type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 31.7.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 205/1
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1278
 z dne 9. julija 2015
 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij glede navodil, predlog in opredelitev
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 99(5), četrtega pododstavka člena 99(6), tretjega pododstavka člena 101(4), tretjega pododstavka člena 394(4), četrtega pododstavka člena 415(3) in tretjega pododstavka člena 430(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 (2) določa zahteve, v skladu s katerimi morajo institucije poročati informacije, ki so relevantne za spoštovanje določb Uredbe (EU) št. 575/2013. Ker se v regulativnem okviru, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 575/2013, s sprejemanjem regulativnih tehničnih standardov postopoma dopolnjujejo in spreminjajo njegovi nebistveni elementi, bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014 ustrezno posodobiti, da bodo navedena pravila v njej upoštevana in da bo zagotavljala še natančnejša navodila ter opredelitve, ki se uporabljajo za namene nadzorniškega poročanja institucij.
 (2)
 Da bi se zagotovila pravilna in enotna uporaba zahtev iz Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, bi bilo treba še podrobneje določiti predloge, navodila in opredelitve za namene nadzorniškega poročanja. Zato je zaradi pravne jasnosti ustrezno, da se nadomesti več predlog v prilogah I, III in IV ter da se spremenijo in dopolnijo nekatera navodila v prilogah II, V, IX in XVII.
 (3)
 Da bi imeli institucije in pristojni organi dovolj časa za implementacijo sprememb iz te uredbe, bi se morala uporabljati od 1. junija 2015.
 (4)
 Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski bančni organ (EBA) predložil Komisiji.
 (5)
 Glede na to, da potrebne spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014 ne vključujejo bistvenih vsebinskih sprememb, EBA v skladu z drugim pododstavkom člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ni izvedla odprtega javnega posvetovanja, saj bi bilo to nesorazmerno glede na področje uporabe in učinek zadevnih osnutkov izvedbenih tehničnih standardov.
 (6)
 Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Izvedbena uredba (EU) št. 680/2014 se spremeni:
 1.
 Predloge 1, 4, 6.2, 7, 8.1, 9.1, 9.2, 9.3, 17, 21 in 22 iz Priloge I se nadomestijo z ustrezno oštevilčenimi predlogami iz Priloge I k tej uredbi.
 2.
 Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.
 3.
 Predloge 1.3, 16, 20 in 46 iz Priloge III se nadomestijo z ustrezno oštevilčenimi predlogami iz Priloge III k tej uredbi.
 4.
 Predloge 1.3, 16, 20 in 46 iz Priloge IV se nadomestijo z ustrezno oštevilčenimi predlogami iz Priloge IV k tej uredbi.
 5.
 Priloga V se nadomesti z besedilom iz Priloge V k tej uredbi.
 6.
 Priloga IX se nadomesti z besedilom iz Priloge VI k tej uredbi.
 7.
 Priloga XVII se nadomesti z besedilom iz Priloge VII k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Uporablja se od 1. junija 2015.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 9. julija 2015
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 176, 27.6.2013, str. 1.
 (2) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).
 (3) Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).
 PRILOGA I
 C 01.00 – KAPITAL (CA1)
 Vrstice
 Id. št.
 Postavka
 Znesek
 010
 1
 KAPITAL
 015
 1.1
 TEMELJNI KAPITAL
 020
 1.1.1
 NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL
 030
 1.1.1.1
 Kapitalski instrumenti, sprejemljivi kot navaden lastniški temeljni kapital
 040
 1.1.1.1.1
 Vplačani kapitalski instrumenti
 045
 1.1.1.1.1*
 Od tega: kapitalski instrumenti, ki jih vpišejo javni organi v izrednih razmerah
 050
 1.1.1.1.2*
 Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti, ki niso sprejemljivi
 060
 1.1.1.1.3
 Vplačani presežek kapitala
 070
 1.1.1.1.4
 (–) Lastni instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 080
 1.1.1.1.4.1
 (–) Neposredni deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 090
 1.1.1.1.4.2
 (–) Posredni deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 091
 1.1.1.1.4.3
 (–) Sintetični deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 092
 1.1.1.1.5
 (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 130
 1.1.1.2
 Zadržani dobiček
 140
 1.1.1.2.1
 Zadržani dobiček preteklih let
 150
 1.1.1.2.2
 Priznan dobiček ali izguba
 160
 1.1.1.2.2.1
 Dobiček ali izguba, ki pripada nadrejenim lastnikom
 170
 1.1.1.2.2.2
 (–) Del dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta, ki ni priznan
 180
 1.1.1.3
 Akumulirani drug vseobsegajoči donos
 200
 1.1.1.4
 Druge rezerve
 210
 1.1.1.5
 Rezervacije za splošna bančna tveganja
 220
 1.1.1.6
 Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila
 230
 1.1.1.7
 Manjšinski delež, pripoznan v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu
 240
 1.1.1.8
 Prehodne prilagoditve zaradi dodatnih manjšinskih deležev
 250
 1.1.1.9
 Prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi bonitetnih filtrov
 260
 1.1.1.9.1
 (–) Povečanja lastniškega kapitala, ki izhajajo iz listinjenih sredstev
 270
 1.1.1.9.2
 Rezerva za varovanje denarnih tokov
 280
 1.1.1.9.3
 Kumulativni dobički in izgube zaradi sprememb lastnega kreditnega tveganja v zvezi z obveznostmi, vrednotenimi po pošteni vrednosti
 285
 1.1.1.9.4
 Dobički in izgube, nastali zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, ki izhajajo iz kreditnega tveganja same institucije v zvezi z izvedenimi finančnimi obveznostmi
 290
 1.1.1.9.5
 (–) Prilagoditve vrednosti zaradi zahtev po preudarnem vrednotenju
 300
 1.1.1.10
 (–) Dobro ime
 310
 1.1.1.10.1
 (–) Dobro ime, ki se pripozna kot neopredmeteno sredstvo
 320
 1.1.1.10.2
 (–) Dobro ime, ki se nanaša na vrednotenje pomembnih naložb
 330
 1.1.1.10.3
 Odložene obveznosti za davek, povezane z dobrim imenom
 340
 1.1.1.11
 (–) Druga neopredmetena sredstva
 350
 1.1.1.11.1
 (–) Druga neopredmetena sredstva pred odbitkom odloženih obveznosti za davek
 360
 1.1.1.11.2
 Odložene obveznosti za davek, povezane z drugimi neopredmetenimi sredstvi
 370
 1.1.1.12
 (–) Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik, zmanjšanih za povezane obveznosti za davek
 380
 1.1.1.13
 (–) Primanjkljaj popravkov zaradi kreditnega tveganja glede na pričakovane izgube v okviru pristopa IRB
 390
 1.1.1.14
 (–) Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami
 400
 1.1.1.14.1
 (–) Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami
 410
 1.1.1.14.2
 Odložene obveznosti za davek, povezane s sredstvi pokojninskega sklada z določenimi pravicami
 420
 1.1.1.14.3
 Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami, ki jih lahko institucija neomejeno uporablja
 430
 1.1.1.15
 (–) Vzajemni navzkrižni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu
 440
 1.1.1.16
 (–) Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom
 450
 1.1.1.17
 (–) Kvalificirani deleži zunaj finančnega sektorja, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %
 460
 1.1.1.18
 (–) Pozicije listinjenja, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %
 470
 1.1.1.19
 (–) Proste izročitve, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %
 471
 1.1.1.20
 (–) Pozicije v košarici, za katere institucija ne more določiti uteži tveganja v skladu s pristopom IRB in za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %
 472
 1.1.1.21
 (–) Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v skladu s pristopom notranjih modelov, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %
 480
 1.1.1.22
 (–) Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 490
 1.1.1.23
 (–) Odbitne odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik
 500
 1.1.1.24
 (–) Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 510
 1.1.1.25
 (–) Znesek, ki presega prag 17,65 %
 520
 1.1.1.26
 Druge prehodne prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 524
 1.1.1.27
 (–) Dodatni odbitki navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s členom 3 CRR
 529
 1.1.1.28
 Sestavine ali odbitki navadnega lastniškega temeljnega kapitala – drugo
 530
 1.1.2
 DODATNI TEMELJNI KAPITAL
 540
 1.1.2.1
 Kapitalski instrumenti, sprejemljivi kot dodatni temeljni kapital
 550
 1.1.2.1.1
 Vplačani kapitalski instrumenti
 560
 1.1.2.1.2*
 Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti, ki niso sprejemljivi
 570
 1.1.2.1.3
 Vplačani presežek kapitala
 580
 1.1.2.1.4
 (–) Lastni instrumenti dodatnega temeljnega kapitala
 590
 1.1.2.1.4.1
 (–) Neposredni deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala
 620
 1.1.2.1.4.2
 (–) Posredni deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala
 621
 1.1.2.1.4.3
 (–) Sintetični deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala
 622
 1.1.2.1.5
 (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala
 660
 1.1.2.2
 Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila
 670
 1.1.2.3
 Instrumenti, ki jih izdajo podrejene družbe in so pripoznani v dodatnem temeljnem kapitalu
 680
 1.1.2.4
 Prehodne prilagoditve zaradi dodatnega pripoznanja v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala, ki jih izdajo podrejene družbe
 690
 1.1.2.5
 (–) Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu
 700
 1.1.2.6
 (–) Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 710
 1.1.2.7
 (–) Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 720
 1.1.2.8
 (–) Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom
 730
 1.1.2.9
 Druge prehodne prilagoditve dodatnega temeljnega kapitala
 740
 1.1.2.10
 Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom (odbito v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu)
 744
 1.1.2.11
 (–) Dodatni odbitki dodatnega temeljnega kapitala v skladu s členom 3 CRR
 748
 1.1.2.12
 Sestavine ali odbitki dodatnega temeljnega kapitala – drugo
 750
 1.2
 DODATNI KAPITAL
 760
 1.2.1
 Kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi, sprejemljivi kot dodatni kapital
 770
 1.2.1.1
 Vplačani kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi
 780
 1.2.1.2*
 Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi, ki niso sprejemljivi
 790
 1.2.1.3
 Vplačani presežek kapitala
 800
 1.2.1.4
 (–) Lastni instrumenti dodatnega kapitala
 810
 1.2.1.4.1
 (–) Neposredni deleži v instrumentih dodatnega kapitala
 840
 1.2.1.4.2
 (–) Posredni deleži v instrumentih dodatnega kapitala
 841
 1.2.1.4.3
 (–) Sintetični deleži v instrumentih dodatnega kapitala
 842
 1.2.1.5
 (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega kapitala
 880
 1.2.2
 Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov dodatnega kapitala in podrejenih dolgov, za katere se uporabljajo predhodna pravila
 890
 1.2.3
 Instrumenti, ki jih izdajo podrejene družbe in so pripoznani v dodatnem kapitalu
 900
 1.2.4
 Prehodne prilagoditve zaradi dodatnega pripoznanja v dodatnem kapitalu instrumentov, ki jih izdajo podrejene družbe
 910
 1.2.5
 Presežek rezervacij nad sprejemljivimi pričakovanimi izgubami v okviru pristopa IRB
 920
 1.2.6
 Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja v okviru standardiziranega pristopa
 930
 1.2.7
 (–) Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem kapitalu
 940
 1.2.8
 (–) Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 950
 1.2.9
 (–) Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 960
 1.2.10
 Druge prehodne prilagoditve dodatnega kapitala
 970
 1.2.11
 Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom (odbito v dodatnem temeljnem kapitalu)
 974
 1.2.12
 (–) Dodatni odbitki dodatnega kapitala v skladu s členom 3 CRR
 978
 1.2.13
 Elementi ali odbitki dodatnega kapitala – drugo
 C 04.00 – POJASNJEVALNE POSTAVKE (CA4)
 Vrstica
 Id. št.
