentenced to prison his term would have expired;
 (5) That he has the right by application for writ of habeas corpus to have the Court determine his sanity;
 (6) That he was denied due process of law in that the trial court accepted the word of one doctor as to his mental condition; and
 (7) That the question of his sanity should have been left to a jury.
 In Miller v. Superintendent of Spring Grove State Hospital, 190 Md. 741, 60 A.2d 189, we passed upon a previous application of this petitioner for leave to appeal from the denial of a writ of habeas corpus and pointed out in that case that: "as it does not appear that the petitioner here is `detained for or confined as the result of a prosecution for a criminal offense' this Court has no jurisdiction on appeal and the application must be denied. Acts of 1945, Chapter 702, Section 3 D, Code (1947 Supp.), Art. 42, Sec. 3 D; Bailey v. Superintendent of Spring Grove State Hospital, 60 A. 2nd 188." (190 Md. 735).
 The petitioner does not make any claim whatsoever that he was not insane at the time of his commitment to Spring Grove State Hospital. Under the Annotated Code of Maryland (1939 Edition), Article 59, Section 6, *661 8 and 47 (as amended by the Laws of 1949, Chapter 685), the procedure is set up by which sanity of a defendant in a criminal case can be determined and the defendant committed if found insane. Nor does the petitioner make any sound contention that his commitment was improper. The Sections just referred to do not specify that the determination of sanity shall be based upon the findings of more than one physician. The petitioner does not assert any facts which would indicate the trial court failed to follow the statutory procedure.
 The procedure under which a person confined to a State mental institution may have a redetermination of his mental condition is outlined in the Annotated Code of Maryland (1947 Supplement), Article 59, Section 22, which procedure is by petition directed to the circuit court for any county or to a court of law of the City of Baltimore. Under this procedure, the petitioner can, if he desires, elect a jury trial. This procedure has not been followed by the petitioner. Bailey v. Superintendent of Spring Grove State Hospital, supra.
 If petitioner desires to have his present mental condition determined, he should follow the procedure outlined in Article 59, Section 22, supra. Even if it should be determined that petitioner is no longer insane, he could not be released. In a case such as this, Article 59, Section 8, supra, as amended, supra, provides for a stay in the criminal proceedings until such time as the defendant shall have recovered "and upon recovery the court shall proceed with the trial of the charge pending against such person".
 Application denied, with costs.


text:
 Anunţ juridic important
 |
 22004A0828(02)
 Jurnalul Oficial L 279 , 28/08/2004 p. 0025 - 0028
 20040811Acord sub forma unui schimb de scrisoriîntre Comunitatea Europeană și Pakistan în conformitate cu articolul XXVIII din GATT 1994 privind modificarea concesiilor referitoare la orez, prevăzute în lista comunitară CXL anexată la GATT 1994A. Scrisoarea Comunității EuropeneStimate domn,În urma negocierilor dintre Comunitatea Europeană (CE) și Pakistan, în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994 privind modificarea concesiilor referitoare la orez, prevăzute în lista comunitară CXL, anexată la Acordul General pentru Tarife și Comerț din 1994 (GATT 1994), CE aprobă următoarele concluzii:Regimul importurilor definitiveDreptul de import aplicabil orezului decorticat (cod NC 100620) se ridică la 65 EUR/tonă.