type: other

text:
Postępowanie remisyjne | Co do zasady
 Postępowanie remisyjne
 Ustawą z 17 października 2005 r. dodano do Kodeksu postępowania cywilnego część piątą o sądzie polubownym, implementując do polskiego porządku prawnego ustawę modelową UNCITRAL o międzynarodowym arbitrażu handlowym. Wśród wprowadzonych do Kodeksu przepisów znajduje się artykuł 1209 regulujący – niedoceniane niestety – szczególne postępowanie naprawcze przed sądem polubownym, zwane postępowaniem remisyjnym.
 Celem tego postępowania jest zapobieżenie uchyleniu wyroku sądu arbitrażowego i uniknięcie ponownego prowadzenia postępowania przed tym sądem. Postępowanie to znakomicie wpisuje się w przyjęty w Polsce model rozstrzygania sporów obejmujący sądownictwo państwowe i prywatne, przewidując w postępowaniu przed sądem państwowym możliwość podjęcia czynności zmierzających do utrzymania orzeczenia wydanego przez sąd prywatny.
 Zgodnie z art. 1199 k.p.c. po wydaniu w postępowaniu arbitrażowym orzeczenia kończącego postępowanie w sprawie mandaty arbitrów wygasają z wyjątkiem obowiązków wynikających z postępowań rektyfikacyjnych (uzupełnienie, sprostowanie i wykładnia wyroku sądu arbitrażowego) i postępowania remisyjnego.
 Postępowanie remisyjne jest postępowaniem wpadkowym, które może być prowadzone w postępowaniu ze skargi o uchylenie wyroku sądu polubownego. Nie jest ono dopuszczalne w postępowaniu o uznanie i/lub stwierdzenie wykonalności wyroku sądu polubownego. Wynika to z tego, że po pierwsze przyczyny oddalenia wniosku o uznanie i/lub stwierdzenie wykonalności wyroku sądu polubownego są określone węziej i są większej wagi niż zarzuty wobec wyroku sądu polubownego rozpoznawane w postępowaniu ze skargi o jego uchylenie. Po drugie w sytuacji równoczesnego złożenia wniosku o uznanie i/lub stwierdzenie wykonalności wyroku sądu polubownego oraz skargi o jego uchylenie sąd państwowy może odroczyć rozpoznanie wniosku do czasu rozpoznania skargi, właśnie z uwagi na bardziej wszechstronną kontrolę wyroku sądu polubownego w postępowaniu ze skargi o jego uchylenie.
 Przebieg postępowania remisyjnego
 Wszczęcie postępowania remisyjnego następuje wyłącznie na wniosek. Ponieważ celem tego postępowania jest utrzymanie rozstrzygnięcia sądu arbitrażowego, złożeniem takiego wniosku zainteresowany jest raczej przeciwnik skargi o uchylenie niż skarżący. Jeżeli jednak wyrok w części powództwo zasądza, a w części oddala, nie można wykluczyć, że skargę o uchylenie złożą obie strony, a w konsekwencji obie, będąc zainteresowane utrzymaniem korzystnych dla siebie rozstrzygnięć, złożą wnioski o wszczęcie postępowania remisyjnego.
 Szkoda, że ustawodawca nie przyznał uprawnienia do wszczęcia postępowania remisyjnego sądowi państwowemu rozpoznającemu skargę. Wydaje się, że przyczyniłoby się to do częstszego stosowania tej instytucji zmierzającej wszak do utrzymania trwałości rozstrzygnięcia arbitrażowego, a w konsekwencji do zwiększenia zainteresowania sądownictwem polubownym i odciążenia sądów państwowych.
 Przedmiotem wniosku wszczynającego postępowanie remisyjne jest żądanie zawieszenia postępowania ze skargi o uchylenie, tak by sąd polubowny, którego wyrok został zaskarżony, mógł ponownie podjąć postępowanie i usunąć przyczyny uchylenia tego wyroku.
 Art. 1209 k.p.c. nie wskazuje – nawet ogólnie – jakimi przesłankami powinien kierować się sąd państwowy, podejmując decyzję o zawieszeniu postępowania skargowego. W literaturze trafnie wskazuje się, że decyzja taka będzie możliwa po zapoznaniu się przez sąd państwowy zarówno ze skargą, jak i z odpowiedzią na nią, a także z zaskarżonym wyrokiem sądu polubownego i aktami postępowania przed sądem polubownym. Tylko wówczas sąd państwowy będzie w stanie ocenić ryzyko uwzględnienia zarzutów przedstawionych w skardze i możliwość ich usunięcia przez sąd polubowny, a zatem celowość prowadzenia postępowania remisyjnego.
 Jeżeli sąd zdecyduje się na postępowanie remisyjne, powinien wydać postanowienie o zawieszeniu postępowania na określony czas i – zgodnie z brzmieniem art. 1209 § 2 k.p.c. – wskazać arbitrom czynności, jakie powinny zostać dokonane w celu usunięcia podstaw do uchylenia wyroku. Zawarte w ww. przepisie sformułowanie „sąd polubowny wykonuje czynności wskazane przez sąd” jest niefortunne. Z uwagi na autonomię orzeczniczą sądów polubownych sąd państwowy nie może zobowiązać sądu polubownego do podjęcia konkretnie wskazanych działań, ponieważ mogłyby one ingerować w merytoryczną decyzję sądu polubownego.
 Innymi słowy sąd państwowy może oznaczyć jedynie mankamenty wyroku arbitrażowego, których istnienie, jego zdaniem, stanowi podstawę do uchylenia, nie powinien natomiast wskazywać sposobu ich usunięcia.
 Określając mające podlegać usunięciu mankamenty wyroku sądu polubownego, sąd państwowy nie może także wykraczać poza podstawy uchylenia wyroku powołane przez stronę/strony w skardze; może jednak uwzględnić także te, które uzasadniałyby uchylenie wyroku sądu polubownego z uwagi na podstawy brane pod uwagę przez sąd z urzędu.
 Art. 1209 § 2 k.p.c. nakazuje w postępowaniu remisyjnym odpowiednio stosować art. 1202 k.p.c., zgodnie z którym wyrok uzupełniający ma być wydany przez sąd polubowny w terminie 2 miesięcy. Na skutek tego odesłania przyjmuje się, że maksymalny czas zawieszenia postępowania ze skargi nie może przekraczać dwóch miesięcy. Pogląd ten – moim zdaniem – nie jest trafny, ponieważ w art. 1209 § 2 k.p.c. mowa jest o odpowiednim stosowaniu art. 1202, zatem jak wiadomo może on być stosowany wprost, odpowiednio lub wcale. Nie zawsze też termin dwumiesięczny wystarczy na usunięcie uchybień wyroku sądu polubownego. Wobec tego to sąd państwowy, określając zakres uchybień sądu arbitrażowego, powinien odpowiednio określić czas potrzebny na ich usunięcie i na taki okres zawiesić postępowanie.
 Postanowienie o zawieszeniu postępowania podlega zaskarżeniu zażaleniem zgodnie z art. 1159 § 2 w zw. z art. 394 § 1 pkt. 5 k.p.c.
 Odesłanie w art. 1209 k.p.c. do odpowiedniego stosowania art. 1202 k.p.c. jest niefortunne także z tego powodu, że zdaje się sugerować, że usuwając uchybienia sąd arbitrażowy może wydać jedynie wyrok uzupełniający. Moim zdaniem z uwagi na to, że usuwając uchybienia sąd arbitrażowy ponownie podejmuje postępowanie, może on albo wydać wyrok uzupełniający, albo nowy wyrok, skorygowany względem tego, który jest przedmiotem skargi o uchylenie.
 Uchybienia możliwe do usunięcia w postępowaniu remisyjnym
 Do mankamentów wyroku sądu polubownego nadających się do usunięcia w trakcie postępowania remisyjnego można zaliczyć zarówno te o charakterze „technicznym”, jak i te dalej idące.
 Do uchybień technicznych zaliczyłabym przykładowo:
 niewskazanie przyczyny braku podpisu jednego z arbitrów na wyroku (oczywiście przy założeniu, że wyrok został podpisany przez większość arbitrów, którzy go wydali),
 brak wskazania zapisu na sąd polubowny, na podstawie którego wydany został wyrok,
 brak daty i miejsca wydania wyroku.
 Usunięciem uchybienia dalej idącego jest przykładowo uzupełnienie uzasadnienia w zakresie podstawy faktycznej rozstrzygnięcia lub postępowania dowodowego (skoro sąd polubowny może ponownie podjąć postępowanie, to może on prowadzić dowody, które pierwotnie pominął).
 Sądzę natomiast, że nie powinny być obejmowane procedurą remisyjną takie mankamenty, które mogą stanowić powód uchylenia wyroku, ale mogły zostać usunięte w postępowaniach rektyfikacyjnych, a także – co oczywiste – te, których sąd polubowny usunąć nie może (wydanie wyroku pomimo braku, utraty skuteczności lub wygaśnięcia zapisu na sąd polubowny albo braku zdatności arbitrażowej sprawy). W takim przypadku sąd państwowy powinien oddalić wniosek o zawieszenie postępowania i rozpoznać skargę.
 Wyrok sądu polubownego wydany po przeprowadzeniu podjętego postępowania nie podlega zaskarżeniu skargą o uchylenie. Zarzuty co do czynności sądu polubownego oraz przeciwko nowemu wyrokowi wydanemu przez sąd polubowny lub wyrokowi uzupełniającemu tego sądu sąd państwowy rozpoznaje po podjęciu zawieszonego postępowania sądowego w przedmiocie skargi o uchylenie wyroku sądu polubownego. Oznacza to, że strony muszą mieć możliwość zgłoszenia zarzutów wobec nowego lub uzupełniającego wyroku sądu polubownego.
 Postępowanie remisyjne jest moim zdaniem niedoceniane i powinno być stosowane na znacznie większą skalę niż ma to miejsce obecnie. Dostępne orzecznictwo dotyczące postępowania remisyjnego wskazuje niestety na to, że nie znalazło ono uznania w oczach sądów państwowych.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 23.9.2009
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 250/1
 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 846/2009
 z dne 1. septembra 2009
 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj
 KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (1) ter zlasti tretjega odstavka člena 44, člena 59(6), člena 66(3), člena 69(1), člena 70(3), člena 72(2), člena 74(2) in člena 76(4) Uredbe,
 ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (2) ter zlasti drugega pododstavka člena 7(2) in drugega odstavka člena 13 Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izkušnje, pridobljene od začetka programskega obdobja 2007–2013, so pokazale potrebo po poenostavitvi in razjasnitvi nekaterih določb o izvajanju pomoči strukturnih skladov in Kohezijskega sklada.
 (2)
 Glede na nedavne spremembe Uredbe (ES) št. 1083/2006 in Uredbe (ES) št. 1080/2006 v zvezi z nekaterimi določbami glede finančnega upravljanja operativnih programov oziroma upravičenostjo naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri stanovanjskih objektih je treba nekatere določbe Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006 (3) uskladiti z navedenima uredbama.
 (3)
 V določbah Uredbe (ES) št. 1828/2006 je bilo med njeno uporabo ugotovljenih več neskladij. Zaradi pravne varnosti je primerno ta neskladja odpraviti.
 (4)
 Ker je nekaj zahtev po informacijah in obveščanju javnosti v praksi težko uporabiti pri nekaterih vrstah operacij ter zato za upravičence predstavljajo nesorazmerno upravno breme, je primerno zagotoviti več prožnosti. Zaradi pravne varnosti se morajo prožnejše zahteve uporabiti tudi pri operacijah in dejavnostih, ki so bile že izbrane za sofinanciranje od datuma začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1828/2006.
 (5)
 Treba je razjasniti, da se v primeru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja nekatere pristojnosti organa za upravljanje glede pravilnosti operacij in izdatkov v povezavi z nacionalnimi pravili in pravili Skupnosti uporabljajo tudi za nadzornike, imenovane v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1080/2006.
 (6)
 Treba je razjasniti, da morajo letno poročilo in mnenje o nadzoru ter tudi izjava o zaključitvi in končno poročilo o nadzoru zajemati celoten program in vse izdatke programa, ki so upravičeni do prispevka Evropskega sklada za regionalni razvoj v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja.