 Postavka
 Stolpec
 Odložene terjatve za davek in obveznosti
 10
 010
 1
 Odložene terjatve za davek skupaj
 020
 1.1
 Odložene terjatve za davek, ki se ne nanašajo na prihodnji dobiček
 030
 1.2
 Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik
 040
 1.3
 Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik
 050
 2
 Odložene obveznosti za davek skupaj
 060
 2.1
 Odložene obveznosti za davek, ki se ne odbijejo od odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček
 070
 2.2
 Odložene obveznosti za davek, ki se odbijejo od odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček
 080
 2.2.1
 Odbitne odložene obveznosti za davek, povezane z odloženimi terjatvami za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik
 090
 2.2.2
 Odbitne odložene obveznosti za davek, povezane z odloženimi terjatvami za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik
 Prilagoditve zaradi kreditnega tveganja in pričakovane izgube
 100
 3
 Presežek (+) ali primanjkljaj (–) popravkov zaradi kreditnega tveganja, dodatnih prilagoditev vrednosti in drugih zmanjšanj kapitala na pričakovane izgube za izpostavljenosti, ki niso neplačane, izračunan po pristopu IRB
 110
 3.1
 Skupaj popravki zaradi kreditnega tveganja, dodatne prilagoditve vrednosti in druga zmanjšanja kapitala, izračunani za vključitev v izračun zneska pričakovane izgube
 120
 3.1.1
 Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja
 130
 3.1.2
 Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja
 131
 3.1.3
 Dodatne prilagoditve vrednosti in druga zmanjšanja kapitala
 140
 3.2
 Skupaj izračunane pričakovane izgube
 145
 4
 Presežek (+) ali primanjkljaj (–) posebnih prilagoditev zaradi kreditnega tveganja na pričakovane izgube za neplačane izpostavljenosti, izračunan po pristopu IRB
 150
 4.1
 Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja in pozicije, ki so obravnavane podobno
 155
 4.2
 Skupaj izračunane pričakovane izgube
 160
 5
 Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izračun zgornje meje za presežek rezervacij, sprejemljivih kot dodatni kapital
 170
 6
 Skupaj bruto rezervacije, sprejemljive za vključitev v dodatni kapital
 180
 7
 Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izračun zgornje meje za rezervacije, sprejemljive kot dodatni kapital
 Pragi za odbitke od navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 190
 8
 Prag za neodbite deleže v subjektih finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 200
 9
 10-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 210
 10
 17,65-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 225
 11.1
 Sprejemljiv kapital za namene kvalificiranih deležev zunaj finančnega sektorja
 226
 11.2
 Sprejemljiv kapital za namene velikih izpostavljenosti
 Naložbe v kapital subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 230
 12
 Deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije
 240
 12.1
 Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 250
 12.1.1
 Bruto neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 260
 12.1.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 270
 12.2
 Posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 280
 12.2.1
 Bruto posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 290
 12.2.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 291
 12.3
 Sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 292
 12.3.1
 Bruto sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 293
 12.3.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 300
 13
 Deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije
 310
 13.1
 Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 320
 13.1.1
 Bruto neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 330
 13.1.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 340
 13.2
 Posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 350
 13.2.1
 Bruto posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 360
 13.2.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 361
 13.3
 Sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 362
 13.3.1
 Bruto sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 363
 13.3.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 370
 14
 Deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije
 380
 14.1
 Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 390
 14.1.1
 Bruto neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 400
 14.1.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 410
 14.2
 Posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 420
 14.2.1
 Bruto posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 430
 14.2.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 431
 14.3
 Sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 432
 14.3.1
 Bruto sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 433
 14.3.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Naložbe v kapital subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 440
 15
 Deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije
 450
 15.1
 Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 460
 15.1.1
 Bruto neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 470
 15.1.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 480
 15.2
 Posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 490
 15.2.1
 Bruto posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 500
 15.2.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 501
 15.3
 Sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 502
 15.3.1
 Bruto sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 503
 15.3.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 510
 16
 Deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije
 520
 16.1
 Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 530
 16.1.1
 Bruto neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 540
 16.1.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 550
 16.2
 Posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 560
 16.2.1
 Bruto posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 570
 16.2.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 571
 16.3
 Sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 572
 16.3.1
 Bruto sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 573
 16.3.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 580
 17
 Deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije
 590
 17.1
 Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 600
 17.1.1
 Bruto neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 610
 17.1.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 620
 17.2
 Posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 630
 17.2.1
 Bruto posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 640
 17.2.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 641
 17.3
 Sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 642
 17.3.1
 Bruto sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 643
 17.3.2
 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Zneski skupne izpostavljenosti tveganjem deležev, ki se ne odbijejo od ustrezne kapitalske kategorije:
 650
 18
 Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije
 660
 19
 Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od dodatnega temeljnega kapitala institucije
 670
 20
 Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od dodatnega kapitala institucije
 Začasna opustitev odbitka od kapitala
 680
 21
 Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe z začasno opustitvijo
 690
 22
 Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo z začasno opustitvijo
 700
 23
 Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe z začasno opustitvijo
 710
 24
 Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo z začasno opustitvijo
 720
 25
 Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe z začasno opustitvijo
 730
 26
 Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo z začasno opustitvijo
 Kapitalski blažilniki
 740
 27
 Zahteva po skupnem blažilniku
 750
 Varovalni kapitalski blažilnik
 760
 Varovalni blažilnik zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice
 770
 Posamezni instituciji lasten proticiklični kapitalski blažilnik
 780
 Blažilnik sistemskih tveganj
 790
 Blažilnik za sistemsko pomembne institucije
 800
 Blažilnik za globalne sistemsko pomembne institucije
 810
 Blažilnik za druge sistemsko pomembne institucije
 Zahteve v okviru stebra II
 820
 28
 Kapitalske zahteve v zvezi s prilagoditvami v okviru stebra II
 Dodatne informacije za investicijska podjetja
 830
 29
 Ustanovni kapital
 840
 30
 Kapital na podlagi stalnih splošnih stroškov
 Dodatne informacije za izračun pragov za poročanje
 850
 31
 Tuje originalne izpostavljenosti
 860
 32
 Skupaj originalne izpostavljenosti
 Prag iz sporazuma Basel I
 870
 Prilagoditve skupnega kapitala
 880
 Kapital, v celoti prilagojen za prag iz sporazuma Basel I
 890
 Kapitalske zahteve za prag iz sporazuma Basel I
 900
 Kapitalske zahteve za prag iz sporazuma Basel I – alternativa po standardiziranem pristopu
 C 06.02 – KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH (GS)
 SUBJEKTI, VKLJUČENI V OBSEG KONSOLIDACIJE
 INFORMACIJE O SUBJEKTIH, ZA KATERE VELJAJO KAPITALSKE ZAHTEVE
 IME
 KODA
 Koda LEI
 INSTITUCIJA ALI ENAKOVREDEN SUBJEKT
 (DA/NE)
 OBSEG PODATKOV: POSAMIČNO POLNO KONSOLIDIRANO (SF) ALI POSAMIČNO DELNO KONSOLIDIRANO (SP)
 KODA DRŽAVE
 DELEŽ V LASTI (%)
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI, PROSTE IZROČITVE IN TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE
 POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA
 OPERATIVNO TVEGANJE
 DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 010
 020
 025
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 110
 INFORMACIJE O SUBJEKTIH, ZA KATERE VELJAJO KAPITALSKE ZAHTEVE
 KAPITAL
 SKUPNI TEMELJNI KAPITAL
 DODATNI KAPITAL
 NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL
 DODATNI TEMELJNI KAPITAL
 OD TEGA: KVALIFICIRANI KAPITAL
 POVEZANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK IN VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA
 OD TEGA: KVALIFICIRANI TEMELJNI KAPITAL
 POVEZANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK IN VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA
 OD TEGA: MANJŠINSKI DELEŽI
 POVEZANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK, VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA IN DRUGE REZERVE
 OD TEGA: KVALIFICIRANI DODATNI TEMELJNI KAPITAL
 OD TEGA: KVALIFICIRANI DODATNI KAPITAL
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 220
 230
 240
 INFORMACIJE O PRISPEVKU SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 KVALIFICIRANI KAPITAL, VKLJUČEN V KONSOLIDIRANI KAPITAL
 KONSOLIDIRANI KAPITAL
 KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI, PROSTE IZROČITVE IN TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE
 POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA
 OPERATIVNO TVEGANJE
 DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 KVALIFICIRANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI TEMELJNI KAPITAL
 KVALIFICIRANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI DODATNI KAPITAL
 POJASNJEVALNA POSTAVKA: DOBRO IME (–)/(+) NEGATIVNO DOBRO IME
 OD TEGA: NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL
 MANJŠINSKI DELEŽI, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL
 KVALIFICIRANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI DODATNI TEMELJNI KAPITAL
 250
 260
 270
 280
 290
 300
 310
 320
 330
 340
 350
 360
 370
 INFORMACIJE O PRISPEVKU SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE
 KAPITALSKI BLAŽILNIKI
 ZAHTEVE PO SKUPNEM BLAŽILNIKU
 OD TEGA: DODATNI TEMELJNI KAPITAL
 OD TEGA: PRISPEVKI H KONSOLIDIRANEMU REZULTATU
 OD TEGA: (–) DOBRO IME/(+) NEGATIVNO DOBRO IME
 VAROVALNI KAPITALSKI BLAŽILNIK
 POSAMEZNI INSTITUCIJI LASTEN PROTICIKLIČNI KAPITALSKI BLAŽILNIK
 VAROVALNI BLAŽILNIK ZARADI MAKROBONITETNEGA ALI SISTEMSKEGA TVEGANJA, UGOTOVLJENEGA NA RAVNI DRŽAVE ČLANICE
 BLAŽILNIK SISTEMSKIH TVEGANJ
 BLAŽILNIK ZA SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE
 BLAŽILNIK ZA GLOBALNE SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE
 BLAŽILNIK ZA DRUGE SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE
 380
 390
 400
 410
 420
 430
 440
 450
 460
 470
 480
 C 07.00 – KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: STANDARDIZIRANI PRISTOP H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SA)
 Kategorija izpostavljenosti na podlagi standardizirangea pristopa
 ORIGINALNA ZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 (–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE, POVEZANE Z ORIGINALNO IZPOSTAVLJENOSTJO
 IZPOSTAVLJENOSTI Z ODŠTETIMI PRILAGODITVAMI VREDNOSTI IN REZERVACIJAMI
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST
 OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE: PRILAGOJENE VREDNOSTI (Ga)
 (–) JAMSTVA
 (–) KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 010
 030
 040
 050
 060
 010
 SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 020
 od tega: MSP
 030
 od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP
 040
 od tega: Zavarovano s hipotekami na nepremičnine – Stanovanjske nepremičnine
 050
 od tega: Izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa
 060
 od tega: Izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:
 070
 Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja
 080
 Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja
 Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke
 090
 Posli financiranja z vrednostnimi papirji
 100
 od tega: s centralnim kliringom prek KCNS
 110
 Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave
 120
 od tega: s centralnim kliringom prek KCNS
 130
 Iz pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA:
 140
 0 %
 150
 2 %
 160
 4 %
 170
 10 %
 180
 20 %
 190
 35 %
 200
 50 %
 210
 70 %
 220
 75 %
 230
 100 %
 240
 150 %
 250
 250 %
 260
 370 %
 270
 1 250 %
 280
 Druge uteži tveganja
 POJASNJEVALNE POSTAVKE
 290
 Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine
 300
 Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 %
 310
 Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine
 320
 Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 %
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST
 NETO IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA
 (–) ZAVAROVANJE S FINANČNIM PREMOŽENJEM: ENOSTAVNA METODA
 (–) DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 (–) SKUPAJ ODLIVI
 SKUPAJ PRILIVI (+)
 070
 080
 090
 100
 110
 010
 SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 020
 od tega: MSP
 030
 od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP
 040
 od tega: Zavarovano s hipotekami na nepremičnine – Stanovanjske nepremičnine
 050
 od tega: Izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa
 060
 od tega: Izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:
 070
 Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja
 080
 Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja
 Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke
 090
 Posli financiranja z vrednostnimi papirji
 100
 od tega: s centralnim kliringom prek KCNS
 110
 Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave
 120
 od tega: s centralnim kliringom prek KCNS
 130
 Iz pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA:
 140
 0 %
 150
 2 %
 160
 4 %
 170
 10 %
 180
 20 %
 190
 35 %
 200
 50 %
 210
 70 %
 220
 75 %
 230
 100 %
 240
 150 %
 250
 250 %
 260
 370 %
 270
 1 250 %
 280
 Druge uteži tveganja
 POJASNJEVALNE POSTAVKE
 290
 Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine
 300
 Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 %
 310
 Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine
 320
 Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 %
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI: STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE. RAZVITA METODA ZA IZRAČUN UČINKOV ZAVAROVANJA S FINANČNIM PREMOŽENJEM
 POPOLNOMA PRILAGOJENA VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI (E*)
 RAZČLENITEV POPOLNOMA PRILAGOJENE VREDNOSTI IZPOSTAVLJENOSTI ZUNAJBILANČNIH POSTAVK GLEDE NA KONVERZIJSKE FAKTORJE
 PRILAGODITEV ZA NESTANOVITNOST V ZVEZI Z IZPOSTAVLJENOSTJO
 (–) ZAVAROVANJE S FINANČNIM PREMOŽENJEM: PRILAGOJENA VREDNOST (Cvam)
 0 %
 20 %
 50 %
 100 %
 (–) OD TEGA: PRILAGODITVE ZA NESTANOVITNOST IN ZAPADLOST
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 010
 SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 020
 od tega: MSP
 030
 od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP
 040
 od tega: Zavarovano s hipotekami na nepremičnine – Stanovanjske nepremičnine
 050
 od tega: Izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa
 060
 od tega: Izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:
 070
 Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja
 080
 Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja
 Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke
 090
 Posli financiranja z vrednostnimi papirji
 100
 od tega: s centralnim kliringom prek KCNS
 110
 Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave
 120
 od tega: s centralnim kliringom prek KCNS
 130
 Iz pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA:
 140
 0 %
 150
 2 %
 160
 4 %
 170
 10 %
 180
 20 %
 190
 35 %
 200
 50 %
 210
 70 %
 220
 75 %
 230
 100 %
 240
 150 %
 250
 250 %
 260
 370 %
 270
 1 250 %
 280
 Druge uteži tveganja
 POJASNJEVALNE POSTAVKE
 290
 Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine
 300
 Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 %
 310
 Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine
 320
 Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 %
 VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 OD TEGA: IZ NASLOVA KREDITNEGA TVEGANJA NASPROTNE STRANKE
 OD TEGA: Z BONITETNO OCENO NA PODLAGI IMENOVANE ECAI
 OD TEGA: Z BONITETNO OCENO NA PODLAGI ENOTE CENTRALNE RAVNI DRŽAVE
 200
 210
 215
 220
 230
 240
 010
 SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 Celica, povezana s CA
 020
 od tega: MSP
 030
 od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP
 040
 od tega: Zavarovano s hipotekami na nepremičnine – Stanovanjske nepremičnine
 050
 od tega: Izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa
 060
 od tega: Izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:
 070
 Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja
 080
 Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja
 Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke
 090
 Posli financiranja z vrednostnimi papirji
 100
 od tega: s centralnim kliringom prek KCNS
 110
 Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave
 120
 od tega: s centralnim kliringom prek KCNS
 130
 Iz pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA:
 140
 0 %
 150
 2 %
 160
 4 %
 170
 10 %
 180
 20 %
 190
 35 %
 200
 50 %
 210
 70 %
 220
 75 %
 230
 100 %
 240
 150 %
 250
 250 %
 260
 370 %
 270
 1 250 %
 280
 Druge uteži tveganja
 POJASNJEVALNE POSTAVKE
 290
 Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine
 300
 Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 %
 310
 Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine
 320
 Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 %
 C 08.01 – KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR IRB 1)
 Kategorija izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB:
 Lastne ocene LGD in/ali konverzijski faktorji:
 SISTEM NOTRANJIH BONITETNIH OCEN
 ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST
 IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 (–) DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA
 VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA ALI SKUPINI
 (%)
 OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI
 (–) JAMSTVA
 (–) KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 (–) SKUPAJ ODLIVI
 SKUPAJ PRILIVI (+)
 OD TEGA: ZUNAJBILANČNE POSTAVKE
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 010
 SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 015
 od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:
 020
 Bilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja
 030
 Zunajbilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja
 Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke
 040
 Posli financiranja z vrednostnimi papirji
 050
 Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave
 060
 Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov
 070
 IZPOSTAVLJENOSTI, RAZVRŠČENE V BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE: SKUPAJ
 080
 MERILA ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: SKUPAJ
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA V SKLADU Z MERILI ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV:
 090
 UTEŽ TVEGANJA: 0 %
 100
 50 %
 110
 70 %
 120
 Od tega: v kategoriji 1
 130
 90 %
 140
 115 %
 150
 250 %
 160
 ALTERNATIVNA OBRAVNAVA: ZAVAROVANI Z NEPREMIČNINO
 170
 IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA PROSTIH IZROČITEV, PRI KATERIH SE UPORABLJAJO UTEŽI TVEGANJA V OKVIRU ALTERNATIVNE OBRAVNAVE ALI 100 %, IN DRUGE IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERE SE UPORABIJO UTEŽI TVEGANJA
 180
 TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI: SKUPAJ ODKUPLJENE DENARNE TERJATVE
 VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI SE UPOŠTEVAJO PRI OCENAH LGD, BREZ OBRAVNAVE DVOJNEGA NEPLAČILA
 UPORABLJAJO SE LASTNE OCENE IZGUB OB NEPLAČILU (LGD):
 OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 OD TEGA: ZUNAJBILANČNE POSTAVKE
 OD TEGA: IZ NASLOVA KREDITNEGA TVEGANJA NASPROTNE STRANKE
 OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI
 JAMSTVA
 KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 UPORABLJAJO SE LASTNE OCENE IZGUB OB NEPLAČILU (LGD):
 DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 PRIMERNO ZAVAROVANJE S FINANČNIM PREMOŽENJEM
 DRUGO PRIMERNO ZAVAROVANJE S PREMOŽENJEM
 NEPREMIČNINE
 ZAVAROVANJE Z DRUGIM STVARNIM PREMOŽENJEM
 DENARNE TERJATVE
 110
 120
 130
 140
 150
 160
 170
 180
 190
 200
 210
 010
 SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 015
 od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:
 020
 Bilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja
 030
 Zunajbilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja
 Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke
 040
 Posli financiranja z vrednostnimi papirji
 050
 Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave
 060
 Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov
 070
 IZPOSTAVLJENOSTI, RAZVRŠČENE V BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE: SKUPAJ
 080
 MERILA ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: SKUPAJ
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA V SKLADU Z MERILI ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV:
 090
 UTEŽ TVEGANJA: 0 %
 100
 50 %
 110
 70 %
 120
 Od tega: v kategoriji 1
 130
 90 %
 140
 115 %
 150
 250 %
 160
 ALTERNATIVNA OBRAVNAVA: ZAVAROVANI Z NEPREMIČNINO
 170
 IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA PROSTIH IZROČITEV, PRI KATERIH SE UPORABLJAJO UTEŽI TVEGANJA V OKVIRU ALTERNATIVNE OBRAVNAVE ALI 100 %, IN DRUGE IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERE SE UPORABIJO UTEŽI TVEGANJA
 180
 TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI: SKUPAJ ODKUPLJENE DENARNE TERJATVE
 PREDMET OBRAVNAVE DVOJNEGA NEPLAČILA
 Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%)
 Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%) ZA VELIKE SUBJEKTE FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANE FINANČNE SUBJEKTE
 Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE VREDNOSTI ZAPADLOSTI (V DNEH)
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 POJASNJEVALNE POSTAVKE:
 OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 ZNESEK PRIČAKOVANE IZGUBE
 (–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE
 ŠTEVILO DOLŽNIKOV
 OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI
 220
 230
 240
 250
 255
 260
 270
 280
 290
 300
 010
 SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 Celica, povezana s CA
 015
 od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:
 020
 Bilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja
 030
 Zunajbilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja
 Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke
 040
 Posli financiranja z vrednostnimi papirji
 050
 Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave
 060
 Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov
 070
 IZPOSTAVLJENOSTI, RAZVRŠČENE V BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE: SKUPAJ
 080
 MERILA ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: SKUPAJ
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA V SKLADU Z MERILI ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV:
 090
 UTEŽ TVEGANJA: 0 %
 100
 50 %
 110
 70 %
 120
 Od tega: v kategoriji 1
 130
 90 %
 140
 115 %
 150
 250 %
 160
 ALTERNATIVNA OBRAVNAVA: ZAVAROVANI Z NEPREMIČNINO
 170
 IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA PROSTIH IZROČITEV, PRI KATERIH SE UPORABLJAJO UTEŽI TVEGANJA V OKVIRU ALTERNATIVNE OBRAVNAVE ALI 100 %, IN DRUGE IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERE SE UPORABIJO UTEŽI TVEGANJA
 180
 TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI: SKUPAJ ODKUPLJENE DENARNE TERJATVE
 C 09.01 – GEOGRAFSKA RAZČLENITEV IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA SEDEŽ DOLŽNIKA: IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA (CR GB 1)
 Država:
 ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Neplačane izpostavljenosti
 Ugotovljena nova neplačila za obdobje
 Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja
 Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja
 Od tega: odpis
 Popravki zaradi kreditnega tveganja/odpisi za ugotovljena nova neplačila
 VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 010
 020
 040
 050
 055
 060
 070
 075
 080
 090
 010
 Enote centralne ravni držav ali centralnih bank
 020
 Enote regionalne ali lokalne ravni držav
 030
 Subjekti javnega sektorja
 040
 Multilateralne razvojne banke
 050
 Mednarodne organizacije
 060
 Institucije
 070
 Podjetja
 075
 od tega: MSP
 080
 Izpostavljenosti na drobno
 085
 od tega: MSP
 090
 Zavarovane s hipotekami na nepremičnine
 095
 od tega: MSP
 100
 Neplačane izpostavljenosti
 110
 Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem
 120
 Krite obveznice
 130
 Kratkoročne terjatve do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno
 140
 Kolektivni naložbeni podjemi (KNP)
 150
 Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov
 160
 Druge izpostavljenosti
 Skupni znesek izpostavljenosti
 C 09.02 – GEOGRAFSKA RAZČLENITEV IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA SEDEŽ DOLŽNIKA: IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI PRISTOPA IRB (CR GB 2)
 Država:
 ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Od tega: neplačane
 Ugotovljena nova neplačila za obdobje
 Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja
 Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja
 Od tega: odpis
 Popravki zaradi kreditnega tveganja/odpisi za ugotovljena nova neplačila
 VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA ALI SKUPINI
 (%)
 010
 030
 040
 050
 055
 060
 070
 080
 010
 Enote centralne ravni držav in centralnih bank
 020
 Institucije
 030
 Podjetja
 040
 Od tega: Posebni kreditni aranžmaji
 050
 Od tega: MSP
 060
 Izpostavljenosti na drobno
 070
 Zavarovano z nepremičnino
 080
 MSP
 090
 Podjetja, ki niso MSP
 100
 Kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti
 110
 Druge izpostavljenosti na drobno
 120
 MSP
 130
 Podjetja, ki niso MSP
 140
 Lastniški instrumenti
 Skupni znesek izpostavljenosti
 Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%)
 Od tega: neplačane
 VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 Od tega: neplačane
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 ZNESEK PRIČAKOVANE IZGUBE
 090
 100
 105
 110
 120
 125
 130
 010