În ceea ce privește regimul importurilor de orez decorticat (codurile NC 10062017 și NC 10062098) din soiurile Kernel (Basmati), Basmati 370, Pusa Basmati și Super Basmati, nivelul dreptului consolidat specific, aplicat de Comunitate, este fixat la zero. În acest sens:- se instituie un sistem de control comunitar bazat pe analiza ADN la frontieră; Pakistanul cooperează activ cu Comunitatea pentru instituirea acestui sistem, iar Comunitatea oferă asistența tehnică necesară;- se înțelege că orezul Basmati din soiurile menționate anterior este produs în zone geografice precise și este protejat de Pakistan printr-o indicație geografică. Comunitatea ar răspunde favorabil unei cereri de înregistrare a unei indicații geografice a orezului Basmati în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2081/92 [1]. Comunitatea se angajează să rezolve cât mai repede orice cerere de acest tip și să furnizeze asistența tehnică necesară în acest scop.Dispoziții tranzitoriiDe la 1 septembrie 2004 și până la data intrării în vigoare a sistemului de control comunitar menționat anterior, Comunitatea aplică un regim tranzitoriu în ceea ce privește orezul decorticat (codurile NC 10062017 și NC 10062098) din soiurile enumerate mai sus, bazat pe elementele indicate mai jos.Dreptul vamal autonom aplicat de Comunitate este fixat la zero. Cu toate acestea, în cazul în care piața ar fi perturbată din acest motiv, Comunitatea se consultă cu autoritățile pakistaneze competente pentru a găsi o soluție potrivită. În lipsa unui acord, Comunitatea își rezervă dreptul de a restabili dreptul consolidat de 65 EUR/tonă, aplicabil orezului decorticat (cod NC 100620).GeneralitățiÎn sensul prezentului acord:- Comunitatea stabilește poziții tarifare distincte pentru orezul Basmati din soiurile menționate în acordurile cu India și Pakistan;- autoritățile pakistaneze competente continuă să elibereze certificate de autenticitate înainte de a acorda licențe de import, ceea ce înseamnă că se menține sistemul actual de gestionare a certificatelor de autenticitate.Comunitatea recunoaște că Pakistanul deține drepturile de negociator inițial în ceea ce privește concesiile la care se referă prezenta scrisoare.Prezentul acord este aprobat de către părți în conformitate cu procedurile specifice acestora.Dispozițiile prezentului acord se aplică de la 1 septembrie 2004.V-aș fi recunoscător dacă ați binevoi să confirmați acordul Guvernului dumneavoastră cu privire la cele de mai sus.Vă rog să acceptați, stimate domn, expresia înaltei mele considerații.Hecho en Bruselas, elV Bruselu dneUdfærdiget i Bruxelles, denGeschehen zu Brüssel amBrüssel,Έγινε στις Βρυξέλλες, στιςDone at Brussels,Fait à Bruxelles, leFatto a Bruxelles, addiìBriselÿ,Priimta Briuselyje,Kelt Brüsszelben,Magÿmula fi Brussel,Gedaan te Brussel,Sporzÿdzono w Brukseli, dniaFeito em Bruxelas,V BruseliV Bruslju,Tehty BrysselissäUtfärdat i Bryssel den+++++ TIFF +++++Por la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvίFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduaz Európai Közösség részérõlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaZa Európske spoločenstvoza Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF +++++B. Scrisoarea Republicii Islamice PakistanStimate domn,Am onoarea de a confirma primirea scrisorii dumneavoastră din data de astăzi, cu textul următor:"În urma negocierilor dintre Comunitatea Europeană (CE) și Pakistan, în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994 privind modificarea concesiilor referitoare la orez, prevăzute în lista comunitară CXL, anexată la Acordul General pentru Tarife și Comerț din 1994 (GATT 1994), CE aprobă următoarele concluzii:Regimul importurilor definitiveDreptul de import aplicabil orezului decorticat (cod NC 100620) se ridică la 65 EUR/tonă.În ceea ce privește regimul importurilor de orez decorticat (codurile NC 10062017 și NC 10062098) din soiurile Kernel (Basmati), Basmati 370, Pusa Basmati și Super Basmati, nivelul dreptului consolidat specificat, aplicat de Comunitate, este fixat la zero. În acest sens:- se instituie un sistem de control comunitar bazat pe analiza ADN la frontieră; Pakistanul cooperează activ cu Comunitatea pentru instituirea acestui sistem, iar Comunitatea oferă asistența tehnică necesară;- s-a stabilit că orezul Basmati din soiurile menționate anterior este produs în zone geografice precise și este protejat de Pakistan printr-o indicație geografică. Comunitatea ar răspunde favorabil unei cereri de înregistrare a unei indicații geografice a orezului Basmati în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2081/92 [2]. Comunitatea se angajează să rezolve cât mai repede orice cerere de acest tip și să furnizeze asistența tehnică necesară în acest scop.Dispoziții tranzitoriiDe la 1 