 (7)
 Glede na izkušnje, ki so jih pridobile Komisija in države članice v zvezi z uporabo Uredbe Komisije (ES) št. 1681/94 z dne 11. julija 1994 o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja strukturnih politik ter organizaciji ustreznega informacijskega sistema na tem področju (4), je treba poenostaviti postopke poročanja o spremljanju nepravilnosti. Poleg tega je treba zaradi zmanjšanja upravnega bremena držav članic natančneje določiti, katere informacije zahteva Komisija. V ta namen je treba informacije o neizterljivih zneskih in skupnih zneskih, povezanih s sporočenimi nepravilnostmi, vključiti v letni izkaz za predložitev Komisiji v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1828/2006.
 (8)
 Postopki za poročanje o neizterljivih zneskih morajo pravilno izražati obveznosti držav članic iz člena 70 Uredbe (ES) št. 1083/2006 ter zlasti obveznost zagotovitve učinkovitega izvajanja izterjav. Primerno je tudi poenostaviti postopke, s katerimi Komisija spremlja izpolnjevanje navedenih obveznosti, da postanejo bolj uspešni in stroškovno učinkoviti.
 (9)
 V skladu s členom 61 Uredbe (ES) št. 1083/2006 je treba jasno navesti, da je organ za potrjevanje odgovoren za vodenje popolnih računovodskih evidenc, kar vključuje zlasti sklicevanja na zneske, ki so bili Komisiji v skladu s členom 28 Uredbe (ES) št. 1828/2006 sporočeni kot nepravilni.
 (10)
 Za zagotovitev učinkovitega pretoka informacij o nepravilnostih in preprečitev prekrivanja različnih kontaktnih točk je primerno, da se določbe o sodelovanju z državami članicami zbere v enem členu.
 (11)
 Treba je olajšati izvajanje instrumentov finančnega inženiringa s pomočjo skladov tako, da je s poenostavitvijo in spremembo interakcija med instrumenti finančnega inženiringa in organi za upravljanje prožnejša. Poleg tega je za ublažitev težav, povezanih z oddaljenostjo najbolj oddaljenih regij, primerno povečati prag za stroške upravljanja za instrumente finančnega inženiringa, ki delujejo v navedenih regijah.
 (12)
 Primerno je tudi razjasniti, da podjetja in projekti, ki so usmerjeni na urbana področja in jih podpirajo instrumenti finančnega inženiringa, niso izključeni od prejemanja nepovratne pomoči iz operativnega programa.
 (13)
 Za olajšanje posegov v stanovanjskem sektorju iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 1080/2006 je treba zagotoviti več prožnosti v zvezi z merili za izbor področij in upravičenost navedenih pomoči.
 (14)
 Primerno je razjasniti pravila za upravičenost stroškov, ki jih plačajo javni organi in niso del tehnične pomoči, kjer je javni organ sam upravičenec v operativnem programu v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja.
 (15)
 Ker člen 7(4)(i) Uredbe (ES) št. 1080/2006 določa pravila za izračun posrednih stroškov, se je treba izogniti vzporednim pravilom iz člena 52 Uredbe (ES) št. 1828/2006. Vendar je za zavarovanje upravičenih pričakovanj primerno ohraniti možnost, da države članice uporabijo navedena pravila za operacije v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, ki so bile izbrane pred začetkom veljavnosti te uredbe.
 (16)
 Treba je poenostaviti informacije na seznamu podatkov o operacijah z namenom preverjanj dokumentov in preverjanj na kraju samem ter jih uskladiti z drugimi določbami Uredbe (ES) št. 1828/2006 ter tudi s členom 7 Uredbe (ES) št. 1080/2006.
 (17)
 Primerno je zagotoviti več prožnosti za naključno statistično vzorčenje v primeru operacij, ki zajemajo majhno populacijo.
 (18)
 V skladu s členom 78(4) Uredbe (ES) št. 1083/2006 je mogoče v izkaz o izdatkih vključiti izdatke za velike projekte, preden Komisija o njih sprejme odločitev. Zato je primerno odstraniti sklicevanje na izjavo o izdatkih v zvezi z velikimi projekti v „potrdilu o izdatkih“, priloženem vmesnim plačilom v skladu s členom 78 navedene uredbe.
 (19)
 Za zmanjšanje upravnega bremena za države članice je primerno črtati zahtevo za poročanje o letni razporeditvi skupnih potrjenih upravičenih izdatkov iz izkaza o izdatkih za vmesna plačila in plačilo preostanka, saj so te informacije manjšega pomena.
 (20)
 Informacije, ki so zahtevane v izkazu o izdatkih za delno zaprtje, je treba uskladiti z informacijami, ki so zahtevane v izkazu o izdatkih za vmesno plačilo in plačilo preostanka.
 (21)
 Za izboljšanje mehanizmov poročanja je treba razjasniti zahteve za letna in končna poročila. Zlasti je primerno razjasniti uporabo kazalnikov in zahtev glede informacij o uporabi skladov ter natančneje določiti informacije, ki se zahtevajo za velike projekte ter za ukrepe informiranja in obveščanja javnosti.
 (22)
 Izkušnje so tudi pokazale, da je treba razjasniti vsebino in zmanjšati obseg informacij, ki se zahtevajo v zvezi z vlogami za velike projekte.
 (23)
 Uredbo (ES) št. 1828/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.
 (24)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za usklajevanje skladov –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Uredba (ES) št. 1828/2006 se spremeni:
 (1)
 V členu 8 se odstavek 2 spremeni:
 (a)
 v drugem pododstavku se drugi stavek nadomesti z naslednjim besedilom:
 „Informacije iz člena 9 zavzemajo najmanj 25 % površine table.“
 (b)
 doda se naslednji pododstavek:
 „Kjer ni mogoče za stalno obesiti razlagalne table na fizičnem predmetu iz točke (b) prvega pododstavka, se sprejmejo drugi primerni ukrepi za obveščanje javnosti o prispevku Skupnosti.“
 (2)
 Člen 9 se spremeni:
 (a)
 v prvem odstavku se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
 „Vsi ukrepi za informiranje in obveščanje javnosti, ki jih zagotovijo organi za upravljanje ali upravičenci in so namenjeni upravičencem, morebitnim upravičencem in javnosti, vključujejo:“
 (b)
 doda se naslednji odstavek:
 „Kjer ukrep za informiranje in obveščanje javnosti spodbuja več operacij, ki jih sofinancira več skladov, se sklicevanje iz točke (b) prvega odstavka ne zahteva.“
 (3)
 Člen 13 se spremeni:
 (a)
 naslov se nadomesti z naslednjim:
 „Organ za upravljanje in nadzorniki“
 (b)
 prvi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:
 „Preverjanje, ki ga izvede organ za upravljanje v skladu s členom 60(b) Uredbe (ES) št. 1083/2006 ali ustrezni nadzorniki, ki jih imenuje država članica pri programih v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1080/2006, zajema upravne, finančne, tehnične in fizične vidike operacij, če je to primerno.“
 (c)
 odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim besedilom:
 „3. Kadar se pregledi na kraju samem iz točke (b) tretjega pododstavka odstavka 2 izvajajo na podlagi vzorca za operativni program, organ za upravljanje ali ustrezni nadzorniki pri programih v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja vzdržujejo evidenco, ki opisuje in utemeljuje metodo vzorčenja ter opredeljuje operacije ali poslovne dogodke, izbrane za pregled.
 Organ za upravljanje ali pristojni nadzorniki pri programih v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja določijo velikost vzorca, ki v zadostni meri zagotavlja zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov, pri čemer upošteva stopnjo tveganja, ki jo organ za upravljanje ali ustrezni nadzorniki, kot je primerno, določijo za vrsto zadevnih upravičencev in operacij. Organ za upravljanje ali pristojni nadzorniki vsako leto pregledajo metodo vzorčenja.
 4. Organ za upravljanje ali pristojni nadzorniki pri programih v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja vzpostavijo pisne standarde in postopke za preverjanje iz odstavka 2 ter vzdržujejo evidenco za vsako preverjanje, v kateri so navedeni opravljeno delo, datum in rezultati preverjanja ter ukrepi, sprejeti v zvezi z ugotovljenimi nepravilnostmi.“
 (4)
 Členu 14 se doda naslednji odstavek 3:
 „3. V računovodskih izkazih, ki se vzdržujejo v skladu s členom 61(f) Uredbe (ES) št. 1083/2006, se kateri koli znesek v zvezi z nepravilnostjo, sporočeno Komisiji v skladu s členom 28 te uredbe, označi z referenčno številko, dodeljeno navedeni nepravilnosti, ali s kakršno koli drugo primerno metodo.“
 (5)
 Člen 18 se spremeni:
 (a)
 drugi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:
 „Za programe v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja je v letnem poročilu o nadzoru in letnem mnenju zajet celoten program ter vsi izdatki za program, ki so upravičeni do prispevka ESRR.“
 (b)
 drugi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:
 „Za programe v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja je v izjavi o zaključku in končnem poročilu o nadzoru zajet celoten program ter vsi izdatki za program, ki so upravičeni do prispevka ESRR.“
 (6)
 Člen 20 se spremeni:
 (a)
 odstavek 2 se spremeni:
 (i)
 uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
 „Organ za potrjevanje Komisiji do 31. marca 2010 in do 31. marca vsako naslednje leto pošlje izjavo, ki je v obliki iz Priloge XI in za vsako prednostno os operativnega programa določa:“
 (ii)
 točka (b) se nadomesti z naslednjim:
 „(b)
 izterjane zneske, ki so bili odšteti iz izkazov o izdatkih, predloženih v predhodnem letu;“
 (iii)
 doda se naslednja točka (d):
 „(d)
 seznam zneskov, za katere je bilo v predhodnem letu ugotovljeno, da jih ni mogoče izterjati ali se pričakuje, da ne bodo izterjani, razvrščenih po letih izdaje naloga za izterjavo.“
 (iv)
 dodata se naslednja pododstavka:
 „Za namene točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka se skupni zneski v zvezi z nepravilnostmi, sporočenimi Komisiji v skladu s členom 28, posredujejo za vsako prednostno os.
 Za namene točke (d) prvega pododstavka se kateri koli znesek v zvezi z nepravilnostmi, sporočenimi Komisiji v skladu s členom 28, označi z referenčno številko navedene nepravilnosti ali s kakršno koli drugo primerno metodo.“
 (b)
 vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:
 „2a. Za vsak znesek iz točke (d) prvega pododstavka odstavka 2 organ za potrjevanje navede, ali zahteva, da se delež Skupnost poravna iz splošnega proračuna Evropske unije.
 Če Komisija v enem letu od datuma predložitve izkaza ne zahteva informacij za namene člena 70(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006, pisno ne obvesti države članice, da namerava začeti preiskavo v zvezi navedenim zneskom, ali ne zahteva, da država članica nadaljuje postopek izterjave, se delež Skupnosti poravna iz splošnega proračuna Evropske unije.
 Enoletni rok se ne uporablja v primerih suma goljufije ali dokazane goljufije.