 Enote centralne ravni držav in centralnih bank
 020
 Institucije
 030
 Podjetja
 040
 Od tega: Posebni kreditni aranžmaji
 050
 Od tega: MSP
 060
 Izpostavljenosti na drobno
 070
 Zavarovano z nepremičnino
 080
 MSP
 090
 Podjetja, ki niso MSP
 100
 Kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti
 110
 Druge izpostavljenosti na drobno
 120
 MSP
 130
 Podjetja, ki niso MSP
 140
 Lastniški instrumenti
 Skupni znesek izpostavljenosti
 C 09.03 – GEOGRAFSKA RAZČLENITEV USTREZNIH KREDITNIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA NAMENE IZRAČUNA POSAMEZNI INSTITUCIJI LASTNEGA PROTICIKLIČNEGA BLAŽILNIKA (CR GB 3)
 Država:
 Znesek
 010
 010
 Kapitalske zahteve
 C 17.00 – OPERATIVNO TVEGANJE: IZGUBE IN POVRNITVE PO POSLOVNIH PODROČJIH IN VRSTAH DOGODKOV V ZADNJEM LETU (OPR Details)
 RAZPOREJANJE IZGUB V POSLOVNA PODROČJA
 VRSTE DOGODKOV
 SKUPAJ VRSTE DOGODKOV
 POJASNJEVALNA POSTAVKA: MEJE IZGUB ZA ZBIRANJE PODATKOV
 NOTRANJA GOLJUFIJA
 ZUNANJA GOLJUFIJA
 PRAKSE V ZVEZI Z ZAPOSLOVANJEM IN VARNOSTJO PRI DELU
 STRANKE, PRODUKTI IN POSLOVNA PRAKSA
 ŠKODA NA PREMIČNEM IN NEPREMIČNEM PREMOŽENJU
 POSLOVNE MOTNJE IN IZPADI SISTEMOV
 IZVEDBA, DOSTAVA IN UPRAVLJANJE PROCESOV
 NAJNIŽJA
 NAJVIŠJA
 Vrstice
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 010
 PODJETNIŠKE FINANCE [CF]
 Število dogodkov
 020
 Znesek skupne izgube
 030
 Največja posamezna izguba
 040
 Vsota petih največjih izgub
 050
 Povrnjena izguba skupaj
 110
 TRGOVANJE IN PRODAJA [TS]
 Število dogodkov
 120
 Znesek skupne izgube
 130
 Največja posamezna izguba
 140
 Vsota petih največjih izgub
 150
 Povrnjena izguba skupaj
 210
 POSLI Z VREDNOSTNIMI PAPIRJI NA DROBNO [RBr]
 Število dogodkov
 220
 Znesek skupne izgube
 230
 Največja posamezna izguba
 240
 Vsota petih največjih izgub
 250
 Povrnjena izguba skupaj
 310
 KOMERCIALNO BANČNIŠTVO [CB]
 Število dogodkov
 320
 Znesek skupne izgube
 330
 Največja posamezna izguba
 340
 Vsota petih največjih izgub
 350
 Povrnjena izguba skupaj
 410
 BANČNIŠTVO NA DROBNO [RB]
 Število dogodkov
 420
 Znesek skupne izgube
 430
 Največja posamezna izguba
 440
 Vsota petih največjih izgub
 450
 Povrnjena izguba skupaj
 510
 PLAČILO IN PORAVNAVA [PS]
 Število dogodkov
 520
 Znesek skupne izgube
 530
 Največja posamezna izguba
 540
 Vsota petih največjih izgub
 550
 Povrnjena izguba skupaj
 610
 AGENCIJSKE STORITVE [AS]
 Število dogodkov
 620
 Znesek skupne izgube
 630
 Največja posamezna izguba
 640
 Vsota petih največjih izgub
 650
 Povrnjena izguba skupaj
 710
 UPRAVLJANJE PREMOŽENJA [AM]
 Število dogodkov
 720
 Znesek skupne izgube
 730
 Največja posamezna izguba
 740
 Vsota petih največjih izgub
 750
 Povrnjena izguba skupaj
 810
 KORPORATIVNE POSTAVKE [CI]
 Število dogodkov
 820
 Znesek skupne izgube
 830
 Največja posamezna izguba
 840
 Vsota petih največjih izgub
 850
 Povrnjena izguba skupaj
 910
 SKUPAJ POSLOVNA PODROČJA
 Število dogodkov. Od tega:
 911
 ≥ 10 000 in < 20 000
 912
 ≥ 20 000 in < 100 000
 913
 ≥ 100 000 in < 1 000 000
 914
 ≥ 1 000 000
 920
 Znesek skupne izgube. Od tega:
 921
 ≥ 10 000 in < 20 000
 922
 ≥ 20 000 in < 100 000
 923
 ≥ 100 000 in < 1 000 000
 924
 ≥ 1 000 000
 930
 Največja posamezna izguba
 940
 Vsota petih največjih izgub
 950
 Povrnjena izguba skupaj
 C 21.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POZICIJSKO TVEGANJE V LASTNIŠKIH FINANČNIH INSTRUMENTIH (MKR SA EQU)
 Nacionalni trg:
 POZICIJE
 KAPITALSKE ZAHTEVE
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 VSE POZICIJE
 NETO POZICIJE
 POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE
 DOLGE
 KRATKE
 DOLGE
 KRATKE
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 010
 LASTNIŠKI INSTRUMENTI V TRGOVALNI KNJIGI
 Celica, povezana s CA
 020
 Splošno tveganje
 021
 Izvedeni finančni instrumenti
 022
 Druga sredstva in obveznosti
 030
 Splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi in so predmet posameznega pristopa
 040
 Lastniški instrumenti, ki niso splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi
 050
 Posebno tveganje
 080
 Posamezni pristop za pozicijsko tveganje v KNP
 090
 Dodatne zahteve za opcije (ne-delta tveganja)
 100
 Poenostavljeni pristop
 110
 Pristop delta plus – dodatne zahteve za gama tveganje
 120
 Pristop delta plus – dodatne zahteve za vega tveganje
 130
 Pristop s scenarijsko matriko
 C 22.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOPI ZA VALUTNO TVEGANJE (MKR SA FX)
 VSE POZICIJE
 NETO POZICIJE
 POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE
 (vključno s prerazporeditvijo neizravnanih pozicij v valutah, ki so predmet posebne obravnave za izravnane pozicije)
 KAPITALSKE ZAHTEVE
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 DOLGE
 KRATKE
 DOLGE
 KRATKE
 DOLGE
 KRATKE
 IZRAVNANE
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 080
 090
 100
 010
 SKUPAJ POZICIJE V VALUTAH, O KATERIH SE NE POROČA
 Celica, povezana s CA
 020
 Tesno korelirane valute
 030
 Vse druge valute (vključno s pozicijami KNP v tujih valutah, obravnavanimi kot druge valute)
 040
 Zlato
 050
 Dodatne zahteve za opcije (ne-delta tveganja)
 060
 Poenostavljeni pristop
 070
 Pristop delta plus – dodatne zahteve za gama tveganje
 080
 Pristop delta plus – dodatne zahteve za vega tveganje
 090
 Pristop s scenarijsko matriko
 RAZČLENITEV SKUPNIH POZICIJ (VKLJUČENA VALUTA POROČANJA) GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI
 100
 Druga sredstva in obveznosti razen zunajbilančnih postavk in izvedenih finančnih instrumentov
 110
 Zunajbilančne postavke
 120
 Izvedeni finančni instrumenti
 Pojasnjevalne postavke: VALUTNE POZICIJE
 130
 Euro
 140
 Lek
 150
 Argentinski peso
 160
 Avstralski dolar
 170
 Brazilski real
 180
 Bolgarski lev
 190
 Kanadski dolar
 200
 Češka krona
 210
 Danska krona
 220
 Egiptovski funt
 230
 Britanski funt
 240
 Forint
 250
 Jen
 270
 Litovski litas
 280
 Denar
 290
 Mehiški peso
 300
 Zlot
 310
 Romunski lev
 320
 Ruski rubelj
 330
 Srbski dinar
 340
 Švedska krona
 350
 Švicarski frank
 360
 Turška lira
 370
 Grivna
 380
 Ameriški dolar
 390
 Islandska krona
 400
 Norveška krona
 410
 Hongkonški dolar
 420
 Novi tajvanski dolar
 430
 Novozelandski dolar
 440
 Singapurski dolar
 450
 Won
 460
 CNY
 470
 Drugo
 480
 Hrvaška kuna
 PRILOGA II
 „PRILOGA II
 POROČANJE O KAPITALU IN KAPITALSKIH ZAHTEVAH
 Kazalo
 DEL I: SPLOŠNA NAVODILA
 54
 1.
 STRUKTURA IN DOGOVORI
 54
 1.1
 STRUKTURA
 54
 1.2
 DOGOVOR GLEDE OŠTEVILČENJA
 54
 1.3
 DOGOVOR GLEDE PREDZNAKA
 54
 DEL II: NAVODILA ZA PREDLOGE
 54
 1.
 PREGLED KAPITALSKE USTREZNOSTI (CA)
 54
 1.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 54
 1.2
 C 01.00 – KAPITAL (CA1)
 55
 1.2.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 55
 1.3
 C 02.00 – KAPITALSKE ZAHTEVE (CA2)
 68
 1.3.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 68
 1.4
 C 03.00 – KAPITALSKI KOLIČNIKI IN RAVNI KAPITALA (CA3)
 74
 1.4.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 74
 1.5
 C 04.00 – POJASNJEVALNE POSTAVKE (CA4)
 75
 1.5.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 75
 1.6
 PREHODNE DOLOČBE IN INSTRUMENTI, ZA KATERE SE UPORABLJAJO PREDHODNA PRAVILA: INSTRUMENTI, KI NE TVORIJO DRŽAVNE POMOČI (CA5)
 88
 1.6.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 88
 1.6.2
 C 05.01 – PREHODNE DOLOČBE (CA5.1)
 89
 1.6.2.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 89
 1.6.3
 C 05.02 – INSTRUMENTI, ZA KATERE SE UPORABLJAJO PREDHODNA PRAVILA: INSTRUMENTI, KI NE TVORIJO DRŽAVNE POMOČI (CA5.2)
 96
 1.6.3.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 96
 2.
 KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH (GS)
 98
 2.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 98
 2.2
 PODROBNE INFORMACIJE O KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE
 99
 2.3
 INFORMACIJE O PRISPEVKIH POSAMEZNIH SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE
 99
 2.4
 C 06.01 – KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH – SKUPAJ (GS TOTAL)
 99
 2.5
 C 06.02 – KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH (GS)
 100
 3.
 PREDLOGE ZA KREDITNO TVEGANJE
 106
 3.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 106
 3.1.1
 POROČANJE O TEHNIKAH ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA Z UČINKOM ZAMENJAVE
 107
 3.1.2
 POROČANJE O KREDITNEM TVEGANJU NASPROTNE STRANKE
 107
 3.2
 C 07.00 – KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: STANDARDIZIRANI PRISTOP H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SA)
 107
 3.2.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 107
 3.2.2
 OBSEG PREDLOGE CR SA
 107
 3.2.3
 RAZVRSTITEV IZPOSTAVLJENOSTI V KATEGORIJE IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA
 108
 3.2.4
 POJASNILA GLEDE OBSEGA NEKATERIH POSEBNIH KATEGORIJ IZPOSTAVLJENOSTI IZ ČLENA 112 CRR
 111
 3.2.4.1
 KATEGORIJA IZPOSTAVLJENOSTI ‚INSTITUCIJE‘
 111
 3.2.4.2
 KATEGORIJA IZPOSTAVLJENOSTI ‚KRITE OBVEZNICE‘
 111
 3.2.4.3
 KATEGORIJA IZPOSTAVLJENOSTI ‚KOLEKTIVNI NALOŽBENI PODJEMI‘
 111
 3.2.5
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 112
 3.3
 KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR IRB)
 118
 3.3.1
 OBSEG PREDLOGE CR IRB
 118
 3.3.2
 RAZČLENITEV PREDLOGE CR IRB
 119
 3.3.3
 C 08.01 – KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR IRB 1)
 120
 3.3.3.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 120
 3.3.4
 C 08.02 – KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM: RAZČLENITEV GLEDE NA BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE IZPOSTAVLJENOSTI (CR IRB 2)
 127
 3.4
 KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: INFORMACIJE Z GEOGRAFSKO RAZČLENITVIJO (CR GB)
 127
 3.4.1
 C 09.01 – GEOGRAFSKA RAZČLENITEV IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA SEDEŽ DOLŽNIKA: IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA (CR GB 1)
 128
 3.4.1.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 128
 3.4.2
 C 09.02 – GEOGRAFSKA RAZČLENITEV IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA SEDEŽ DOLŽNIKA: IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI PRISTOPA IRB (CR GB 2)
 130
 3.4.2.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 130
 3.4.3
 C 09.03 – GEOGRAFSKA RAZČLENITEV USTREZNIH KREDITNIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA NAMENE IZRAČUNA POSAMEZNI INSTITUCIJI LASTNEGA PROTICIKLIČNEGA BLAŽILNIKA (CR GB 3)
 132
 3.4.3.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 132
 3.4.3.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 132
 3.5
 C 10.01 IN C 10.02 – IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV PO PRISTOPU IRB (CR EQU IRB 1 IN CR EQU IRB 2)
 133
 3.5.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 133
 3.5.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE (UPORABLJAJO SE ZA CR EQU IRB 1 IN CR EQU IRB 2)
 134
 3.6
 C 11.00 – TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE (CR SETT)
 136
 3.6.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 136
 3.6.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 137
 3.7
 C 12.00 – KREDITNO TVEGANJE: LISTINJENJA – STANDARDIZIRANI PRISTOP H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SEC SA)
 138
 3.7.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 138
 3.7.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 139
 3.8
 C 13.00 – KREDITNO TVEGANJE – LISTINJENJA: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SEC IRB)
 145
 3.8.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 145
 3.8.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 145
 3.9
 C 14.00 – PODROBNE INFORMACIJE O LISTINJENJIH (SEC DETAILS)
 151
 3.9.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 151
 3.9.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 152
 4.
 PREDLOGE ZA OPERATIVNO TVEGANJE
 160
 4.1
 C 16.00 – OPERATIVNO TVEGANJE (OPR)
 160
 4.1.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 160
 4.1.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 160
 4.2
 C 17.00 – OPERATIVNO TVEGANJE: IZGUBE IN POVRNITVE PO POSLOVNIH PODROČJIH IN VRSTAH DOGODKOV V ZADNJEM LETU (OPR DETAILS)
 163
 4.2.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 163
 4.2.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 165
 5.
 PREDLOGE ZA TRŽNO TVEGANJE
 166
 5.1
 C 18.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POZICIJSKA TVEGANJA V DOLŽNIŠKIH INSTRUMENTIH, S KATERIMI SE TRGUJE NA BORZI (MKR SA TDI)
 167
 5.1.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 167
 5.1.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 167
 5.2
 C 19.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POSEBNO TVEGANJE V LISTINJENJIH (MKR SA SEC)
 169
 5.2.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 169
 5.2.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 169
 5.3
 C 20.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POSEBNO TVEGANJE V TRGOVALNEM PORTFELJU S KORELACIJO (MKR SA CTP)
 171
 5.3.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 171
 5.3.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 172
 5.4
 C 21.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POZICIJSKO TVEGANJE V LASTNIŠKIH FINANČNIH INSTRUMENTIH (MKR SA EQU)
 174
 5.4.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 174
 5.4.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 174
 5.5
 C 22.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOPI ZA VALUTNO TVEGANJE (MKR SA FX)
 176
 5.5.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 176
 5.5.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 176
 5.6
 C 23.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOPI ZA BLAGO (MKR SA COM)
 178
 5.6.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 178
 5.6.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 178
 5.7
 C 24.00 – NOTRANJI MODELI ZA TRŽNA TVEGANJA (MKR IM)
 179
 5.7.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 179
 5.7.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 179
 5.8
 C 25.00 – TVEGANJE PRILAGODITVE KREDITNEGA VREDNOTENJA (CVA)
 182
 5.8.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE POZICIJE
 182
 DEL I: SPLOŠNA NAVODILA
 1. STRUKTURA IN DOGOVORI
 1.1 STRUKTURA
 1.