septembrie 2004 și până la data intrării în vigoare a sistemului de control comunitar menționat anterior, Comunitatea aplică un regim tranzitoriu în ceea ce privește orezul decorticat (codurile NC 10062017 și NC 10062098) din soiurile enumerate mai sus, bazat pe elementele expuse mai jos.Dreptul vamal autonom practicat de Comunitate este fixat la zero. Cu toate acestea, în cazul în care piața este perturbată din acest motiv, Comunitatea s-ar consulta cu autoritățile pakistaneze competente pentru a găsi o soluție potrivită. În lipsa unui acord, Comunitatea își rezervă dreptul de a restabili dreptul consolidat de 65 EUR/tonă, aplicabil orezului decorticat (cod NC 100620).GeneralitățiÎn sensul prezentului acord:- Comunitatea stabilește poziții tarifare distincte pentru orezul Basmati din soiurile menționate în acordurile cu India și Pakistan;- autoritățile pakistaneze competente continuă să elibereze certificate de autenticitate înainte de a acorda licențe de import, ceea ce înseamnă că se menține sistemul actual de gestionare a certificatelor de autenticitate.Comunitatea recunoaște că Pakistanul deține drepturile de negociator inițial în ceea ce privește concesiile menționate în prezenta scrisoare.Prezentul acord este aprobat de către părți în conformitate cu procedurile specifice acestora.Dispozițiile prezentului acord se aplică de la 1 septembrie 2004.V-aș fi recunoscător dacă ați binevoi să confirmați acordul Guvernului dumneavoastră cu privire la cele de mai sus.Pakistanul are onoarea de a confirma acordul său asupra conținutului acestei scrisori.Vă rog să acceptați, stimate domn, expresia înaltei mele considerații.Done at Brussels,Hecho en Bruselas, elV Bruselu dneUdfærdiget i Bruxelles, denGeschehen zu Brüssel amBrüssel,Έγινε στις Βρυξέλλες, στιςFait à Bruxelles, leFatto a Bruxelles, addiìBriselÿ,Priimta Briuselyje,Kelt Brüsszelben,Magÿmula fi Brussel,Gedaan te Brussel,Sporzÿdzono w Brukseli, dniaFeito em Bruxelas,V BruseliV Bruslju,Tehty BrysselissäUtfärdat i Bryssel den+++++ TIFF +++++On behalf of PakistanEn nombre de la PakistánZa PákistánPå Pakistans vegneIm Namen PakistansPakistani nimelΕξ ονόματος του ΠακιστάνAu nom du PakistanPer il PakistanPakistānas vārdāPakistano varduPakisztán nevébenGħan-nom tal-PakistanNamens PakistanW imieniu PakistanuPelo PaquistãoV mene PakistanuV imenu PakistanaPakistanin puolestaPå Pakistans vägnar+++++ TIFF +++++[1] JO L 208, 24.7.1992, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 806/2003 (JO L 122, 16.5.2003, p. 1).[2] JO L 208, 24.7.1992, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 806/2003 (JO L 122, 16.5.2003, p. 1)."--------------------------------------------------


text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22000D1019(17)
 Hivatalos Lap L 266 , 19/10/2000 o. 0052 - 0052
 Az EGT-Vegyesbizottság 44/1999 határozata(1999. március 26.)az EGT-megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításárólAZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére,mivel:(1) A Megállapodás XX. mellékletét az 1999. február 26-i 21/1999 EGT-vegyesbizottsági határozat [1] módosította.(2) A talajjavító szerekre vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok meghatározásáról szóló, 1998. november 7-i 98/488/EK bizottsági határozatot [2] be kell építeni a Megállapodásba,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk(1) A Megállapodás XX. mellékletének 2.ec. pontja (94/923/EK bizottsági határozat) helyébe a következő szöveg lép:"398 D 0488: A Bizottság 1998. április 7-i 98/488/EK határozata a talajjavító szerekre vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok megállapításáról (HL L 219., 1998.8.7., 39. o.)."2. cikkA 98/488/EK bizottsági határozat izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyek e határozat megfelelő nyelvi változatának mellékletét képezik, hitelesek.3. cikkEz a határozat 1999. március 27-én lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz.A határozat 1998. április 1-jétől alkalmazandó.4. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, 1999. március 26-án.az EGT-Vegyesbizottság részérőlaz elnökF. Barbaso[1] HL L 148., 2000.6.22., 46. o.[2] HL L 219., 1998.8.7., 39. o.--------------------------------------------------