 2b. Za namene izjave iz odstavka 2 države članice, ki do datuma predložitve izjave eura niso sprejele kot svoje valute, preračunajo zneske iz nacionalne valute v eure z uporabo menjalnega tečaja iz člena 81(3) Uredbe (ES) št. 1083/2006. Kjer se zneski nanašajo na izdatke, zabeležene v računovodskih izkazih organa za potrjevanje za obdobje, daljše od enega meseca, se lahko uporabi menjalni tečaj v mesecu, v katerem so bili zabeleženi zadnji izdatki.“
 (7)
 Člen 28 se spremeni:
 (a)
 točke od (l) do (o) drugega pododstavka odstavka 1 se nadomestijo z naslednjim:
 „(l)
 celotni znesek upravičenih izdatkov in javnega prispevka, odobrenega za operacijo, skupaj z ustreznim zneskom prispevka Skupnosti, izračunanega z uporabo stopnje sofinanciranja prednostne osi;
 (m)
 izdatke in javni prispevek, potrjen Komisiji, na katere nepravilnost vpliva, in ustrezen prispevek Skupnosti, ki je ogrožen in izračunan z uporabo stopnje sofinanciranja prednostne osi;
 (n)
 v primeru suma goljufije in kadar javni prispevek ni plačan osebam ali drugim subjektom iz točke (k) pa zneske, ki bi bili neupravičeno plačani, če nepravilnost ne bi bila ugotovljena;
 (o)
 kodo regije ali območja, kjer je bila operacija locirana ali izvedena, z določitvijo ravni NUTS ali kako drugače;“
 (b)
 točki (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 2 se nadomestita z naslednjim:
 „(b)
 kadar jih je upravičenec sporočil organu za upravljanje ali organu za potrjevanje prostovoljno, preden jih ta odkrijeta, pred vključitvijo zadevnih izdatkov v potrjen izkaz, predložen Komisiji, ali po njej;
 (c)
 kadar jih odkrije in popravi organ za upravljanje ali organ za potrjevanje pred vključitvijo zadevnih izdatkov v izkazu o izdatkih, predloženemu Komisiji.“
 (c)
 odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
 „3. Kadar nekatere informacije iz odstavka 1, zlasti informacije o postopkih, ki so bili uporabljeni pri storitvi nepravilnosti, in načinu odkritja nepravilnosti, niso dostopne ali jih je treba popraviti, države članice Komisiji, kolikor je mogoče, predložijo manjkajoče ali pravilne informacije ob predložitvi naslednjih četrtletnih poročil o nepravilnostih.“
 (8)
 Člen 30 se nadomesti z naslednjim:
 „Člen 30
 Poročanje o nadaljnjem spremljanju
 1. Poleg podatkov iz člena 28(1) države članice najpozneje v dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja s sklicevanjem na prejšnja poročila, sestavljena v skladu z navedenim členom, Komisiji zagotovijo podrobnosti glede sprožitve, zaključitve ali opustitve katerega koli postopka za naložitev upravnih ali kazenskih sankcij v zvezi s sporočenimi nepravilnostmi in o rezultatih takih postopkov.
 V zvezi z nepravilnostmi, za katere so bile naložene sankcije, države članice navedejo tudi:
 (a)
 ali so sankcije upravne ali kazenske;
 (b)
 ali sankcije izhajajo iz kršitve prava Skupnosti ali nacionalnega prava;
 (c)
 določbe, s katerimi so sankcije predpisane;
 (d)
 ali je bila ugotovljena goljufija.
 2. Država članica na pisno zahtevo Komisije posreduje informacije v zvezi z določeno nepravilnostjo ali skupino nepravilnosti.“
 (9)
 Člen 33 se spremeni:
 (a)
 naslov se nadomesti z naslednjim:
 „Sodelovanje z državami članicami“
 (b)
 odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
 „2. Brez poseganja v stike iz odstavka 1, kjer Komisija meni, da bi se zaradi določene vrste nepravilnosti enaki ali podobni postopki lahko pojavili v drugih državah članicah, Komisija predloži zadevo Svetovalnemu odboru za usklajevanje preprečevanja goljufij, ustanovljenem s Sklepom Komisije 94/140/ES (5).
 Komisija vsako leto obvesti navedeni odbor in odbore iz členov 103 in 104 Uredbe (ES) št. 1083/2006 o obsegu, v katerem na sklade vplivajo odkrite nepravilnosti, ter o različnih kategorijah nepravilnosti glede na vrsto in število.
 (10)
 Člen 35 se črta.
 (11)
 Člen 36 se spremeni:
 (a)
 drugi in tretji pododstavek v odstavku 1 se črtata;
 (b)
 odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
 „2. Države članice, ki do datuma predložitve poročila po členu 28(1) eura niso sprejele kot svoje valute, preračunajo zneske iz nacionalne valute v eure z uporabo menjalnega tečaja iz člena 81(3) Uredbe (ES) št. 1083/2006.
 Kjer se zneski nanašajo na izdatke, zabeležene v računovodskih izkazih organa za potrjevanje za obdobje, daljše od enega meseca, se lahko uporabi menjalni tečaj v mesecu, v katerem so bili zabeleženi zadnji izdatki. Kadar izdatki niso zabeleženi v računovodskih izkazih organa za potrjevanje, se uporablja najnovejši računovodski menjalni tečaj, ki ga objavi Komisija v elektronski obliki.“
 (12)
 Člen 43 se spremeni:
 (a)
 naslov se nadomesti z naslednjim:
 „Splošne določbe“
 (b)
 odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:
 „2. Instrumenti finančnega inženiringa, vključno s holdinškimi skladi, so neodvisni pravni subjekti, za katere veljajo sporazumi med partnerji pri sofinanciranju ali delničarji, ali poseben sveženj financiranja znotraj finančne ustanove.
 Kadar je instrument finančnega inženiringa v finančni ustanovi, je vzpostavljen kot poseben sveženj financiranja, za katerega se uporabljajo posebna izvedbena pravila v finančni ustanovi, ki zlasti določajo, da se vodijo posebne evidence, ki razlikujejo med novimi sredstvi, vloženimi v instrument finančnega inženiringa, vključno s sredstvi, ki jih prispeva operativni program, in sredstvi, ki so od začetka na voljo v ustanovi.
 Komisija ne more biti partnerica pri sofinanciranju ali delničarka v instrumentih finančnega inženiringa.
 3. Kadar organi za upravljanje ali holdinški skladi izberejo instrumente finančnega inženiringa, instrumenti finančnega inženiringa predložijo poslovni načrt ali drug ustrezen dokument.
 Pogoje za prispevke iz operativnih programov v instrumente finančnega inženiringa se določi v sporazumu o financiranju, ki ga skleneta ustrezno pooblaščen predstavnik instrumenta finančnega inženiringa in država članica ali organ za upravljanje ali holdinški sklad, kjer je primerno.
 Sporazum o financiranju vključuje najmanj naslednje elemente:
 (a)
 naložbeno strategijo in načrtovanje;
 (b)
 določbe za spremljanje izvajanja;
 (c)
 politiko prekinitve instrumenta finančnega inženiringa za prispevek iz operativnega programa;
 (d)
 določbe o prenehanju instrumenta finančnega inženiringa, vključno s ponovno uporabo sredstev, ki jih dobi instrument finančnega inženiringa iz naložb ali ostanejo po izpolnitvi vseh obveznosti iz jamstev, ki se pripišejo prispevku iz operativnega programa.“
 (c)
 odstavek 4 se spremeni:
 (i)
 uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
 „Razen kadar se po konkurenčnem zbiranju ponudb v skladu z veljavnimi pravili izkaže, da je treba zagotoviti višji odstotek, stroški upravljanja na letni povprečni ravni med trajanjem pomoči ne smejo presegati:“
 (ii)
 doda se naslednji pododstavek:
 „Pragi iz prvega pododstavka se lahko za najbolj oddaljene regije povečajo za 0,5 %.“
 (d)
 odstavki 5, 6 in 7 se nadomestijo z naslednjim:
 „5. Dobički iz naložb v lastniški kapital, iz posojil in drugih vračljivih naložb ter iz jamstev za vračljive naložbe minus sorazmerni delež stroškov upravljanja in pobud za večjo uspešnost se lahko prednostno dodelijo vlagateljem, ki delujejo v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Takšni dobički se lahko dodelijo do stopnje prejemkov, ki je določena v statutih instrumentov finančnega inženiringa, in se potem sorazmerno razdelijo med vse partnerje pri sofinanciranju ali delničarje.
 6. Podjetja ter tudi javno-zasebna partnerstva in drugi projekti, vključeni v celovit načrt za trajnostni razvoj mestnih območij, ki jih podpirajo instrumenti finančnega inženiringa, lahko prav tako prejmejo prispevek ali drugo pomoč iz operativnega programa.
 7. Organi za upravljanje sprejmejo previdnostne ukrepe, da se čim bolj zmanjša izkrivljanje konkurence na trgih tveganega kapitala ali posojil in trgu zasebnih jamstev.“
 (13)
 Člen 44 se spremeni:
 (a)
 naslov se nadomesti z naslednjim:
 „Holdinški skladi“
 (b)
 odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
 „2. Sporazum o financiranju iz odstavka 1 določa zlasti:
 (a)
 pogoje za prispevke iz operativnega programa v holdinški sklad;
 (b)
 razpise za prijavo interesa, namenjene instrumentom finančnega inženiringa v skladu z veljavnimi pravili;
 (c)
 presojo in izbiro instrumentov finančnega inženiringa s strani holdinškega sklada;
 (d)
 vzpostavitev in spremljanje naložbene politike ali ciljno usmerjenih načrtov in ukrepov za razvoj mestnih območij;
 (e)
 poročanje holdinškega sklada državam članicam ali organom za upravljanje;
 (f)
 spremljanje izvajanja naložb;
 (g)
 zahteve za revizijo;
 (h)
 politiko izstopa holdinškega sklada iz instrumentov finančnega inženiringa;
 (i)
 določbe o prenehanju holdinškega sklada, vključno s ponovno uporabo sredstev, ki so vrnjena iz naložb ali ostanejo po izpolnitvi vseh obveznosti iz jamstev, ki se pripišejo prispevku iz operativnega programa.
 V primeru instrumentov finančnega inženiringa, ki podpirajo podjetja, določbe o vzpostavitvi in spremljanju naložbene politike iz točke (d) prvega pododstavka zajemajo vsaj navedbo ciljnih podjetij in proizvodov finančnega inženiringa, ki jih je treba podpreti.“
 (c)
 odstavek 3 se črta.
 (14)
 Člen 46 se spremeni:
 (a)
 naslov se nadomesti z naslednjim:
 „Skladi za razvoj mestnih območij“
 (b)
 odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjima:
 „1. Kadar strukturni skladi financirajo sklade za razvoj mestnih območij, ti skladi vlagajo v javno-zasebna partnerstva ali druge projekte, vključene v celovit načrt za trajnostni razvoj mestnih območij. Takšna javno-zasebna partnerstva ali drugi projekti ne vključujejo ustanovitve in razvoja instrumentov finančnega inženiringa, kot so tvegani kapital ter posojilni in jamstveni skladi za podjetja.
 2. Za izvajanje odstavka 1 skladi za razvoj mestnih območij vlagajo v obliki posojil in jamstev ali enakovrednih instrumentov ter v obliki lastniškega kapitala.“
 (15)
 Člen 47 se nadomesti z naslednjim:
 „Člen 47
 Intervencije na področju stanovanjskih objektov
 1. Države članice pri določanju območij iz točke (a) prvega pododstavka člena 7(2) Uredbe (ES) št. 1080/2006 upoštevajo vsaj enega izmed naslednjih meril:
 (a)
 visoka stopnja revščine in izključenosti;
 (b)
 visoka stopnja dolgoročne nezaposlenosti;
 (c)
 problematični demografski trendi;
 (d)
 nizka raven izobrazbe, zelo pomanjkljive spretnosti in visoka stopnja osipa v šoli;
 (e)
 visoka stopnja kriminalitete in prestopništva;
 (f)
 posebno izčrpano okolje;
 (g)
 nizka raven gospodarske dejavnosti;
 (h)
 veliko število priseljencev, etničnih skupin in manjšin ali beguncev;
 (i)
 razmeroma nizka raven vrednosti stanovanjskih objektov;
 (j)
 nizka raven energetske učinkovitosti v zgradbah.
 2. V skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 7(2) Uredbe (ES) št. 1080/2006 so upravičene le naslednje intervencije:
 (a)
 prenova skupnih delov večdružinskih bivalnih zgradb;
 (b)
 zagotovitev modernih socialnih stanovanj dobre kakovosti z obnovo in spremembo uporabe obstoječih zgradb, ki so v lasti javnih organov ali neprofitnih subjektov.“
 (16)
 V členu 50 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
 „3. Stroški iz točke (b) odstavka 1 so upravičeni, če ne izhajajo iz zakonsko predpisanih odgovornosti javnega organa ali njegovih tekočih nalog upravljanja, spremljanja in nadzora in so povezani bodisi z izdatki, ki so bili dejansko in neposredno plačani za sofinancirano operacijo, bodisi s prispevki v naravi iz člena 51.“
 (17)
 Členu 52 se doda naslednji odstavek:
 „Prvi in drugi odstavek se uporabljata samo za operacije, ki so odobrene pred 13. oktober 2009 in če možnost, ki je državam članicam na voljo v členu 7(4)(i) Uredbe (ES) št. 1080/2006, ni bila uporabljena.“
 (18)
 Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.
 (19)
 Priloga III se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.
 (20)
 Priloga IV se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi.
 (21)
 Prilogi X in XI se nadomestita z besedilom iz Priloge IV k tej uredbi.
 (22)
 Priloga XIV se nadomesti z besedilom iz Priloge V k tej uredbi.