 Okvir zajema skupaj pet sklopov predlog:
 (a)
 kapitalska ustreznost, pregled regulativnega kapitala; znesek skupne izpostavljenosti tveganjem;
 (b)
 kapitalska ustreznost skupine, pregled izpolnjevanja zahtev po kapitalski ustreznosti pri vseh posameznih subjektih, vključenih v obseg konsolidacije subjekta, ki poroča;
 (c)
 kreditno tveganje (vključno s tveganjem nasprotne stranke, tveganjem zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev in tveganjem poravnave);
 (d)
 tržno tveganje (vključno s pozicijskim tveganjem v trgovalni knjigi, valutnim tveganjem, tveganjem spremembe cen blaga in tveganjem CVA);
 (e)
 operativno tveganje.
 2.
 Za vsako predlogo so navedene pravne podlage. Te smernice za izvajanje enotnega poročevalskega okvira vsebujejo dodatne podrobne informacije glede splošnejših vidikov poročanja v zvezi s posameznim sklopom predlog, navodila glede posebnih pozicij ter primere in validacijska pravila.
 3.
 Institucije izpolnijo le predloge, ki so ustrezne glede na uporabljeni pristop za določanje kapitalskih zahtev.
 1.2 DOGOVOR GLEDE OŠTEVILČENJA
 4.
 Pri sklicevanju na stolpce, vrstice in polja predlog se v dokumentu upošteva dogovor glede označevanja iz naslednje razpredelnice. Te številčne kode se obsežno uporabljajo v validacijskih pravilih.
 5.
 V navodilih se uporablja naslednji splošni zapis: {predloga;vrstica;stolpec}.
 6.
 V primeru validacije znotraj predloge, pri kateri se uporabijo samo podatkovne točke zadevne predloge, v zapisih predloga ni navedena: {vrstica;stolpec}.
 7.
 V primeru predlog, ki imajo le en stolpec, so navedene le vrstice: {predloga;vrstica}.
 8.
 Če je validacija opravljena za predhodno navedene vrstice ali stolpce, se to označi z zvezdico.
 1.3 DOGOVOR GLEDE PREDZNAKA
 9.
 Vsak znesek, ki povečuje kapital ali kapitalske zahteve, se poroča kot pozitivna vrednost. Na drugi strani se vsak znesek, ki zmanjšuje skupni kapital ali kapitalske zahteve, poroča kot negativna vrednost. Če je pred postavko negativni predznak (-), se za zadevno postavko ne poroča noben pozitivni znesek.
 DEL II: NAVODILA ZA PREDLOGE
 1. PREGLED KAPITALSKE USTREZNOSTI (CA)
 1.1 SPLOŠNE OPOMBE
 10.
 Predloge CA vsebujejo informacije o števcih stebra 1 (kapital, temeljni kapital, navadni lastniški temeljni kapital), imenovalcu (kapitalske zahteve) ter prehodnih določbah in so strukturirane v petih predlogah:
 a)
 Predloga CA1 vsebuje znesek kapitala institucij, ki je razčlenjen na postavke, potrebne za izračun navedenega zneska. Izračunan znesek kapitala vključuje skupne učinke prehodnih določb glede na vrsto kapitala.
 b)
 Predloga CA2 povzema zneske skupne izpostavljenosti tveganju (kot določa člen 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 (CRR).
 c)
 Predloga CA3 vsebuje količnike, za katere CRR določa minimalne ravni, in nekatere druge zadevne podatke.
 d)
 Predloga C4 vsebuje pojasnjevalne postavke, ki so potrebne za izračun postavk v CA1, in informacije v zvezi s kapitalskimi blažilniki iz direktive o kapitalskih zahtevah.
 e)
 Predloga CA5 vsebuje podatke, ki so potrebni za izračun učinka prehodnih določb na kapital. Predloga CA5 bo prenehala obstajati, ko prehodne določbe ne bodo več veljavne.
 11.
 Predloge se uporabljajo za vse subjekte, ki poročajo, ne glede na računovodske standarde, ki jih upoštevajo, čeprav so nekatere postavke v števcu specifične za subjekte, ki uporabljajo pravila za vrednotenje MRS/MSRP. Na splošno so informacije v imenovalcu povezane s končnimi rezultati, navedenimi v ustreznih predlogah za izračun zneska skupne izpostavljenosti tveganjem.
 12.
 Skupni kapital vključuje različne vrste kapitala: temeljni kapital (T1), ki je vsota navadnega lastniškega temeljnega kapitala (CET1) in dodatnega temeljnega kapitala (AT1), kakor tudi dodatni kapital (T2).
 13.
 Prehodne določbe se v predlogah CA obravnavajo na naslednji način:
 a)
 Postavke v CA1 se običajno upoštevajo brez prehodnih prilagoditev. To pomeni, da so vrednosti postavk v CA1 izračunane v skladu s končnimi določbami (tj. kot da ne bi bilo prehodnih določb), razen pri postavkah, ki povzemajo učinek prehodnih določb. Za vsako vrsto kapitala (tj. CET1, AT1 in T2) obstajajo tri različne postavke, ki vključujejo vse prilagoditve zaradi prehodnih določb.
 b)
 Prehodne določbe lahko vplivajo tudi na primanjkljaj dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala (tj. presežek odbitka od AT1 iz člena 36(1)(j) CRR oziroma presežek odbitka od T2 iz člena 56(e) CRR), zato lahko postavke, ki vsebujejo te primanjkljaje, posredno izražajo učinek prehodnih določb.
 c)
 Predloga CA5 se uporablja izključno za poročanje po prehodnih določbah.
 14.
 Obravnavanje zahtev iz stebra II je lahko znotraj EU različno (člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV je treba prenesti v nacionalno zakonodajo). V poročanje o kapitalski ustreznosti iz CRR se vključi le učinek zahtev iz stebra II na količnik kapitalske ustreznosti ali ciljni količnik. Natančno poročanje o zahtevah iz stebra II ni zajeto v zahteve iz člena 99 CRR.
 a)
 Predloge CA1, CA2 ali CA5 vsebujejo samo podatke, povezane s stebrom I.
 b)
 Predloga CA3 vsebuje učinek dodatnih zahtev iz stebra II na količnik kapitalske ustreznosti na zbirni podlagi. En sklop je osredotočen na učinek zneskov na količnike, drugi pa na sam količnik. Noben sklop količnikov ni dodatno povezan s predlogami CA1, CA2 ali CA5.
 c)
 Predloga CA4 vsebuje eno polje za dodatne kapitalske zahteve v zvezi s stebrom II. To polje ni povezano s kapitalskimi količniki iz predloge CA3 prek validacijskih pravil, pri čemer izraža člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah, ki izrecno omenja dodatne kapitalske zahteve kot eno od možnosti za odločitve v okviru stebra II.
 1.2 C 01.00 – KAPITAL (CA1)
 1.2.1 Navodila za posamezne pozicije
 Vrstica
 Pravna podlaga in navodila
 010
 1. Kapital
 Člen 4(1)(118) in člen 72 CRR.
 Kapital institucije sestavlja vsota njenega temeljnega in dodatnega kapitala.
 015
 1.1 Temeljni kapital
 Člen 25 CRR.
 Temeljni kapital je vsota navadnega lastniškega temeljnega kapitala in dodatnega temeljnega kapitala.
 020
 1.1.1 Navadni lastniški temeljni kapital
 Člen 50 CRR.
 030
 1.1.1.1 Kapitalski instrumenti, sprejemljivi kot navadni lastniški temeljni kapital
 Člen 26(1)(a) in (b), členi 27 do 30, člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.
 040
 1.1.1.1.1. Vplačani kapitalski instrumenti
 Člen 26(1)(a) in členi 27 do 31 CRR.
 Vključijo se kapitalski instrumenti vzajemnih, zadružnih ali podobnih institucij (člena 27 in 29 CRR).
 Vplačani presežek kapitala, povezan z instrumenti, se ne vključi.
 Kapitalski instrumenti, ki jih vpišejo javni organi v izrednih razmerah, se vključijo, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 31 CRR.
 045
 1.1.1.1.1* Od tega: kapitalski instrumenti, ki jih vpišejo javni organi v izrednih razmerah
 Člen 31 CRR.
 Kapitalski instrumenti, ki jih vpišejo javni organi v izrednih razmerah, se vključijo v navadni lastniški temeljni kapital, če so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 31 CRR.
 050
 1.1.1.1.2* Pojasnjevalna postavka: kapitalski instrumenti, ki niso sprejemljivi
 Člen 28(1)(b), (l) in (m) CRR.
 Pogoji iz teh točk odražajo različne položaje/razmere/situacije pri kapitalu, ki se lahko spremenijo, zaradi česar je lahko znesek, poročan v tem polju, sprejemljiv v kasnejših obdobjih.
 Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti.
 060
 1.1.1.1.3 Vplačani presežek kapitala
 Člen 4(1)(124) in člen 26(1)(b) CRR.
 Vplačani presežek kapitala ima enak pomen kot v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
 Znesek, ki se poroča v okviru te postavke, je povezan z ‚vplačanimi kapitalskimi instrumenti‘.
 070
 1.1.1.1.4 (–) Lastni instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 Člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.
 Lasten navadni lastniški temeljni kapital, ki ga ima poročevalska institucija ali skupina na datum poročanja. Veljajo izjeme iz člena 42 CRR.
 Delež v delnicah, vključenih v ‚kapitalske instrumente, ki niso sprejemljivi‘, se ne poroča v tej vrstici.
 Znesek, ki se poroča, vključuje vplačani presežek kapitala, povezan z lastnimi delnicami.
 Postavke 1.1.1.1.4 do 1.1.1.1.4.3 ne vključujejo dejanskih ali pogojnih obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala se poročajo ločeno v postavki 1.1.1.1.5.
 080
 1.1.1.1.4.1 (–) Neposredni deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 Člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.
 Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, vključeni v postavko 1.1.1.1, ki ga imajo institucije v okviru konsolidirane skupine.
 Znesek, ki se poroča, vključuje deleže v trgovalni knjigi, izračunane na podlagi neto dolge pozicije, kot določa člen 42(a) CRR.
 090
 1.1.1.1.4.2. (–) Posredni deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 Člen 4(1)(114), člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.
 091
 1.1.1.1.4.3 (–) Sintetični deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 Člen 4(1)(126), člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.
 092
 1.1.1.1.5 (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 Člen 36(1)(f) in člen 42 CRR.
 V skladu s členom 36(1)(f) CRR se ‚lastn[i] instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere ima institucija dejansko ali pogojno obveznost nakupa na podlagi obstoječe pogodbene obveznosti‘, odbijejo.
 130
 1.1.1.2 Zadržani dobiček
 Člen 26(1)(c) in člen 26(2) CRR.
 Zadržani dobiček vključuje zadržani dobiček preteklega leta in priznani dobiček med letom ali čisti dobiček poslovnega leta.
 140
 1.1.1.2.1 Zadržani dobiček preteklih let
 Člen 4(1)(123) in člen 26(1)(c) CRR.
 V členu 4(1)(123) CRR je zadržani dobiček opredeljen kot ‚prenesen[i] dobičk[i] in izgube, ki izhajajo iz dobičkov ali izgub iz preteklih let, v skladu z veljavnim računovodskim okvirom‘.
 150
 1.1.1.2.2 Priznan dobiček ali izguba
 Člena 4(1)(121) in 26(2) ter člen 36(1)(a) CRR.
 V skladu s členom 26(2) CRR se lahko kot zadržani dobički vključijo dobički med letom ali čisti dobički poslovnega leta ob predhodnem dovoljenju pristojnega organa, če so izpolnjeni določeni pogoji.
 Obratno se v skladu s členom 36(1)(a) CRR od navadnega lastniškega temeljnega kapitala odbijejo izgube.
 160
 1.1.1.2.2.1 Dobiček ali izguba, ki pripada nadrejenim lastnikom
 Člen 26(2) in člen 36(1)(a) CRR.
 Znesek, ki se poroča, je dobiček ali izguba, vključena v računovodski izkaz poslovnega izida.
 170
 1.1.1.2.2.2 (–) Del dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta, ki ni priznan
 Člen 26(2) CRR.
 Ta vrstica je prazna, če je institucija za referenčno obdobje poročala izgube. Razlog za to je, da se izgube v celoti odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
 Če institucija poroča dobičke, se poroča del, ki v skladu s členom 26(2) CRR ni priznan (tj. dobički, ki niso revidirani, in predvidljive obremenitve ali dividende).
 Opozoriti je treba, da so v primeru dobičkov zneski, ki jih je treba odbiti, vsaj vmesne dividende.
 180
 1.1.1.3 Akumulirani drug vseobsegajoči donos
 Člen 4(1)(100) in člen 26(1)(d) CRR.
 Poroča se znesek, ki ne vključuje davčnih obremenitev, predvidljivih v času izračuna, in pred uporabo bonitetnih filtrov. Poroča se znesek, ki se določi v skladu s členom 13(4) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 241/2014.
 200
 1.1.1.4 Druge rezerve
 Člen 4(1)(117) in člen 26(1)(e) CRR.
 Druge rezerve so v CRR opredeljene kot ‚rezerve v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, ki jih je treba razkriti v skladu s tem veljavnim računovodskim standardom, razen zneskov, ki so že vključeni v akumuliran drugi vseobsegajoči donos ali zadržani dobiček‘.
 Znesek, ki se poroča, ne vključuje davčnih obremenitev, predvidljivih v času izračuna.
 210
 1.1.1.5 Rezervacije za splošna bančna tveganja
 Člen 4(1)(112) in člen 26(1)(f) CRR.
 Rezervacije za splošna bančna tveganja so v členu 38 Direktive 86/635/EGS opredeljena kot ‚znesk[i], za katere se kreditna institucija odloči, da jih izloči za pokritje takih tveganj, če to zahtevajo posebna tveganja, povezana z bančništvom‘.
 Znesek, ki se poroča, ne vključuje davčnih obremenitev, predvidljivih v času izračuna.
 220
 1.1.1.6 Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila
 Člen 483(1) do (3) in členi 484 do 487 CRR.
 Znesek kapitalskih instrumentov, za katere se prehodno uporabljajo predhodna pravila za navadni lastniški temeljni kapital. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5.
 230
 1.1.1.7 Manjšinski delež, pripoznan v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu
 Člen 4(120) in člen 84 CRR.
 Vsota vseh zneskov manjšinskih deležev podrejenih družb, vključenih v konsolidirani navadni lastniški temeljni kapital.
 240
 1.1.8 Prehodne prilagoditve zaradi dodatnih manjšinskih deležev
 Člena 479 in 480 CRR.
 Prilagoditve manjšinskih deležev zaradi prehodnih določb. Ta postavka se pridobi neposredno iz predloge CA5.
 250
 1.1.1.9 Prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi bonitetnih filtrov
 Členi 32 do 35 CRR.
 260
 1.1.1.9.1 (–) Povečanja lastniškega kapitala, ki izhajajo iz listinjenih sredstev
 Člen 32(1) CRR.
 Znesek, ki se poroča, je povečanje lastniškega kapitala institucije, ki izhaja iz listinjenih sredstev, v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
 Ta postavka na primer vključuje prihodke iz naslova prihodnjih marž, ki se pri instituciji odraža v dobičku iz prodaje, ali, kadar je institucija v vlogi originatorja, neto dobičke iz naslova kapitalizacije prihodnjih donosov iz listinjenih sredstev, ki zagotavljajo kreditno izboljšavo pozicij v listinjenju.
 270
 1.1.1.9.2 Rezerva za varovanje denarnih tokov
 Člen 33(1)(a) CRR.
 Znesek, ki se poroča, je lahko pozitiven ali negativen. Znesek je pozitiven, kadar varovanje denarnega toka privede do izgube (tj. če zmanjšajo računovodski kapital) in obratno. Predznak je zato nasproten predznaku, uporabljenemu v računovodskih izkazih.
 Znesek ne vključuje davčnih obremenitev, predvidljivih v času izračuna.
 280
 1.1.1.9.3 Kumulativni dobički in izgube zaradi sprememb lastnega kreditnega tveganja v zvezi z obveznostmi, vrednotenimi po pošteni vrednosti
 Člen 33(1)(b) CRR.
 Znesek, ki se poroča, je lahko pozitiven ali negativen. Znesek je pozitiven v primeru izgube zaradi sprememb lastnega kreditnega tveganja (tj. če se zmanjša računovodski kapital) in obratno. Predznak je zato nasproten predznaku, uporabljenemu v računovodskih izkazih.
 Nerevidiran dobiček se ne vključi v to postavko.
 285
 1.1.1.9.4 Dobički in izgube, nastali zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, ki izhajajo iz kreditnega tveganja same institucije v zvezi z izvedenimi finančnimi obveznostmi
 Člen 33(1)(c) in člen 33(2) CRR.
 Znesek, ki se poroča, je lahko pozitiven ali negativen. Znesek je pozitiven v primeru izgube zaradi sprememb lastnega kreditnega tveganja in obratno. Predznak je zato nasproten predznaku, uporabljenemu v računovodskih izkazih.
 Nerevidiran dobiček se ne vključi v to postavko.
 290
 1.1.1.9.5 (–) Prilagoditve vrednosti zaradi zahtev po preudarnem vrednotenju
 Člena 34 in 105 CRR.
 Prilagoditve poštene vrednosti izpostavljenosti, vključene v trgovalno knjigo ali netrgovalno knjigo, zaradi strožjih standardov preudarnega vrednotenja iz člena 105 CRR.
 300
 1.1.1.10 (–) Dobro ime
 Člen 4(1)(113), člen 36(1)(b) in člen 37 CRR.
 310
 1.1.1.10.1 (–) Dobro ime, ki se pripozna kot neopredmeteno sredstvo
 Člen 4(1)(113) in člen 36(1)(b) CRR.
 Dobro ime ima enak pomen kot v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
 Znesek, ki se poroča v tem polju, je enak znesku poročanem v bilanci stanja.
 320
 1.1.1.10.2 (–) Dobro ime, ki se nanaša na vrednotenje pomembnih naložb
 Člen 37(b) in člen 43 CRR.
 330
 1.1.1.10.3 Odložene obveznosti za davek, povezane z dobrim imenom
 Člen 37(a) CRR.
 Znesek odloženih obveznosti za davek, ki bi se poravnale, če bi bilo dobro ime oslabljeno ali bi se odpravilo njegovo pripoznanje v skladu z ustreznim računovodskim standardom.
 340
 1.1.1.11 (–) Druga neopredmetena sredstva
 Člen 4(1)(115), člen 36(1)(b) in člen 37(a) CRR.
 Druga neopredmetena sredstva so neopredmetena sredstva v skladu z veljavnim računovodskim standardom, pri čemer se ne upošteva dobro ime, prav tako v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
 350
 1.1.1.11.1 (–) Druga neopredmetena sredstva pred odbitkom odloženih obveznosti za davek
 Člen 4(1)(115) in člen 36(1)(b) CRR.
 Druga neopredmetena sredstva so neopredmetena sredstva v skladu z veljavnim računovodskim standardom, pri čemer se ne upošteva dobro ime, prav tako v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
 Znesek, ki se poroča v tem polju, ustreza znesku neopredmetenih sredstev brez dobrega imena, ki je poročan v bilanci stanja.
 360
 1.1.1.11.2 Odložene obveznosti za davek, povezane z drugimi neopredmetenimi sredstvi
 Člen 37(a) CRR.
 Znesek odloženih obveznosti za davek, ki bi se poravnale, če bi bila neopredmetena sredstva, razen dobrega imena, oslabljena ali bi se odpravilo njegovo pripoznanje v skladu z ustreznim računovodskim standardom.
 370
 1.1.1.12 (–) Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik, zmanjšanih za povezane obveznosti za davek
 Člen 36(1)(c) in člen 38 CRR.
 380
 1.1.1.13 (–) Primanjkljaj popravkov zaradi kreditnega tveganja glede na pričakovane izgube v okviru pristopa IRB
 Člen 36(1)(d) ter členi 40, 158 in 159 CRR.
 Znesek, ki se sporoči, ‚se ne zmanjša zaradi povečanja odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček, ali drugega dodatnega davčnega učinka, ki bi se lahko pojavil, če bi rezervacije dosegle raven pričakovanih izgub‘ (člen 40 CRR).
 390
 1.1.1.14 (–) Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami
 Člen 4(1)(109), člen 36(1)(e) in člen 41 CRR.
 400
 1.1.1.14.1 (–) Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami
 Člen 4(1)(109) in člen 36(1)(e) CRR.
 Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami so opredeljena kot ‚sredstva pokojninskega sklada ali programa z določenimi pravicami, ki se izračunajo, potem ko so zmanjšana za znesek obveznosti v okviru istega sklada ali programa‘.
 Znesek, ki se poroča v tem polju, ustreza znesku, poročanem v bilanci stanja (če sta poročana ločeno).
 410
 1.1.1.14.2 Odložene obveznosti za davek, povezane s sredstvi pokojninskega sklada z določenimi pravicami
 Člen 4(1)(108) in (109) ter člen 41(1)(a) CRR.
 Znesek odloženih obveznosti za davek, ki bi se poravnale, če bi bila sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami oslabljena ali bi se odpravilo njihovo pripoznanje v skladu z ustreznim računovodskim standardom.
 420
 1.1.1.14.3 Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami, ki jih lahko institucija neomejeno uporablja
 Člen 4(1)(109) in člen 41(1)(b) CRR.
 V tej postavki se morebitni zneski navedejo le, če pristojni organ predhodno soglaša z zmanjšanjem zneska sredstev pokojninskega sklada z določenimi pravicami, ki se odbije.
 Za sredstva, ki so vključena v to vrstico, se dodeli utež tveganja za zahteve za kreditno tveganje.
 430
 1.1.1.15 (–) Vzajemni navzkrižni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu
 Člen 4(1)(122), člen 36(1)(g) in člen 44 CRR.
 Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(27) CRR), kadar obstaja vzajemni navzkrižni delež, za katerega pristojni organ meni, da je bil oblikovan z namenom umetnega povečanja kapitala institucije.
 Znesek, ki se poroča, se izračuna na podlagi bruto dolgih pozicij in vključuje zavarovalniške postavke lastnih sredstev prvega reda.
 440
 1.1.1.16 (–) Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom
 Člen 36(1)(j) CRR.
 Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz postavke ‚Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom‘ predloge CA1. Znesek se odbije od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
 450
 1.1.1.17 (–) Kvalificirani deleži zunaj finančnega sektorja, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %
 Člen 4(1)(36), člen 36(1)(k)(i) ter členi 89 do 91 CRR.
 Kvalificirani deleži so opredeljeni kot ‚neposredni ali posredni delež v družbi, ki predstavlja 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic ali ki omogoča izvajanje pomembnega vpliva na upravljanje zadevne družbe‘.
 V skladu s členom 36(1)(k)(i) CRR se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (z uporabo te postavke) ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %.
 460
 1.1.1.18 (–) Pozicije listinjenja, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %
 Člen 36(1)(k)(ii), člen 243(1)(b), člen 244(1)(b), člen 258 in člen 266(3) CRR.
 Pozicije v listinjenju, za katere se uporabi utež tveganja 1 250 %, vendar se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (člen 36(1)(k)(ii) CRR). V zadnjem primeru se poročajo v tej postavki.
 470
 1.1.1.19 (–) Proste izročitve, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %
 Člen 36(1)(k)(iii) in člen 379(3) CRR.
 Za proste izročitve se uporabi utež tveganja 1 250 % 5 dni po drugem pogodbenem plačilu ali fazi izročitve do zaključka posla v skladu s kapitalskimi zahtevami za tveganje poravnave. Odbijejo se lahko od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (člen 36(1)(k)(iii) CRR). V zadnjem primeru se poročajo v tej postavki.
 471
 1.1.1.20 (–) Pozicije v košarici, za katere institucija ne more določiti uteži tveganja v skladu s pristopom IRB in za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %
 Člen 36(1)(k)(iv) in člen 153(8) CRR.
 V skladu s členom 36(1)(k)(iv) CRR se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (z uporabo te postavke) ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %.
 472
 1.1.1.21 (–) Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v skladu s pristopom notranjih modelov, za katere se lahko uporabi utež tveganja 1 250 %
 Člen 36(1)(k)(v) in člen 155(4) CRR.
 V skladu s členom 36(1)(k)(v) CRR se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (z uporabo te postavke) ali se zanje uporabi utež tveganja 1 250 %.
 480
 1.1.1.22 (–) Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(27), člen 36(1)(h), členi 43 do 46, člen 49(2) in (3) ter člen 79 CRR.
 Del deležev institucije v instrumentih subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki ga je treba odbiti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
 Glej druge možnosti odbitka v primeru uporabe konsolidacije (člen 49(2) in (3)).
 490
 1.1.1.23 (–) Odbitne odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik
 Člen 36(1)(c), člen 38 in člen 48(1)(a) CRR.