 (23)
 Priloga XVIII se nadomesti z besedilom iz Priloge VI k tej uredbi.
 (24)
 Priloge XX, XXI in XXII se nadomestijo z besedilom iz Priloge VII k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Točki (1) in (2) člena 1 se uporabljata od 16. januarja 2007.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 1. september 2009.
 Za Komisijo
 Paweł SAMECKI
 Članica Komisije
 (1) UL L 210, 31.7.2006, str. 25.
 (2) UL L 210, 31.7.2006, str. 1.
 (3) UL L 371, 27.12.2006, str. 1.
 (4) UL L 178, 12.7.1994, str. 43.
 (5) UL L 61, 4.3.1994, str. 27.“
 PRILOGA I
 V Prilogi I se stavek pod naslovom „Internet“ nadomesti z naslednjim:
 „Modra PANTONE REFLEX BLUE na spletni paleti ustreza barvi RGB: 0/51/153 (heksadecimalna vrednost: 003399), rumena PANTONE YELLOW na spletni paleti pa ustreza barvi RGB: 255/204/0 (heksadecimalna vrednost: FFCC00).“
 PRILOGA II
 „PRILOGA III
 SEZNAM PODATKOV O OPERACIJAH, KI JIH JE TREBA SPOROČITI NA ZAHTEVO KOMISIJE ZARADI PREVERJANJA DOKUMENTOV IN PREGLEDA NA KRAJU SAMEM V SKLADU S ČLENOM 14
 A. Podatki o operacijah (za potrditev, s spremembami)
 Polje 1.
 Koda CCI operativnega programa
 Polje 2.
 Številka prednostne naloge
 Polje 3.
 Ime sklada
 Polje 4.
 Koda regije ali območja, na katerem je locirana/se izvaja operacija (raven NUTS ali, če je ustrezno, druga)
 Polje 5.
 Organ za potrjevanje
 Polje 6.
 Organ za upravljanje
 Polje 7.
 Posredniško telo, ki prijavi izdatke organu za potrjevanje, če je ustrezno
 Polje 8.
 Enotna številka kode operacije
 Polje 9.
 Kratek opis operacije
 Polje 10.
 Datum začetka operacije
 Polje 11.
 Datum zaključitve operacije
 Polje 12.
 Organ, ki izda potrditev
 Polje 13.
 Datum potrditve
 Polje 14.
 Referenčna številka upravičenca
 Polje 15.
 Valuta (če ni euro)
 Polje 16.
 Polje 17.
 Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki jih plačajo upravičenci
 Polje 18.
 Ustrezni javni prispevek
 Polje 19.
 B. Navedeni izdatki za operacijo
 Polje 20.
 Interna referenčna številka zadnjega zahtevka za povračilo od operacije
 Polje 21.
 Datum vnosa zadnjega zahtevka za povračilo od operacije v sistem spremljanja
 Polje 22.
 Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki jih plačajo upravičenci in so navedeni v zadnjem zahtevku za povračilo od operacije, vnesenem v sistem spremljanja
 Polje 23.
 Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki jih plačajo upravičenci, za katere so bili vloženi zahtevki za povračilo
 Polje 24.
 Lokacija podrobnih spremnih dokumentov zahtevka, če to niso prostori upravičenca
 Polje 25.
 Izdatki za operativne programe v zvezi z ESRR, ki jih sofinancira ESS (1)
 Polje 26.
 Izdatki za operativne programe v zvezi z ESS, ki jih sofinancira ESRR (2)
 Polje 27.
 Izdatki, plačani na območjih, ki mejijo na upravičena območja (čezmejno sodelovanje) (3)
 Polje 28.
 Izdatki, ki jih plačajo partnerji s sedežem zunaj območja (transnacionalno sodelovanje) (4)
 Polje 29.
 Izdatki, plačani zunaj Skupnosti (čezmejno, transnacionalno in medregionalno sodelovanje) (5)
 Polje 30.
 Izdatki za nakup zemljišč (6)
 Polje 31.
 Izdatki za stanovanjske objekte (7)
 Polje 32.
 Izdatki za posredne stroške/režijske stroške, navedeni kot pavšali, pavšalni stroški, izračunani z uporabo standardnih stroškov na enoto in povprečnine (8)
 Polje 33.
 Prihodki, odšteti od izdatkov za operacijo ter vključeni v izkaz o izdatkih in zahtevek za plačilo
 Polje 34.
 Finančni popravki, odšteti od izdatkov za operacijo ter vključeni v izkaz o izdatkih in zahtevek za plačilo
 Polje 35.
 Skupni znesek upravičenih izdatkov, navedenih za operacijo, in ustrezen javni prispevek, vključen v izkaz o izdatkih, ki ga organ za potrjevanje pošlje Komisiji (v EUR)
 Polje 36.
 Skupni znesek upravičenih izdatkov, navedenih za operacijo, in ustrezen javni prispevek, vključen v izkaz o izdatkih, ki ga organ za potrjevanje pošlje Komisiji (v nacionalni valuti)
 Polje 37.
 Datum zadnjega izkaza o izdatkih organa za potrjevanje, ki vključuje izdatke za operacijo
 Polje 38.
 Datum preverjanj, opravljenih v skladu s členom 13(2)(b)
 Polje 39.
 Datum revizij v skladu s členom 16(1)
 Polje 40.
 Organ, ki izvaja revizijo ali preverjanje
 Polje 41.
 (1) Polje 25: za operativne programe, ki jih sofinancira ESS, če je uporabljena možnost iz člena 34(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006 ali možnost iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1080/2006.
 (2) Polje 26: za operativne programe, ki jih sofinancira ESRR, če je uporabljena možnost iz člena 34(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006 ali možnost iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1080/2006.
 (3) Člen 21(1) Uredbe (ES) št. 1080/2006.
 (4) Člen 21(2) Uredbe (ES) št. 1080/2006.
 (5) Člen 21(3) Uredbe (ES) št. 1080/2006.
 (6) Člen 7(1)(b) Uredbe (ES) št. 1080/2006.
 (7) Člen 7(2)(c) Uredbe (ES) št. 1080/2006.
 (8) Člen (7) Uredbe (ES) št. 1080/2006 in člen (11) Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 210, 31.7.2006, str. 12).“
 PRILOGA III
 V Prilogi IV se doda naslednja točka 5:
 „5.
 Kadar število operacij za dano referenčno leto ne zadostuje za uporabo statistične metode z naključnim vzorčenjem, se lahko uporabi nestatistična metoda. Uporabljena metoda mora zagotoviti naključno vzorčenje. Velikost vzorca je treba določiti ob upoštevanju stopnje zagotovila sistema in mora zadostovati za revizijski organ, da sprejme ustrezne sklepe (na primer nizko tveganje pri vzorčenju) o učinkovitem delovanju sistema.“
 PRILOGA IV
 "PRILOGA X
 POTRDILO, IZKAZ O IZDATKIH IN ZAHTEVEK ZA VMESNO PLAČILO
 PRILOGA XI
 LETNI IZKAZ O UMAKNJENIH IN IZTERJANIH ZNESKIH, NEREŠENIH IZTERJAVAH TER NEIZTERLJIVIH ZNESKIH (ČLEN 20(2))
 1. UMAKNJENI IN IZTERJANI ZNESKI MED LETOM 20.., ODŠTETI OD IZKAZOV O IZDATKIH
 (A) Umaknjeni zneski (1)
 (B) Izterjani zneski (2)
 a
 b
 c
 d
 e
 f
 g
 h
 i
 Prednostna os
 Skupni znesek umaknjenih izdatkov, ki jih plačajo upravičenci (3)
 Umaknjeni ustrezni javni prispevek (4)
 Skupni znesek izdatkov, umaknjenih v zvezi z nepravilnostmi, sporočenimi v skladu s členom 28(1) Uredbe (ES) št. 1828/2006 (5)
 Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, umaknjenega v zvezi z nepravilnostmi, sporočenimi v skladu s členom 28(1) Uredbe (ES) št. 1828/2006 (6)
 Izterjani javni prispevek (7)
 Skupni znesek izdatkov, ki jih plačajo upravičenci (8)
 Skupni znesek ustreznega javnega prispevka, izterjanega v zvezi z nepravilnostmi, sporočenimi v skladu s členom 28(1) Uredbe (ES) št. 1828/2006 (9)
 Skupni znesek izdatkov v zvezi z nepravilnostmi, sporočenimi v skladu s členom 28(1) Uredbe (ES) št. 1828/2006 (10)
 1
 2
 3
 4
 ...
 Skupaj
 2. NEREŠENE IZTERJAVE DO 31.12.20..
 a
 b
 c
 d
 e
 f
 Prednostna os
 Leto začetka postopka izterjave
 Javni prispevek za izterjavo (11)
 Skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih plačali upravičenci (12)
 Skupni znesek izdatkov v zvezi z nepravilnostmi, sporočenimi v skladu s členom 28(1) Uredbe (ES) št. 1828/2006 (13)
 Znesek ustreznega javnega prispevka za izterjavo v zvezi z nepravilnostmi, sporočenimi v skladu s členom 28(1) Uredbe (ES) št. 1828/2006 (14)
 1
 2007
 2008
 ...
 2
 2007
 2008
 ...
 3
 2007
 2008
 Skupaj
 3. NEIZTERLJIVI ZNESKI DO 31.12.20..
 a
 b
 c
 d
 e
 f
 g
 h
 i
 j
 k
 Ime operacije
 Prednostna os
 Identifikacijska številka operacije, če se uporablja (15)
 Leto začetka postopka izterjave
 Javni prispevek, prijavljen kot neizterljiv (16)
 Skupni izdatki, ki jih plačajo upravičenci in so prijavljeni kot neizterljivi (17)
 Datum zadnjega plačila javnega prispevka upravičencu
 Datum ugotovitve neizterljivosti
 Vzroki za neizterljivost
 Sprejeti ukrepi za izterjavo, vključno z datumom naloga za izterjavo
 Navedite, ali naj se delež Skupnosti krije iz proračuna Evropske unije (DA/NE) (18)
 X
 20..
 Y
 20..
 Z
 20..
 Skupaj
 (1) Del A) preglednice (umaknjeni zneski) se izpolni glede na izdatke, ki so že prijavljeni Komisiji in so bili umaknjeni iz programa po ugotovljeni nepravilnosti. V tem primeru ni treba izpolniti preglednic 2 in 3 v tej prilogi.
 (2) Del B) preglednice (izterjani zneski) se izpolni glede na izdatke, ki so trenutno ostali v programu do zaključka postopka za izterjavo in ki so bili odšteti po izterjavi.
 (3) Ta znesek je skupni znesek izdatkov, ki so bili že prijavljeni Komisiji, so vsebovali nepravilnosti in so bili umaknjeni.
 (4) Ta stolpec je treba izpolniti, kadar so prispevki skladov izračunani v zvezi z upravičenimi javnimi izdatki.
 (5) Ta znesek je del zneska v stolpcu b), ki je bil v skladu s postopki poročanja iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1828/2006 sporočen kot nepravilen.
 (6) Ta stolpec je treba izpolniti, kadar so prispevki skladov izračunani v zvezi z upravičenimi javnimi izdatki.
 (7) To je znesek javnega prispevka, ki je bil učinkovito izterjan od upravičenca.
 (8) To je znesek izdatkov, ki jih plačajo upravičenci in ustrezajo javnemu prispevku v stolpcu f).
 (9) Ta znesek se nanaša na del zneska v stolpcu f), ki je bil v skladu s postopki poročanja iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1828/2006 sporočen kot nepravilen.
 (10) Ta znesek se nanaša na del zneska v stolpcu g), ki je bil v skladu s postopki iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1828/2006 sporočen kot nepravilen.
 (11) To je javni prispevek, za katerega veljajo postopki izterjave na ravni upravičenca.
 (12) To je znesek od zneska izdatkov, ki ga plača upravičenec in ustreza javnemu prispevku v stolpcu c).
 (13) Ta znesek se nanaša na del zneska v stolpcu d), ki je bil v skladu s postopki poročanja iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1828/2006 sporočen kot nepravilen.
 (14) Ta znesek se nanaša na del zneska v stolpcu c), ki je bil v skladu s postopki poročanja iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1828/2006 sporočen kot nepravilen.
 (15) To je referenčna številka, dodeljena nepravilnosti, ali druga identifikacija iz člena 14(3) Uredbe (ES) št. 1828/2006.
 (16) To je znesek javnega prispevka, ki ga plača upravičenec in za katerega je bilo ugotovljeno, da se izterjava ne more izvesti ali se ne pričakuje, da bo izvedena.
 (17) To je znesek izdatkov, ki ga plača upravičenec in ustreza javnemu prispevku v stolpcu (e).
 (18) Delež Skupnosti je izračunan z uporabo stopnje sofinanciranja na ravni prednostne osi, bodisi s sklicevanjem na stolpec (e) bodisi na stolpec (f) v skladu s členom 53(1)(a) ali (b) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006."
 PRILOGA V
 „PRILOGA XIV
 VZOREC IZKAZA O IZDATKIH ZA DELNO ZAKLJUČITEV
 “
 PRILOGA VI
 „PRILOGA XVIII
 LETNO IN KONČNO POROČANJE
 1. OPREDELITEV
 OPERATIVNI PROGRAM
 Zadevni cilj
 Zadevno upravičeno področje
 Programsko obdobje
 Številka programa (št. CCI)
 Naslov programa
 LETNO POROČILO O IZVAJANJU
 Leto poročanja
 Datum potrditve letnega poročila s strani nadzornega odbora
 2. PREGLED IZVAJANJA OPERATIVNEGA PROGRAMA
 2.1. Dosežek in analiza napredka
 2.1.1. Informacije o fizičnem napredku operativnega programa:
 Za vsak merljiv kazalnik in zlasti za osnovne kazalnike:
 Kazalniki
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 2014
 2015
 Skupaj
 Kazalnik 1:
 Dosežek (1)
 Cilj (2)
 Izhodišče (3)
 ...
 ...
 Kazalnik n:
 Dosežek
 Cilj
 Izhodišče
 Vsi kazalniki se razčlenijo po spolu, kjer je mogoče. Če številke (podatki) še niso na voljo, se navede informacija, kdaj bodo na voljo in kdaj jih bo organ za upravljanje predložil Komisiji.
 2.1.2. Finančne informacije (vsi finančni podatki morajo biti izraženi v EUR)
 Izdatki, ki so jih plačali upravičenci, navedeni v zahtevkih za plačila, poslanih organu za upravljanje
 Ustrezni javni prispevek
 Izdatki, ki jih je plačal organ, odgovoren za plačila upravičencem
 Skupna plačila, prejeta od Komisije
 Prednostna os 1
 Navedite sklad
 od tega izdatki v zvezi z ESS
 od tega izdatki v zvezi z ESRR
 —
 —
 —
 —
 Prednostna os 2
 Navedite sklad
 od tega izdatki v zvezi z ESS
 od tega izdatki v zvezi z ESRR
 —
 —
 —
 —
 Prednostna os ...
 Navedite sklad
 od tega izdatki v zvezi z ESS
 od tega izdatki v zvezi z ESRR
 —
 —
 —
 —
 Skupna vsota
 Skupaj regije, ki prejemajo prehodno pomoč, v skupni vsoti
 Skupaj regije, ki ne prejemajo prehodne pomoči, v skupni vsoti
 Izdatki v zvezi z ESS v skupni vsoti, če operativni program sofinancira ESRR (4)
 Izdatki v zvezi z ESRR v skupni vsoti, če operativni program sofinancira ESS (4)
 —
 Za operativne programe, ki prejemajo prispevek ESRR v skladu s posebno dodelitvijo za najbolj oddaljene regije: razčlenitev izdatkov po stroških poslovanja in naložbah v infrastrukture.
 2.1.3. Informacije o razčlenitvi uporabe skladov
 —
 Informacije v skladu z delom C Priloge II.
 2.1.4. Pomoč ciljnih skupin
 —
 Za operativne programe, ki jih sofinancira ESS: informacije, ki jih dajo ciljne skupine v skladu s Prilogo XXIII.
 —
 Za operativne programe, ki jih sofinancira ESRR: vse ustrezne informacije o posebnih ciljnih skupinah, sektorjih ali področjih (kjer je ustrezno).
 2.1.5. Povrnjena ali ponovno uporabljena pomoč
 —
 Informacije o uporabi povrnjene ali ponovno uporabljene pomoči po preklicu pomoči iz členov 57 in 98(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006.
 2.1.6. Kakovostna analiza
 —
 Analiza dosežkov, izmerjenih s fizičnimi in finančnimi kazalniki, vključno s kakovostno analizo o doseženem napredku v zvezi s prvotno zastavljenimi cilji. Posebna pozornost se nameni prispevku operativnega programa k lizbonskemu procesu, vključno s prispevkom k doseganju ciljev iz člena 9(3) Uredbe (ES) št. 1083/2006.
 —
 Ustrezen prikaz učinkov izvajanja operativnega programa na spodbujanje enakih možnosti med moškimi in ženskami ter opis partnerskih sporazumov.
 —
 Za operativne programe, ki jih sofinancira ESS: informacije v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1081/2006.
 2.2. Informacije o skladnosti z zakonodajo Skupnosti
 Kakršne koli večje težave v zvezi s skladnostjo z zakonodajo Skupnosti, ki so nastopile pri izvajanju operativnega programa, in ukrepi, sprejeti za odpravo teh težav.
 2.3. Večje težave in ukrepi za njihovo odpravo
 —
 Kakršne koli večje težave, ki so nastopile pri izvajanju operativnega programa, vključno s povzetkom resnih težav, ugotovljenih pri postopku iz člena 62(1)(d)(i) Uredbe (ES) št. 1083/2006, kjer je to primerno, in ukrepi, ki jih je sprejel organ za upravljanje ali nadzorni odbor, da težave odpravi.
 —
 Za programe, ki jih financira ESS: kakršne koli večje težave, ki so nastopile pri izvajanju ukrepov in dejavnosti iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1081/2006.
 2.4. Spremembe v okviru izvajanja operativnega programa (če je ustrezno)
 Opis elementov, ki ne izhajajo neposredno iz pomoči operativnega programa in imajo neposreden učinek na izvajanje programa (kot zakonodajne spremembe ali nepričakovani socialno-ekonomski razvoj).
 2.5. Bistvena sprememba v skladu s členom 57 Uredbe (ES) št. 1083/2006 (če je ustrezno)
 Primeri, pri katerih je bila ugotovljena bistvena sprememba v skladu s členom 57 Uredbe (ES) št. 1083/2006.
 2.6. Usklajenost z drugimi instrumenti Skupnosti
 Povzetek izvajanja ureditev, uvedenih za razmejevanje in usklajevanje pomoči iz ESRR, ESS, Kohezijskega sklada, EKSRP, ESR, intervencij EIB in drugih obstoječih finančnih instrumentov (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1083/2006).
 2.7. Spremljanje in ocenjevanje
 Ukrepi za spremljanje in ocenjevanje, ki jih je sprejel organ za upravljanje ali nadzorni odbor, vključno s težavami, ki so nastopile, in ukrepi za odpravo teh težav.
 2.8. Nacionalna rezerva na podlagi doseženih rezultatov (kjer je primerno in le za letno poročilo o izvajanju, predloženo za leto 2010)
 Informacije, opisane v členu 50 Uredbe (ES) št. 1083/2006.
 3. IZVAJANJE PO PREDNOSTNIH NALOGAH
 3.1. Prednostna naloga 1
 3.1.1. Doseganje ciljev in analiza napredka
 Informacije o fizičnem napredku prednostne naloge
 Za vsak merljiv kazalnik na prednostni osi in zlasti za osnovne kazalnike:
 Kazalniki
 2007
 2008
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 2014
 2015
 Skupaj
 Kazalnik 1:
 Dosežek (5)
 Cilj (6)
 Izhodišče (7)
 ...
 ...
 Kazalnik n:
 Dosežek
 Cilj
 Izhodišče
 Vsi kazalniki se razčlenijo po spolu, kjer je mogoče. Če podatki še niso na voljo, se navede informacija, kdaj bodo na voljo in kdaj jih bo organ za upravljanje predložil Komisiji.
 —
 Za operativne programe, ki jih sofinancira ESS: informacije, ki jih dajo ciljne skupine v skladu s Prilogo XXIII.
 Kakovostna analiza
 —
 Analiza dosežkov z uporabo finančnih informacij (točka 2.1.2) in fizičnih kazalnikov (točka 3.1.1) ter druge ustrezne informacije.
 —
 Ustrezen prikaz učinkov spodbujanja enakih možnosti med moškimi in ženskami.
 —
 Analiza uporabe skladov v skladu s členim 34(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006. Za programe ESS: informacije iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1081/2006.
 —
 Seznam nedokončanih operacij in časovni razpored njihovega zaključka (samo končno poročilo)
 3.1.2. Večje težave in ukrepi za njihovo odpravo
 Informacije o kakršnih koli večjih težavah, ki so nastopile pri izvajanju prednostne naloge, vključno s povzetkom resnih težav, ugotovljenih pri postopku iz člena 62(1)(d)(i) Uredbe (ES) št. 1083/2006, kjer je to primerno, in ukrepi, ki jih je sprejel organ za upravljanje ali nadzorni odbor, da težave odpravi.
 3.2. Prednostna naloga 2
 Isto.
 3.3. Prednostna naloga 3
 Isto.
 4. PROGRAMI ESS: SKLADNOST IN ZDRUŽEVANJE
 Za programe ESS:
 —
 Opis, kako so ukrepi, ki jih podpira ESS, skladni z ukrepi, sprejetimi v skladu z evropsko strategijo zaposlovanja v okviru nacionalnih programov reform in nacionalnih akcijskih načrtov za socialno vključenost, in kako k tem ukrepom prispevajo.
 —
 Opis, kako ukrepi ESS prispevajo k izvajanju priporočil za zaposlovanje in ciljev Skupnosti v zvezi z zaposlovanjem na področju socialne vključenosti, izobraževanja in usposabljanja (člen 4(1) Uredbe (ES) št. 1081/2006).
 5. PROGRAMI ESRR/KOHEZIJSKEGA SKLADA: VELIKI PROJEKTI (ČE JE USTREZNO)
 Za tekoče velike projekte:
 —
 Napredek pri izvajanju različnih stopenj velikih projektov, kot so opredeljeni v časovnem razporedu iz točke D.1 v Prilogah XXI in XXII.
 —
 Napredek pri financiranju velikih projektov na podlagi informacij iz točke H.2.2 v Prilogah XXI in XXII (informacije je treba predložiti kumulativno).
 Za zaključene velike projekte:
 —
 Seznam zaključenih velikih projektov, vključno z datumom zaključka, skupnimi končnimi naložbenimi stroški z uporabo predloge iz točke H.2.2. v Prilogah XXI in XXII ter kazalniki učinka in rezultata, vključno z, kjer je ustrezno, osnovnimi kazalniki, določenih v Odločbi Komisije o velikem projektu.
 —
 Večje težave, ki so nastopile pri izvajanju velikih projektov, in ukrepi za njihovo odpravo.
 —
 Kakršna koli sprememba okvirnega seznama velikih projektov v operativnem programu.
 6. TEHNIČNA POMOČ
 —
 Obrazložitev uporabe tehnične pomoči.
 —
 Odstotek zneska prispevka Strukturnih skladov, dodeljenega operativnemu programu, ki je porabljen za tehnično pomoč.
 7. INFORMIRANJE IN OBVEŠČANJE JAVNOSTI
 —
 Informiranje v skladu s členom 4(2) te uredbe, vključno s dosežki, primeri dobre prakse in pomembnimi dogodki.“
 (1) Dosežek mora biti izražen kumulativno – vrednost za kazalnik mora biti celotna dosežena vrednost do konca leta poročanja. Dosežki prejšnjih let se lahko posodobijo pri predložitvi letnih poročilih o izvajanju za naslednja leta, če so na voljo točnejše informacije.
 (2) Cilj se lahko navede vsako leto ali pa za celotno obdobje načrtovanja programov.
 (3) Izhodišče se vstavi le za prvo leto, kadar so na voljo informacije, razen če se uporablja koncept dinamičnega izhodišča.
 (4) To polje se izpolni, če je operativni program sofinanciral ESRR ali ESS, če je uporabljena možnost iz člena 34(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006.
 (5) Dosežek mora biti izražen kumulativno – vrednost za kazalnik mora biti celotna dosežena vrednost do konca leta poročanja. Dosežki prejšnjih let se lahko posodobijo pri predložitvi letnih poročilih o izvajanju za naslednja leta, če so na voljo točnejše informacije.