 Del odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik (zmanjšanih za del povezanih odloženih obveznosti za davek, razporejenih k odloženim terjatvam za davek, ki izhajajo iz začasnih razlik, v skladu s členom 38(5)(b) CRR), ki ga je treba odbiti, pri čemer se uporabi prag 10 % iz člena 48(1)(a) CRR.
 500
 1.1.1.24 (–) Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(27), člen 36(1)(i), členi 43, 45 in 47, člen 48(1)(b), člen 49(1) do (3) in člen 79 CRR.
 Del deležev institucije v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih ima institucija pomembno naložbo, ki ga je treba odbiti, pri čemer se uporabi prag 10 % iz člena 48(1)(b) CRR.
 Glej druge možnosti odbitka v primeru uporabe konsolidacije (člen 49(1), (2) in (3)).
 510
 1.1.1.25 (–) Znesek, ki presega prag 17,65 %
 Člen 48(1) CRR.
 Del odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, ter neposrednih in posrednih deležev institucije v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih ima institucija pomembno naložbo, ki ga je treba odbiti, pri čemer se uporabi prag 17,65 % iz člena 48(1)(b) CRR.
 520
 1.1.1.26 Druge prehodne prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 Členi 469 do 472, 478 in 481 CRR.
 Prilagoditve odbitkov zaradi prehodnih določb. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5.
 524
 1.1.1.27 Dodatni odbitki navadnega lastniškega temeljnega kapitala v skladu s členom 3 CRR
 Člen 3 CRR.
 529
 1.1.1.28 Sestavine ali odbitki navadnega lastniškega temeljnega kapitala – drugo
 Ta vrstica je namenjena zagotavljanju prožnosti izključno za namene poročanja. Izpolni se le v redkih primerih, kadar ni sprejeta končna odločitev o poročanju posebnih kapitalskih postavk/odbitkov v sedanji predlogi CA1. Zato se ta vrstica izpolni le, če sestavina navadnega lastniškega temeljnega kapitala glede na odbitek sestavine navadnega lastniškega temeljnega kapitala ne more biti razvrščena v eno od vrstic 020 do 524.
 To polje se ne uporabi za uvrstitev kapitalskih postavk/odbitkov, ki v skladu s CRR niso zajeti v izračun količnikov kapitalske ustreznosti (npr. razvrstitev nacionalnih kapitalskih postavk/odbitkov, ki niso zajeti v področje uporabe CRR).
 530
 1.1.2 DODATNI TEMELJNI KAPITAL
 Člen 61 CRR.
 540
 1.1.2.1 Kapitalski instrumenti, sprejemljivi kot dodatni temeljni kapital
 Člen 51(a), členi 52 do 54, člen 56(a) in člen 57 CRR.
 550
 1.1.2.1.1 Vplačani kapitalski instrumenti
 Člen 51(a) in členi 52 do 54 CRR.
 Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti.
 560
 1.1.2.1.2 (*) Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti, ki niso sprejemljivi
 Člen 52(1)(c), (e) in (f) CRR.
 Pogoji iz teh točk odražajo različne položaje/razmere/situacije pri kapitalu, ki se lahko spremenijo, zaradi česar je lahko znesek, poročan v tem polju, sprejemljiv v kasnejših obdobjih.
 Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti.
 570
 1.1.2.1.3 Vplačani presežek kapitala
 Člen 51(b) CRR.
 Vplačani presežek kapitala ima enak pomen kot v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
 Znesek, ki se poroča v okviru te postavke, je del, povezan z ‚vplačanimi kapitalskimi instrumenti‘.
 580
 1.1.2.1.4 (–) Lastni instrumenti dodatnega temeljnega kapitala
 Člen 52(1)(b), člen 56(a) in člen 57 CRR.
 Lastni instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, ki ga ima poročevalska institucija ali skupina na datum poročanja. Veljajo izjeme iz člena 57 CRR.
 Delež v delnicah, vključen v ‚kapitalske instrumente, ki niso sprejemljivi‘, se ne poroča v tej vrstici.
 Znesek, ki se poroča, vključuje presežek kapitala, povezan z lastnimi delnicami.
 Postavke 1.1.2.1.4 do 1.1.2.1.4.3 ne vključujejo dejanskih ali pogojnih obveznosti nakupa lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala se poročajo ločeno v postavki 1.1.2.1.5.
 590
 1.1.2.1.4.1 (–) Neposredni deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala
 Člen 4(1)(114), člen 52(1)(b), člen 56(a) in člen 57 CRR.
 Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, vključeni v postavko 1.1.2.1.1, ki ga imajo institucije v okviru konsolidirane skupine.
 620
 1.1.2.1.4.2 (–) Posredni deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala
 Člen 52(1)(b)(ii), člen 56(a) in člen 57 CRR.
 621
 1.1.2.1.4.3 (–) Sintetični deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala
 Člen 4(1)(126), člen 52(1)(b), člen 56(a) in člen 57 CRR.
 622
 1.1.2.1.5 (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala
 Člen 56(a) in člen 57 CRR.
 V skladu s členom 56(a) CRR se ‚lastn[i] instrumenti dodatnega temeljnega kapitala, ki bi jih institucija morda bila dolžna kupiti zaradi obstoječih pogodbenih obveznosti‘, odbijejo.
 660
 1.1.2.2 Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila
 Člen 483(4) in (5), členi 484 do 487 ter člena 489 in 491 CRR.
 Znesek kapitalskih instrumentov, za katere se prehodno uporabljajo predhodna pravila za dodatni temeljni kapital. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5.
 670
 1.1.2.3 Instrumenti, ki jih izdajo podrejene družbe in so pripoznani v dodatnem temeljnem kapitalu
 Členi 83, 85 in 86 CRR.
 Vsota vseh zneskov kvalificiranega temeljnega kapitala podrejenih družb, vključena v konsolidirani dodatni temeljni kapital.
 Vključi se kvalificirani dodatni temeljni kapital, ki ga je izdal subjekt s posebnim namenom (člen 83 CRR).
 680
 1.1.2.4 Prehodne prilagoditve zaradi dodatnega pripoznanja v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala, ki jih izdajo podrejene družbe
 Člen 480 CRR.
 Prilagoditve kvalificiranega temeljnega kapitala v konsolidiranem dodatnem temeljnem kapitalu zaradi prehodnih določb. Ta postavka se pridobi neposredno iz predloge CA5.
 690
 1.1.2.5 (–) Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu
 Členi 4(1)(122), 56(b) in 58 CRR.
 Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR.), kadar obstaja vzajemni navzkrižni delež, za katerega pristojni organ meni, da je bil oblikovan z namenom umetnega povečanja kapitala institucije.
 Znesek, ki se poroča, se izračuna na podlagi bruto dolgih pozicij in vključuje zavarovalniške postavke dodatnih lastnih sredstev prvega reda.
 700
 1.1.2.6 (–) Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(27), člen 56(c) ter členi 59, 60 in 79 CRR.
 Del deležev institucije v instrumentih subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki ga je treba odbiti od dodatnega temeljnega kapitala.
 710
 1.1.2.7 (–) Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(27), člen 56(d) ter člena 59 in 79 CRR.
 Deleži institucije v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih ima institucija pomembno naložbo, se v celoti odbijejo.
 720
 1.1.2.8 (–) Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom
 Člen 56(e) CRR.
 Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz postavke ‚Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom‘ (odbitega v dodatnem temeljnem kapitalu) predloge CA1.
 730
 1.1.2.9 Druge prehodne prilagoditve dodatnega temeljnega kapitala
 Členi 474, 475, 478 in 481 CRR.
 Prilagoditve zaradi prehodnih določb. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5.
 740
 1.1.2.10 Presežek odbitka od postavk dodatnega temeljnega kapitala nad dodatnim temeljnim kapitalom (odbito v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu)
 Člen 36(1)(j) CRR.
 Dodatni temeljni kapital ne more biti negativen, odbitki dodatnega temeljnega kapitala pa so lahko večji od dodatnega temeljnega kapitala, ki mu je prištet z njim povezan vplačani presežek kapitala. Kadar se to zgodi, mora biti dodatni temeljni kapital enak nič, presežek odbitkov dodatnega temeljnega kapitala pa je treba odbiti od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
 Pri tej postavki se doseže, da vsota postavk 1.1.2.1 do 1.1.2.12 nikoli ni manjša kot nič. Če je v tej postavki izkazana pozitivna vrednost, je postavka 1.1.1.16 nasprotna tej vrednosti.
 744
 1.1.2.11 Dodatni odbitki dodatnega temeljnega kapitala v skladu s členom 3 CRR
 Člen 3 CRR.
 748
 1.1.2.12 Sestavine ali odbitki dodatnega temeljnega kapitala – drugo
 Ta vrstica je namenjena zagotavljanju prožnosti izključno za namene poročanja. Izpolni se le v redkih primerih, kadar ni sprejeta končna odločitev o poročanju posebnih kapitalskih postavk/odbitkov v sedanji predlogi CA1. Zato se ta vrstica izpolni le, če sestavina dodatnega temeljnega kapitala glede na odbitek sestavine dodatnega temeljnega kapitala ne more biti razvrščena v eno od vrstic 530 do 744.
 To polje se ne uporabi za uvrstitev kapitalskih postavk/odbitkov, ki v skladu s CRR niso zajeti v izračun količnikov kapitalske ustreznosti (npr. razvrstitev nacionalnih kapitalskih postavk/odbitkov, ki niso zajeti v področje uporabe CRR)!
 750
 1.2 DODATNI KAPITAL
 Člen 71 CRR.
 760
 1.2.1 Kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi, sprejemljivi kot dodatni kapital
 Člen 62(a), členi 63 do 65, člen 66(a) in člen 67 CRR.
 770
 1.2.1.1 Vplačani kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi
 Člen 62(a) ter člena 63 in 65 CRR.
 Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti.
 780
 1.2.1.2 (*) Pojasnjevalna postavka: Kapitalski instrumenti in podrejeni dolgovi, ki niso sprejemljivi
 Člen 63(c), (e) in (f) ter člen 64 CRR.
 Pogoji iz teh točk odražajo različne položaje/razmere/situacije pri kapitalu, ki se lahko spremenijo, zaradi česar je lahko znesek, poročan v tem polju, sprejemljiv v naslednjih obdobjih.
 Znesek, ki se poroča, ne vključuje vplačanega presežka kapitala, povezanega z instrumenti.
 790
 1.2.1.3 Vplačani presežek kapitala
 Člen 62(b) in člen 65 CRR.
 Vplačani presežek kapitala ima enak pomen kot v skladu z veljavnim računovodskim standardom.
 Znesek, ki se poroča v okviru te postavke, je del, povezan z ‚vplačanimi kapitalskimi instrumenti‘.
 800
 1.2.1.4 (–) Lastni instrumenti dodatnega kapitala
 Člen 63(b)(i), člen 66(a) in člen 67 CRR.
 Lastni instrumenti dodatnega kapitala, ki ga ima poročevalska institucija ali skupina na datum poročanja. Veljajo izjeme iz člena 67 CRR.
 Delež v delnicah, vključen v ‚kapitalske instrumente, ki niso sprejemljivi‘, se ne poroča v tej vrstici.
 Znesek, ki se poroča, vključuje presežek kapitala, povezan z lastnimi delnicami.
 Postavke 1.2.1.4 do 1.2.1.4.3 ne vključujejo dejanskih ali pogojnih obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega kapitala. Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega kapitala se poročajo ločeno v postavki 1.2.1.5.
 810
 1.2.1.4.1 (–) Neposredni deleži v instrumentih dodatnega kapitala
 Člena 63(b) in 66(a) ter člen 67 CRR.
 Instrumenti dodatnega kapitala, vključeni v postavko 1.2.1.1, ki ga imajo institucije v okviru konsolidirane skupine.
 840
 1.2.1.4.2 (–) Posredni deleži v instrumentih dodatnega kapitala
 Člen 4(1)(114), člena 63(b) in 66(a) ter člen 67 CRR.
 841
 1.2.1.4.3 (–) Sintetični deleži v instrumentih dodatnega kapitala
 Člen 4(1)(126), člena 63(b) in 66(a) ter člen 67 CRR.
 842
 1.2.1.5 (–) Dejanske ali pogojne obveznosti nakupa lastnih instrumentov dodatnega kapitala
 Člen 66(a) in člen 67 CRR.
 V skladu s členom 66(a) CRR se ‚lastn[i] instrumenti dodatnega kapitala, ki bi jih institucija morda bila dolžna kupiti zaradi obstoječih pogodbenih obveznosti‘, odbijejo.
 880
 1.2.2 Prehodne prilagoditve zaradi kapitalskih instrumentov dodatnega kapitala in podrejenih dolgov, za katere se uporabljajo predhodna pravila
 Člen 483(6) in (7) ter členi 484, 486, 488, 490 in 491 CRR.
 Znesek kapitalskih instrumentov, za katere se prehodno uporabljajo predhodna pravila za dodatni kapital. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5.