 (6) Cilj se lahko navede vsako leto ali pa za celotno obdobje načrtovanja programov.
 (7) Izhodišče se vstavi le za prvo leto, kadar so na voljo informacije, razen če se uporablja koncept dinamičnega izhodišča.
 PRILOGA VII
 „
 PRILOGA XX
 STRUKTURIRANI PODATKI ZA VELIKE PROJEKTE, KI JIH JE TREBA KODIRATI
 Ključni podatki o velikem projektu
 Obrazec za infrastrukturo
 Obrazec za produktivne naložbe
 Vrsta podatkov
 Ime projekta
 B.1.1
 B.1.1
 Besedilo
 Ime podjetja
 Se ne uporablja
 B.1.2
 Besedilo
 MSP
 Se ne uporablja
 B.1.3
 DA/NE
 Razsežnost prednostne teme
 B.2.1
 B.2.1
 Koda(-e)
 Razsežnost oblike financiranja
 B.2.2
 B.2.2
 Koda
 Ozemeljska razsežnost
 B.2.3
 B.2.3
 Koda
 Razsežnost gospodarske dejavnosti
 B.2.4
 B.2.4
 Koda(-e)
 Koda NACE
 B.2.4.1
 B.2.4.1
 Koda(-e)
 Narava naložbe
 Se ne uporablja
 B.2.4.2
 Koda
 Razsežnost lokacije
 B.2.5
 B.2.5
 Koda(-e)
 Sklad
 B.3.4
 B.3.3
 ESRR/KS
 Prednostna os
 B.3.4
 B.3.4
 Besedilo
 Javno-zasebno partnerstvo
 B.4.2.d
 Se ne uporablja
 DA/NE
 Konstrukcijska faza – datum začetka
 D.1.8A
 D.1.5A
 Datum
 Konstrukcijska faza – datum zaključitve
 D.1.8B
 D.1.5B
 Datum
 Referenčno obdobje
 E.1.2.1
 E.1.2.1
 Leta
 Finančna diskontna stopnja
 E.1.2.2
 E.1.2.2
 %
 Skupni naložbeni stroški
 E.1.2.3
 E.1.2.3
 EUR
 Skupni naložbeni stroški (sedanja vrednost)
 E.1.2.4
 Se ne uporablja
 EUR
 Preostala vrednost
 E.1.2.5
 Se ne uporablja
 EUR
 Preostala vrednost (sedanja vrednost)
 E.1.2.6
 Se ne uporablja
 EUR
 Prihodki (sedanja vrednost)
 E.1.2.7
 Se ne uporablja
 EUR
 Operativni stroški (sedanja vrednost)
 E.1.2.8
 Se ne uporablja
 EUR
 Čisti prihodek (sedanja vrednost)
 E.1.2.9
 Se ne uporablja
 EUR
 Upravičeni izdatki (sedanja vrednost)
 E.1.2.10
 Se ne uporablja
 EUR
 Predvideno povečanje letnega prometa
 Se ne uporablja
 E.1.2.4
 EUR
 Sprememba prometa na zaposleno osebo v %
 Se ne uporablja
 E.1.2.5
 %
 Finančna stopnja donosa (brez donacije Skupnosti)
 E.1.3.1A
 E.1.3.1A
 %
 Finančna stopnja donosa (z donacijo Skupnosti)
 E.1.3.1B
 E.1.3.1B
 %
 Finančna čista sedanja vrednost (brez donacije Skupnosti)
 E.1.3.2A
 E.1.3.2A
 EUR
 Finančna čista sedanja vrednost (z donacijo Skupnosti)
 E.1.3.2B
 E.1.3.2B
 EUR
 Upravičeni stroški
 H.1.12C
 H.1.10C
 EUR
 Določeni znesek
 H.2.1.3
 H.2.1.1
 EUR
 Donacija Skupnosti
 H.2.1.5
 H.2.1.3
 EUR
 Že potrjeni izdatki
 Znesek v EUR:
 H.2.3
 H.2.3
 EUR
 Ekonomski stroški in koristi
 E.2.2
 E.2.2
 Besedilo/EUR
 Družbena diskontirana stopnja
 E.2.3.1
 E.2.3.1
 %
 Ekonomska stopnja donosa
 E.2.3.2
 E.2.3.2
 %
 Ekonomska čista sedanja vrednost
 E.2.3.3
 E.2.3.3
 EUR
 Razmerje korist/strošek
 E.2.3.4
 E.2.3.4
 Številka
 Število neposredno ustvarjenih delovnih mest v fazi izvajanja
 E.2.4.1A
 E.2.4 a) 1A
 Številka
 Povprečno trajanje neposredno ustvarjenih delovnih mest v fazi izvajanja
 E.2.4.1B
 E.2.4 a) 1B
 Meseci/trajno
 Število neposredno ustvarjenih delovnih mest v operativni fazi
 E.2.4.2A
 E.2.4 a) 2A
 Številka
 Povprečno trajanje neposredno ustvarjenih delovnih mest v operativni fazi
 E.2.4.2B
 E.2.4 a) 2B
 Meseci/trajno
 Število posredno ustvarjenih delovnih mest v operativni fazi
 Se ne uporablja
 E.2.4 a) 4A
 Številka
 Medregionalni vpliv na zaposlovanje
 Se ne uporablja
 E.2.4 c)
 Neg./nevt./poz.
 Skupina razvoja pri presoji vpliva na okolje
 F.3.2.1
 F.3.2.1
 I/II/ne vključuje
 Opravljena presoja vpliva na okolje v primeru skupine II
 F.3.2.3
 F.3.2.3
 DA/NE
 Stroški za nadomestilo negativnih vplivov na okolje v %
 F.6
 F.6
 %
 Drugi viri Skupnosti (EIB/EIS)
 I.1.3
 I.1.3
 DA/NE
 Vključenost JASPERS
 I.4.1
 I.4.1
 DA/NE
 Osnovni kazalniki (izberite ustrezen osnovni kazalnik iz spustnega seznama, ki je na voljo v elektronskem sistemu)
 B.4.2B
 Se ne uporablja
 Številka
 PRILOGA XXI
 PRILOGA XXII
 “


text:
 Avis juridique important
 |
 52000PC0371
 Proposta de regulamento do Conselho que proíbe as importações de peixe espada do Atlântico (Xiphias gladius) originário do Belize e das Honduras /* COM/2000/0371 final - ACC 2000/0163 */
 Proposta de REGULAMENTO DO CONSELHO que proíbe as importações de peixe espada do Atlântico (Xiphias gladius) originário do Belize e das Honduras(apresentada pela Comissão)EXPOSIÇÃO DE MOTIVOSNa sua última reunião, em Novembro de 1999, a Comissão Internacional para a Conservação dos Tunídeos no Atlântico (International Commission for the Conservation of Altantic Tuna-ICCAT) adoptou uma recomendação que proíbe a importação de espadarte do Atlântico pelas Partes Contratantes, sob qualquer forma, originário de Belize e das Honduras, com efeitos a partir de 1 de Julho de 2000. Esta recomendação baseia-se no plano de acção destinado a assegurar a eficácia do programa de conservação para o espadarte do Atlântico adoptado pela ICCAT em 1995.Na mesma reunião, a ICCAT recomendou que fossem renovadas as proibições em vigor relativas à importação de atum rabilho de Belize e das Honduras e retirada a proibição de importação que havia sido aplicada a estes produtos originários do Panamá. Estas recomendações do ICCAT devem ser transpostas para a legislação comunitária.Depois de várias tentativas para convidar Belize e as Honduras a colaborar com a ICCAT e garantir o respeito dos regimes de conservação e gestão estabelecidos, estes dois países foram notificados pela ICCAT por incumprimento e por não conformidade com as medidas de conservação estabelecidas internacionalmente, bem como por não colaboração com aquela organização.A Comunidade Europeia tornou-se Parte Contratante na ICCAT em 14 de Novembro de 1997, e, de acordo com a política comercial comum, o respeito destas proibições deve ser estabelecido ao nível comunitário.Comunidade considera que estas medidas são perfeitamente compatíveis com as suas obrigações no âmbito da OMC, em particular o artigo XX do GATT-1994 que prevê a possibilidade de aplicar medidas comerciais a fim de proteger os recursos não renováveis, e com a Convenção de Lomé no que respeita a Belize.Por conseguinte, solicita-se ao Conselho que aprove o regulamento em anexo.2000/0163 (ACC)Proposta de REGULAMENTO DO CONSELHO que proíbe as importações de peixe espada do Atlântico (Xiphias gladius) originário do Belize e das HondurasO CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 133o,Tendo em conta a proposta da Comissão,Considerando o seguinte:(1) Os recursos haliêuticos, enquanto recursos naturais esgotáveis, devem ser protegidos, no interesse da preservação dos equilíbrios biológicos e da segurança alimentar global.(2) A Comissão Internacional para a Conservação dos Tunídeos do Atlântico (CICTA), em cuja Convenção a Comunidade Europeia é Parte Contratante, adoptou, em 1995, um plano de acção destinado a assegurar a eficácia do programa de conservação para o Atlântico, por forma a assegurar uma conservação efectiva das espécies.(3) As existências em questão só podem ser geridas eficazmente pelas Partes Contratantes na CICTA, cujos pescadores são obrigados a reduzir as suas capturas de peixe espada do Atlântico, se todas as Partes não Contratantes cooperarem com a CICTA e cumprirem as suas medidas de conservação e de gestão.(4) Em 1998, a CICTA identificou o Belize e as Honduras como países cujos navios pescam peixe espada do Atlântico de uma forma que compromete a eficácia das medidas adoptadas por esta organização para a conservação da espécie em causa, tendo fundamentado esta verificação em dados relativos à captura, ao comércio e à observação dos navios.(5) As iniciativas tomadas pela CICTA para incentivar estes dois países a respeitarem as medidas de conservação e de gestão do peixe espada do Atlântico foram infrutíferas.(6) A CICTA recomendou às Partes Contratantes que tomassem as medidas adequadas para proibir as importações do Belize e das Honduras de produtos de peixe espada do Atlântico, sob qualquer forma; estas medidas serão abolidas logo que se verifique que as actividades de pesca dos países em questão respeitam as medidas da CICTA; estas medidas devem, por conseguinte, ser aplicadas pela Comunidade, que tém competência exclusiva na matéria.(7) Estas medidas são compatíveis com os compromissos assumidos pela Comunidade ao abrigo de outros acordos internacionais,ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:Artigo 1o1. É proibida a introdução em livre prática na Comunidade de peixe espada do Atlântico (Xiphias gladius), classificado nos códigos NC ex 0301 99 90, 0302 69 87, 0303 79 87, ex 0304 10 38, ex 0304 10 98, 0304 20 87, 0304 90 65, ex 0305 20 00, ex 0305 30 90, ex 0305 49 80, ex 0305 59 90, ex 0305 69 90, ex 1604 19 91, ex 1604 19 98 e ex 1604 20 70, originário do Belize e das Honduras.2. É proibido o desembarque com vista ao trânsito comunitário dos produtos mencionados no no 1.Artigo 2oO presente regulamento não se aplica às quantidades dos produtos referidos no no 1 do artigo 1o relativamente aos quais se possa apresentar prova suficiente às autoridades nacionais competentes que estavam a ser encaminhados para o território da Comunidade na data da sua entrada em vigor e desde que a introdução em livre prática das referidas quantidades se verifique efectivamente o mais tardar catorze dias após essa data.Artigo 3oO presente regulamento entra em vigor em 1 de Julho de 2000.O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados Membros.Feito em Bruxelas, [...]Pelo ConselhoO Presidente


type: caselaw

jurisdiction: US

text:
The burden of proof was upon the plaintiff to show by legally sufficient testimony that the defendant corporation was responsible for the injury she had sustained. This indispensable testimony is not supplied by conjecture or speculation nor by inferences which are not warranted by the facts.
 The truck by which the injury was inflicted was leased by the Pennsylvania Railroad Company to the Baltimore Eastern Railroad Company as the successor corporation by purchase to the Baltimore, Chesapeake Atlantic Railway Company. The legal effect of the lease was to transfer for a prescribed period of time the possession and control of the property to the lessee to the exclusion of the lessor's possession and control. At the time of the wrongs alleged the truck was driven by a servant of the Baltimore Eastern Railroad Company, a public service corporation, in the course of the operation of the latter as a public carrier over its authorized motor truck route upon a public roadway. There is no testimony *Page 538
 of evidential value that the driver of the truck was in the employ of the defendant corporation, or was subject to its control or was engaged in its business. Nor is there any legally sufficient evidence from which the jury could infer that the defendant carrier either was one of a trinity of principals composed of the three corporations mentioned, or was the principal to the corporate carrier which was the lessee of the truck whose negligent operation caused the plaintiff's hurt. It is submitted that a joint enterprise, or the relation of principal and agent among two or three public service corporations, is not to be inferred from the circumstance that certain servants or agents of one perform similar services for both or all, unless it otherwise appear that the corporate entities shall contemplate a performance which will bind them jointly, since, in the absence of such evidence, the authority conferred by each one will be deemed limited to the separate corporate business undertaking of each corporation. Mechem onAgency (2nd Ed.), secs. 182-185; Bethlehem Steel Co. v.Concrete Pile Co., 141 Md. 67, 78-83; Stewart Taxi Co. v.Spencer, 149 Md. 635. Compare Balto. Transit Company v.Swindell, 132 Md. 274; Pugh v. Washington etc. Co.,134 Md. 196; Pennsylvania R. Co. v. Hoover, 142 Md. 251, which are to be distinguished on their facts and the principle involved.
 The majority of the court reads the record differently, but the facts are contained in the prevailing opinion, and, in my judgment, they show that there is no competent testimony on the record to impute liability to the defendant, and the case should have been taken from the jury on this ground. The effect of awarding a new trial is to give the plaintiff a second opportunity to furnish testimony which, if it exist, should have been produced by her in the first instance. *Page 539


text:
 8.6.2015
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 190/33
 Avaliku Teenistuse Kohtu esimese koja esimehe 23. aprilli 2015. aasta määrus – Bensai versus komisjon
 (Kohtuasi F-131/14) (1)
 ((Avalik teenistus - Lepinguline töötaja - Töötasu - Palgatõend - Kinnitav laad - Kohtueelse menetluse nõuete järgimata jätmine - Ametnike personalieeskirjade reform - Tööaja pikendamine ilma töötasu kohandamata - Mõju puudumine palgatõendi kinnitavale laadile - Lepinguliste töötajate ja kohalike ametnike töötasu ebavõrdsus - Kodukorra artikkel 81))
 (2015/C 190/38)
 Kohtumenetluse keel: prantsuse
 Pooled
 Hageja:: David Bensai (Mullendorf, Luksemburg) (esindaja: advokaat A. Salerno)
 Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: C. Berardis-Kayser ja G. Berscheid)
 Ese
 Tühistada komisjoni otsus mitte suurendada hageja, kes on lepinguline töötaja, töötasu pärast tööaja pikendamist 40 tunnini nädalas uute personalieeskirjade jõustumise tulemusel alates 1. jaanuarist 2014.
 Resolutsioon
 1.
 Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse ja iga juhul ilmselge põhjendamatuse tõttu rahuldamata.
 2.
 Jätta D. Bensai kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.
 (1) ELT C 7, 12.1.2015, lk 61.


type: wikipedia

text:
A eleição para governador do estado americano do Dakota do Sul em 2010 aconteceu em uma terça-feira,2 de novembro de 2010 para eleger o governador de Dakota do Sul para um mandato de quatro anos. O governador republicano Mike Rounds será inelegível para concorrer à reeleição devido a limites de seu mandato.
 Primária Republicana
 Candidatos
 Dennis Daugaard, é o vice-governador do estado
 Gordon Howie, é senador estadual
 Dave Knudson, é o líder da minoria no estado
 Ken Knuppe, é um fazendeiro
 Scott Munsterman, foi prefeito de Brookings
 Resultados
 Primária Democrata
 Candidatos
 Scott Heidepriem, é o líder da minoria do senado estadual
 Ligações externas
 Elections & Voter Registration at South Dakota Secretary of State
 Candidates for South Dakota State Offices at Project Vote Smart
 Campaign contributions for 2010 South Dakota Governor from Follow the Money
 South Dakota Governor 2010 from OurCampaigns.com
 2010 South Dakota General Election graph of multiple polls from Pollster.com
 Election 2010: South Dakota Governor from Rasmussen Reports
 2010 South Dakota Governor - Daugaard vs. Heidepriem from Real Clear Politics
 2010 South Dakota Governor's Race from CQ Politics
 Race Profile in ''The New York Times
 Site oficiais
 Dennis Daugaard for Governor
 Scott Heidepriem for Governor
 Gordon Howie for Governor
 Dave Knudson for Governor
 Ken Knuppe for Governor
 Scott Munsterman for Governor
 Dakota do Sul
 Governador 2010


text:
 18.6.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 179/2
 A Bíróság (nagytanács) 2011. április 12-i ítélete (a Cour de cassation (Franciaország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — DHL Express France SAS, korábban DHL International SA kontra Chronopost SA
 (C-235/09. sz. ügy) (1)
 (Szellemi tulajdon - Közösségi védjegy - 40/94/EK rendelet - A 98. cikk (1) bekezdése - A bitorlási cselekményektől való, közösségi védjegybíróság által elrendelt eltiltás - Területi hatály - Az eltiltást kiegészítő kényszerítő intézkedések - Hatály az eljáró bíróság tagállamától eltérő tagállamok területén)
 2011/C 179/02
 Az eljárás nyelve: francia
 A kérdést előterjesztő bíróság
 Cour de cassation
 Az alapeljárás felei
 Felperes: DHL Express France SAS, korábban DHL International SA
 Alperes: Chronopost SA
 Tárgy
 Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Cour de cassation — A közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendelet (HL 1994., L 11., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 146. o.) 98. cikkének ugyanezen rendelet 1., 14. és 94. cikkével összefüggésben való értelmezése — Védjegybitorlással összefüggő cselekmények — A közösségi védjegybíróság által elrendelt eltiltás területi hatálya — Az ilyen bíróság lehetősége, hogy ezt az eltiltást az összes olyan tagállam területén alkalmazandó kényszerítő intézkedésekkel egészítse ki, amelyekben a bitorlással összefüggő cselekmények folytatásától való eltiltás joghatást fejt ki
 Rendelkező rész
 1.
 Az 1994. december 22-i 3288/94/EK tanácsi rendelettel módosított, a közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendelet 98. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy főszabály szerint az Unió egész területére kiterjed a közösségi védjegy bitorlásával vagy annak kísérletével összefüggő cselekmények folytatásától való, a közösségi védjegybíróság által elrendelt eltiltás hatálya, amely bíróság joghatósága e rendelet 93. cikkének (1)–(4) bekezdésén és 94. cikkének (1) bekezdésén alapul.
 2.
 A 3288/94 rendelettel módosított 40/94 rendelet 98. cikke (1) bekezdésének második mondatát úgy kell értelmezni, hogy valamely kényszerítő intézkedés, így a bitorlással vagy annak kísérletével összefüggő cselekmények folytatásától való eltiltás végrehajtásának biztosítása céljából a közösségi védjegybíróság által a nemzeti joga alapján elrendelt kényszerítő bírság — a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet III. fejezetében a bírósági határozatok elismerése és végrehajtása vonatkozásában előírt feltételek mellett — rendelkezik hatállyal a közösségi védjegybíróság tagállamától eltérő azon tagállamokban, amelyekre kiterjed az eltiltás területi hatálya. Amennyiben ezen eltérő tagállamok egyikének nemzeti joga sem ír elő az említett bíróság által elrendelt kényszerítő intézkedéshez hasonló intézkedést, ez utóbbi intézkedés célkitűzését e tagállam joghatósággal rendelkező bíróságának a tagállama belső joga azon irányadó rendelkezései alapján kell megvalósítania, amelyek azonos módon biztosíthatják az említett eltiltás végrehajtását.
 (1) HL C 205., 2009.8.29.


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52008PC0669
 Ettepanek: Nõukogu otsus, millega lubatakse MON89788 (MON-89788-1) geneetiliselt muundatud sojauba sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed) (EMPs kohaldatav tekst) /* KOM/2008/0669 lõplik */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 22.10.2008KOM(2008) 669 lõplikEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse MON89788 (MON-89788-1) geneetiliselt muundatud sojauba sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)(EMPs kohaldatav tekst)(komisjoni esitatud)SELETUSKIRILisatud nõukogu otsuse ettepanek käsitleb MON89788 geneetiliselt muundatud sojauba sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta, mille turuleviimiseks esitas Monsanto Europe S.A. taotluse Madalmaade pädevale asutusele 31. oktoobril 2006. aastal vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.Lisatud ettepanek käsitleb ka muude MON89788 sojauba sisaldavate või sellest koosnevate toodete turuleviimist muu sojaoaga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemiseks.Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet 11. juulil 2008 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud MON89788 sojauba sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult.Seda arvesse võttes esitati 29. septembril 2008 toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele hääletamiseks komisjoni otsuse eelnõu, millega lubatakse MON89788 geneetiliselt muundatud sojauba sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete viimist ühenduse turule. Komitee ei esitanud oma arvamust: 12 liikmesriiki (160 häält) hääletas eelnõu poolt, 6 liikmesriiki (69 häält) selle vastu, 7 liikmesriiki (106 häält) loobusid hääletamisest ja 2 liikmesriiki (10 häält) ei olnud esindatud.Seega peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 35 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikliga 5 esitama nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ning nõukogu peab kolme kuu jooksul tegema kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse ja teavitama Euroopa Parlamenti.Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega lubatakse MON89788 (MON-89788-1) geneetiliselt muundatud sojauba sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[1] eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Äriühing Monsanto Europe S.A esitas 31. oktoobril 2006 Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse MON89788 sojauba sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks (edaspidi „taotlus”).(2) Taotlus hõlmab ka MON89788 sojauba sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete turuleviimist muu sojaoaga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seetõttu hõlmab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[2] III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtetele vastavalt tehtud riskihindamist käsitlevat teavet ja järeldusi.(3) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 avaldas Euroopa Toiduohutusamet 11. juulil 2008 oma heakskiitva arvamuse ja leidis, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud MON89788 sojauba sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete (edaspidi „tooted“) turuleviimine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult, kui neid tooteid kasutatakse kavandatud eesmärgil[3]. Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu näevad ette kõnealuse määruse artikli 6 lõige 4 ja artikli 18 lõige 4.(4) Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekavad, mis koosnesid üldistest järelevalvekavadest, on kooskõlas toodete kavandatud eesmärgiga.(5) Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks toodetele luba anda.(6) Igale GMO-le tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks[4].(7) Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole MON89788 sojauba sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et siiski tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antud loa piires, peab loataotluses käsitletavate GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt tähistatud, et kõnelauseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.(8) Samuti ei õigustata toiduohutusameti arvamuses määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.(9) Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, nagu see on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ)[5] artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistamise nõuded.(11) Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta)[6] artikli 9 lõikele 1 ja artikli 15 lõike 2 punktile c.(12) Taotlejaga on nõu peetud käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus.(13) Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust esitanud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1 Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnusGeneetiliselt muundatud sojaoale ( Glycine max ) MON89788, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus MON-89788-1.Artikkel 2LubaVastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:a) MON-89788-1 sojauba sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;b) MON-89788-1 sojauba sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;c) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-89788-1 sojauba või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud sojauba, kuid ei viljeleta.Artikkel 3 Märgistamine1. Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „sojauba”.2. Artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-89788-1 sojauba sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.Artikkel 4 Keskkonnamõjude seire1. Loaomanik tagab käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.2. Loaomanik esitab komisjonile aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.Artikkel 5Ühenduse registerKäesoleva otsuse lisas sisalduv teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.Artikkel 6LoaomanikLoaomanik on äriühing Monsanto Europe S.A. (Belgia), kes esindab äriühingut Monsanto Company (USA).Artikkel 7KehtivusaegKäesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.Artikkel 8AdressaatKäesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüssel, Belgia.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAa) Taotleja ja loaomanik:Nimi: Monsanto Europe S.A.Aadress: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüssel, Belgiajärgmise äriühingu nimel: Monsanto Company – 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 USA.b) Toodete nimetus ja spetsifikatsioon:(1) MON-89788-1 sojauba sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisained;(2) MON-89788-1 sojauba sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;(3) muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad MON-89788-1 sojauba või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud sojauba, kuid ei viljeleta.Geneetiliselt muundatud MON-89788-1 sojauba, mida on taotluses kirjeldatud, väljendub CP4 EPSPS-valgus, mis tagab tolerantsuse herbitsiidi glüfosaat suhtes.c) Märgistus:(1) Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel on „organismi nimetus” „sojauba”.(2) Käesoleva otsuse artikli 2 punktides b ja c nimetatud MON-89788-1 sojauba sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.d) Tuvastusmeetod- Tekkepõhine reaalajaline kvantitatiivne PCR-meetod MON-89788-1 sojaoa jaoks.- Valideerinud seemnete puhul määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse tugilabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm.- Etalonaine: AOCS 0906-A ja AOCS 0906-B, kättesaadavad American Oil Chemists Society veebilsaidil http://www.aocs.org/tech/crm/soybean.cfm.e) Kordumatu tunnus:MON-89788-1f) Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [ täidetakse teatavakstegemisel ]g) Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:Ei ole nõutud.h) SeirekavaDirektiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seirekava[Link: kava on avaldatud Internetis ]i) Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoidunaEi ole nõutud.Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse avalikkusele kättesaadavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri uuendamisega. [1] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.[2] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620787358.htm[4] ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.[5] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.[6] ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21976A1129(03)
 Acuerdo en forma de Canje de Notas por el que se modifica el cuadro I anejo al Protocolo no2 del Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y la República de Islandia
 Diario Oficial n° L 298 de 28/10/1976 p. 0016 - 0021 Edición especial en finés : Capítulo 2 Tomo 2 p. 0072 Edición especial sueca: Capítulo 2 Tomo 2 p. 0072 Edición especial griega: Capítulo 11 Tomo 8 p. 0177 Edición especial en español: Capítulo 11 Tomo 6 p. 0166 Edición especial en portugués: Capítulo 11 Tomo 6 p. 0166
 Acuerdo en forma de Canje de Notas por el que se modifica el cuadro I anejo al Protocolo n o 2 del Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y la República de Islandia Bruselas , ... Señor Embajador , Las Partes Contratantes del Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y la República de Islandia , firmado el 22 de julio de 1972 , han examinado , en el seno del Comité mixto , la posibilidad de introducir algunas modificaciones en el cuadro I anejo al Protocolo n o 2 de dicho Acuerdo . Las modificaciones propuestas figuran en el Anexo I adjunto . Tengo el honor de confirmarle el acuerdo de la Comunidad sobre esas modificaciones y le propongo que entren en vigor el 1 de enero de 1977 . Le agradecería se sirviera confirmare el acuerdo de su Gobierno sobre dichas modificaciones y sobre la fecha prevista para su entrada en vigor . Por otra parte , aprovecho la ocasión para informarle que , desde el 1 de enero de 1976 , el sorbitol no cristalizable no figura en la partida n o 29.04 , sino en la partida n o 38.19 del arancel aduanero común . Ya que este producto aparece en el cuadro I del Protocolo n o 2 del Acuerdo entre la Comunidad y su país , sería conveniente , desde el punto de vista práctico , adaptar las listas arancelarias del Acuerdo . Estas adaptaciones figuran en el Anexo II adjunto . El hecho de cambiar de partida no modificará en absoluto el tratamiento arancelario de dicho producto previsto en el Protocolo n o 2 . Le ruego acepte , señor Embajador , el testimonio de mi más alta consideración . En nombre del Consejo de las Comunidades Europeas ANEXO I Modificaciones que deberán introducirse en el Protocolo n o 2 del Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y la República de Islandia El cuadro I se modificará como sigue : - En la partida n o 29.16 A ex VIII . los demás , la designación de las mercancías se sustituirá por : Versión alemana : ex VIII . andere : - Glycerinsaeure , Glykolsaeure , Zuckersaeure , Isozuckersaeure , Heptazuckersaeure , ihre Salze und Ester . Versión inglesa : ex VIII . Other : - Glyceric acid , glycolic acid , saccharic acid , isosaccharic acid , heptasaccharic acid , their salts and esters . Versión francesa : ex VIII . autres : - Acide glycérique , acide glycolique , acide saccharique , acide isosaccharique , acide heptasaccharique , leurs sels et leurs esters . Versión italiana : ex VIII . altri : - Acido glicerico , acido glicolico , acido saccarico , acido isosaccarico , acido eptasaccarico , loro sali e loro esteri . Versión neerlandesa : ex VIII . andere : - Glycerinezuur , glycolzuur , suikerzuur , isosuikerzuur , heptasuikerzuur , alsmede zouten en esters daarvan . La versión danesa permanece sin cambios . ANEXO II Modificaciones que deberán introducirse en el Protocolo n o 2 del Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y la República de Islandia El cuadro I se modificará como sigue : - En la partida n o 38.19 , la subpartida : ex T . Los demás : se sustituirá por : Designación de las mercancías * Derechos de base * Derecho aplicable el 1 de julio de 1977 * T . Sorbitol distinto del expresado en la subpartida 29.04 C III : * * * I . en solución acuosa : * * * a ) que contenga manitol en proporción inferior o igual al 2 % en peso calculada sobre su contenido en sorbitol * 12 % + em * 6 % + em * b ) los demás * 9 % + em * 6 % + em * II . en otra forma : * * * a ) que contenga manitol en proporción inferior o igual al 2 % en peso calculada sobre su contenido en sorbitol * 12 % + em * 6 % + em * b ) los demás * 9 % + em * 6 % + em * ex U . Los demás : * * * - Productos del craqueo del sorbitol * 14,4 % * 8 % * Bruselas , ... Señor ... , Tengo el honor de acusar recibo de su Nota con fecha de hoy , redactada en los siguientes términos : « Las Partes Contratantes del Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y la República de Islandia firmado el 22 de julio de 1972 , han examinado , en el senso del Comité mixto , la posibilidad de introducir algunas modificaciones en el cuadro I anejo al Protocolo n o 2 de dicho Acuerdo . Las modificaciones propuestas figuran en el Anexo I adjunto . Tengo el honor de confirmarle el acuerdo de la Comunidad sobre esas modificaciones y le propongo que entren en vigor el 1 de enero de 1977 . Le agradecería se sirviera confirmarme el acuerdo de su Gobierno sobre dichas modificaciones y sobre la fecha prevista para su entrada en vigor . Por otra parte , aprovecho la ocasión para informarle que , desde el 1 de enero de 1976 , el sorbitol no cristalizable no figura en la partida n o 29.04 , sino en la partida n o 38.19 del arancel aduanero común . Ya que este producto aparece en el cuadro I del Protocolo n o 2 del Acuerdo entre la Comunidad y su país , sería conveniente , desde el punto de vista práctico , adaptar las listas arancelarias del Acuerdo . Estas adaptaciones figuran en el Anexo II adjunto . El hecho de cambiar de partida no modificará en absoluto el tratamiento arancelario de dicho producto previsto en el Protocolo n o 2 . » Tengo el honor de confirmarle el acuerdo de mi Gobierno sobre el contenido de su Nota y sobre la fecha propuesta para la entrada en vigor de tales modificaciones . Le ruego acepte , señor ... , el testimonio de mi más alta consideración . En nombre del Gobierno de la República de Islandia ANEXO I Modificaciones que deberán introducirse en el Protocolo n o 2 del Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y la República de Islandia El cuadro I se modificará como sigue : - En la partida n o 29.16 A ex VIII . los demás , la designación de las mercancías se sustituirá por : Versión alemana : ex VIII . andere : - Glycerinsaeure , Glykolsaeure , Zuckersaeure , Isozuckersaeure , Heptazuckersaeure , ihre Salze und Ester . Versión inglesa : ex VIII . Other : - Glyceric acid , glycolic acid , saccharic acid , isosaccharic acid , heptasaccharic acid , their salts and esters . Versión francesa : ex VIII . autres : - Acide glycérique , acide glycolique , acide saccharique , acide isosaccharique , acide heptasaccharique , leurs sels et leurs esters . Versión italiana : ex VIII . altri : - Acido glicerico , acido glicolico , acido saccarico , acido isosaccarico , acido eptasaccarico , loro sali e loro esteri . Versión neerlandesa : ex VIII . andere : - Glycerinezuur , glycolzuur , suikerzuur , isosuikerzuur , heptasuikerzuur , alsmede zouten en esters daarvan . La versión danesa permanece sin cambios . ANEXO II Modificaciones que deberán introducirse en el Protocolo n o 2 del Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y la República de Islandia El cuadro I se modificará como sigue : - En la partida n o 38.19 , la subpartida : ex T . Los demás : se sustituirá por : Designación de las mercancías * Derechos de base * Derecho aplicable el 1 de julio de 1977 * T . Sorbitol distinto del expresado en la subpartida 29.04 C III : * * * I . en solución acuosa : * * * a ) que contenga manitol en proporción inferior o igual al 2 % en peso calculada sobre su contenido en sorbitol * 12 % + em * 6 % + em * b ) los demás * 9 % + em * 6 % + em * II . en otra forma : * * * a ) que contenga manitol en proporción inferior o igual al 2 % en peso calculada sobre su contenido en sorbitol * 12 % + em * 6 % + em * b ) los demás * 9 % + em * 6 % + em * ex U . Los demás : * * * - Productos del craqueo del sorbitol * 14,4 % * 8 %


text:
 20.11.2010
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 317/13
 Petición de decisión prejudicial planteada por el Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (República de Hungría) el 28 de julio de 2010 — VALE Építésí Kft.
 (Asunto C-378/10)
 ()
 2010/C 317/25
 Lengua de procedimiento: húngaro
 Órgano jurisdiccional remitente
 Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága
 Partes en el procedimiento principal
 Recurrente: VALE Építésí Kft.
 Cuestiones prejudiciales
 1)
 ¿El Estado miembro de acogida tiene que atenerse a los artículos 43 CE y 48 CE en el supuesto de que una sociedad constituida en otro Estado miembro (de origen) traslade su domicilio social al Estado miembro de acogida y, simultáneamente, cancele a estos efectos su inscripción registral en el Estado miembro de origen, los propietarios de la sociedad otorguen una nueva escritura de constitución con arreglo al Derecho del Estado miembro de acogida y la sociedad solicite su inscripción en el Registro mercantil del Estado miembro de acogida con arreglo al Derecho de dicho Estado?
 2)
 En caso de respuesta afirmativa a la primera cuestión, en el supuesto descrito, ¿han de interpretarse los artículos 43 CE y 48 CE en el sentido de que se oponen a una normativa o práctica de un Estado miembro (de acogida) que impida a una sociedad constituida legalmente en cualquier otro Estado miembro (de origen) trasladar su domicilio social al Estado miembro de acogida y continuar operando con arreglo al Derecho de este último Estado?
 3)
 A efectos de la respuesta a la segunda cuestión, ¿tiene relevancia cuál sea el motivo por el que el Estado miembro de acogida deniegue la inscripción de la sociedad en el Registro Mercantil? Concretamente:
 —
 Que, en la escritura de constitución otorgada en el Estado miembro de acogida, la sociedad haga constar como predecesora legal la sociedad constituida en el Estado miembro de origen, cuya inscripción registral ha cancelado, y solicite que se anote dicha sociedad, en condición de su predecesora legal, en el Registro Mercantil del Estado miembro de acogida.
 —
 En el supuesto de transformación internacional intracomunitaria, a efectos de la resolución del Estado miembro de acogida acerca de la solicitud de inscripción de la sociedad en el Registro Mercantil, ¿el Estado miembro de acogida está obligado a tener en cuenta el acto por el que el Estado miembro de origen anotó en su Registro Mercantil el hecho del cambio de domicilio social, y en caso afirmativo, en qué medida?
 4)
 ¿El Estado miembro de acogida está legitimado para resolver con arreglo a las disposiciones de su Derecho de sociedades que regulan las transformaciones societarias internas, acerca de la solicitud de inscripción en el Registro Mercantil de ese Estado formulada por una sociedad que realiza una transformación internacional intracomunitaria, exigiendo a dicha sociedad que cumpla todos los requisitos que establece el Derecho de sociedades del Estado miembro de acogida para las transformaciones internas (por ejemplo, elaboración de un balance e inventario del patrimonio) o, por el contrario, está obligado, sobre la base de los artículos 43 CE y 48 CE, a diferenciar entre las transformaciones internacionales intracomunitarias y las transformaciones internas, y en caso afirmativo, en qué medida?