 890
 1.2.3 Instrumenti, ki jih izdajo podrejene družbe in so pripoznani v dodatnem kapitalu
 Členi 83, 87 in 88 CRR.
 Vsota vseh zneskov kvalificiranega kapitala podrejenih družb, vključena v konsolidirani dodatni kapital.
 Vključi se kvalificirani dodatni kapital, ki ga je izdal subjekt s posebnim namenom (člen 83 CRR).
 900
 1.2.4 Prehodne prilagoditve zaradi dodatnega pripoznanja v dodatnem kapitalu instrumentov, ki jih izdajo podrejene družbe
 Člen 480 CRR.
 Prilagoditve kvalificiranega kapitala v konsolidiranem dodatnem kapitalu zaradi prehodnih določb. Ta postavka se pridobi neposredno iz predloge CA5.
 910
 1.2.5 Presežek rezervacij nad sprejemljivimi pričakovanimi izgubami v okviru pristopa IRB
 Člen 62(d) CRR.
 Za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s pristopom IRB, ta postavka vsebuje pozitivne zneske, ki izhajajo iz primerjave rezervacij in pričakovanih izgub, ki so sprejemljivi kot dodatni kapital.
 920
 1.2.6 Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja v okviru standardiziranega pristopa
 Člen 62(c) CRR.
 Za institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s standardiziranim pristopom, ta postavka vsebuje splošne popravke zaradi kreditnega tveganja, ki so sprejemljivi kot dodatni kapital.
 930
 1.2.7 (–) Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem kapitalu
 Členi 4(1)(122), 66(b) in 68 CRR.
 Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), kadar obstaja vzajemni navzkrižni delež, za katerega pristojni organ meni, da je bil oblikovan z namenom umetnega povečanja kapitala institucije.
 Znesek, ki se poroča, se izračuna na podlagi bruto dolgih pozicij ter vključuje zavarovalniške postavke lastnih sredstev drugega in tretjega reda.
 940
 1.2.8 (–) Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(27), člen 66(c) ter členi 68 do 70 in 79 CRR.
 Del deležev institucije v instrumentih subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih institucija nima pomembne naložbe, ki ga je treba odbiti od dodatnega kapitala.
 950
 1.2.9 (–) Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(27), člen 66(d) ter členi 68, 69 in 79 CRR.
 Deleži institucije v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja (kot so opredeljeni v členu 4(1)(27) CRR), v katerih ima institucija pomembno naložbo, se v celoti odbijejo.
 960
 1.2.10 Druge prehodne prilagoditve dodatnega kapitala
 Členi 476 do 478 in 481 CRR.
 Prilagoditve zaradi prehodnih določb. Znesek, ki se poroča, se pridobi neposredno iz predloge CA5.
 970
 1.2.11 Presežek odbitka od postavk dodatnega kapitala nad dodatnim kapitalom (odbito v dodatnem temeljnem kapitalu)
 Člen 56(e) CRR.
 Dodatni kapital ne more biti negativen, odbitki dodatnega kapitala pa so lahko večji od dodatnega kapitala, ki mu je prištet z njim povezan vplačani presežek kapitala. Kadar se to zgodi, je dodatni kapital enak nič, presežek odbitkov dodatnega kapitala pa se odbije od dodatnega temeljnega kapitala.
 Pri tej postavki vsota postavk 1.2.1 do 1.2.13 nikoli ni manjša kot nič. Če je v tej postavki izkazana pozitivna vrednost, je postavka 1.1.2.8 nasprotna tej vrednosti.
 974
 1.2.12 (-) Dodatni odbitki dodatnega kapitala v skladu s členom 3 CRR
 Člen 3 CRR.
 978
 1.2.13 Elementi ali odbitki dodatnega kapitala – drugo
 Ta vrstica je namenjena zagotavljanju prožnosti izključno za namene poročanja. Izpolni se le v redkih primerih, kadar ni sprejeta končna odločitev o poročanju posebnih kapitalskih postavk/odbitkov v sedanji predlogi CA1. Zato se ta vrstica izpolni le, če element dodatnega kapitala glede na odbitek elementa dodatnega kapitala ne more biti razvrščen v eno od vrstic 750 do 974.
 To polje se ne uporabi za uvrstitev kapitalskih postavk/odbitkov, ki v skladu s CRR niso zajeti v izračun količnikov kapitalske ustreznosti (npr. razvrstitev nacionalnih kapitalskih postavk/odbitkov, ki niso zajeti v področje uporabe CRR).
 1.3 C 02.00 – KAPITALSKE ZAHTEVE (CA2)
 1.3.1 Navodila za posamezne pozicije
 Vrstica
 Pravna podlaga in navodila
 010
 1. ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 Člen 92(3) ter členi 95, 96 in 98 CRR.
 020
 1* Od tega: investicijska podjetja v skladu z odstavkom 2 člena 95 in členom 98 CRR
 Za investicijska podjetja v skladu s členom 95(2) in členom 98 CRR.
 030
 1** Od tega: investicijska podjetja v skladu z odstavkom 2 člena 96 in členom 97 CRR
 Za investicijska podjetja v skladu s členom 96(2) in členom 97 CRR.
 040
 1.1 ZNESKI TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE IN TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI TER PROSTE IZROČITVE
 Člen 92(3)(a) in (f) CRR.
 050
 1.1.1 Standardizirani pristop (SA)
 Predlogi CR SA in SEC SA na ravni celotnih izpostavljenosti.
 060
 1.1.1.1. Kategorije izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa brez pozicij v listinjenju
 Predloga CR SA na ravni celotnih izpostavljenosti. Kategorije izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa so kategorije, navedene v členu 112 CRR, brez pozicij v listinjenju.
 070
 1.1.1.1.01 Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ali centralnih bank
 Glej predlogo CR SA
 080
 1.1.1.1.02 Izpostavljenosti do enot regionalne ali lokalne ravni držav
 Glej predlogo CR SA
 090
 1.1.1.1.03 Izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja
 Glej predlogo CR SA
 100
 1.1.1.1.04 Izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank
 Glej predlogo CR SA
 110
 1.1.1.1.05 Izpostavljenosti do mednarodnih organizacij
 Glej predlogo CR SA
 120
 1.1.1.1.06 Izpostavljenosti do institucij
 Glej predlogo CR SA
 130
 1.1.1.1.07 Izpostavljenosti do podjetij
 Glej predlogo CR SA
 140
 1.1.1.1.08 Izpostavljenosti na drobno
 Glej predlogo CR SA
 150
 1.1.1.1.09 Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine
 Glej predlogo CR SA
 160
 1.1.1.1.10 Neplačane izpostavljenosti
 Glej predlogo CR SA
 170
 1.1.1.1.11 Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem
 Glej predlogo CR SA
 180
 1.1.1.1.12 Krite obveznice
 Glej predlogo CR SA
 190
 1.1.1.1.13 Terjatve do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno
 Glej predlogo CR SA
 200
 1.1.1.1.14 Kolektivni naložbeni podjemi (KNP)
 Glej predlogo CR SA
 210
 1.1.1.1.15 Lastniški instrumenti
 Glej predlogo CR SA
 211
 1.1.1.1.16 Druge postavke
 Glej predlogo CR SA
 220
 1.1.1.2 Pozicije v listinjenju, standardizirani pristop
 Predloga CR SEC SA na ravni vseh vrst listinjenja.
 230
 1.1.1.2.* Od tega: relistinjenje
 Predloga CR SEC SA na ravni vseh vrst listinjenja.
 240
 1.1.2 Pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen (IRB)
 250
 1.1.2.1 Pristopi IRB, kadar se ne uporabljajo lastne ocene LGD ali konverzijski faktorji
 Predloga CR IRB na ravni celotne izpostavljenosti (kadar se ne uporabljajo lastne ocene LGD in/ali kreditni konverzijski faktor).
 260
 1.1.2.1.01 Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralne banke
 Glej predlogo CR IRB.
 270
 1.1.2.1.02 Izpostavljenosti do institucij
 Glej predlogo CR IRB.
 280
 1.1.2.1.03 Izpostavljenosti do podjetij – MSP
 Glej predlogo CR IRB.
 290
 1.1.2.1.04 Izpostavljenosti do podjetij – Posebni kreditni aranžmaji
 Glej predlogo CR IRB.
 300
 1.1.2.1.05 Izpostavljenosti do podjetij – Drugo
 Glej predlogo CR IRB.
 310
 1.1.2.2 Pristopi IRB, kadar se uporabljajo lastne ocene LGD in/ali konverzijski faktorji
 Predloga CR IRB na ravni celotne izpostavljenosti (kadar se uporabljajo lastne ocene LGD in/ali kreditni konverzijski faktor).
 320
 1.1.2.2.01 Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank
 Glej predlogo CR IRB.
 330
 1.1.2.2.02 Izpostavljenosti do institucij
 Glej predlogo CR IRB.
 340
 1.1.2.2.03 Izpostavljenosti do podjetij – MSP
 Glej predlogo CR IRB.
 350
 1.1.2.2.04 Izpostavljenosti do podjetij – Posebni kreditni aranžmaji
 Glej predlogo CR IRB.
 360
 1.1.2.2.05 Izpostavljenosti do podjetij – Drugo
 Glej predlogo CR IRB.
 370
 1.1.2.2.06 Izpostavljenosti na drobno – Zavarovano z nepremičninami MSP
 Glej predlogo CR IRB.
 380
 1.1.2.2.07 Izpostavljenosti na drobno – Zavarovano z nepremičninami podjetij, ki niso MSP
 Glej predlogo CR IRB.
 390
 1.1.2.2.08 Izpostavljenosti na drobno – Kvalificirane obnavljajoče se
 Glej predlogo CR IRB.
 400
 1.1.2.2. 09 Izpostavljenosti na drobno – Druga MSP
 Glej predlogo CR IRB.
 410
 1.1.2.2.10 Izpostavljenosti na drobno – Druga podjetja, ki niso MSP
 Glej predlogo CR IRB.
 420
 1.1.2.3 Lastniški instrumenti po pristopu IRB
 Glej predlogo CR EQU IRB.
 430
 1.1.2.4 Pozicije v listinjenju po pristopu IRB
 Predloga CR SEC IRB na ravni vseh vrst listinjenja.
 440
 1.1.2.4* Od tega: relistinjenje
 Predloga CR SEC IRB na ravni vseh vrst listinjenja.
 450
 1.1.2.5 Druga sredstva iz naslova nekreditnih obveznosti
 Znesek, ki se sporoči, je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunan v skladu s členom 156 CRR.
 460
 1.1.3 Znesek izpostavljenosti tveganjem za prispevke v jamstveni sklad CNS
 Členi 307 do 309 CRR.
 490
 1.2 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM PORAVNAVE/IZROČITVE
 Člen 92(3)(c)(ii) in člen 92(4)(b) CRR.
 500
 1.2.1 Tveganje poravnave/izročitve v netrgovalni knjigi
 Glej predlogo CR SETT.
 510
 1.2.2 Tveganje poravnave/izročitve v trgovalni knjigi
 Glej predlogo CR SETT.
 520
 1.3 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA
 Člen 92(3)(b)(i), (c)(i) in (iii) ter člen 92(4)(b) CRR.
 530
 1.3.1 Znesek izpostavljenosti tveganjem za pozicijsko in valutno tveganje ter tveganje spremembe cen blaga, izračunan po standardiziranih pristopih (SA)
 540
 1.3.1.1 Dolžniški instrumenti, s katerimi se trguje na borzi
 Predloga MKR SA TDI na ravni vseh valut.
 550
 1.3.1.2 Lastniški finančni instrumenti
 Predloga MKR SA EQU na ravni vseh nacionalnih trgov.
 560
 1.3.1.3 Tuje valute
 Glej predlogo MKR SA FX.
 570
 1.3.1.4 Blago
 Glej predlogo MKR SA COM.
 580
 1.3.2 Znesek izpostavljenosti tveganjem za pozicijsko in valutno tveganje ter tveganje spremembe cen blaga, izračunan z uporabo notranjih modelov (IM)
 Glej predlogo MKR IM.
 590
 1.4 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA OPERATIVNO TVEGANJE (OpR)
 Člen 92(3)(e) in (4)(b) CRR.
 Za investicijska podjetja v skladu s členi 95(2), 96(2) in 98 CRR je ta element enak nič.
 600
 1.4.1 OpR enostavni pristop (BIA)
 Glej predlogo OPR.
 610
 1.4.2 OpR standardizirani (STA)/alternativni standardizirani (ASA) pristop
 Glej predlogo OPR.
 620
 1.4.3 OpR napredni pristopi za merjenje (AMA)
 Glej predlogo OPR.
 630
 1.5 DODATNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJU ZARADI STALNIH SPLOŠNIH STROŠKOV
 Člena 95(2) in 96(2), člen 97 in člen 98(1)(a) CRR.
 Samo za investicijska podjetja v skladu s členoma 95(2) in 96(2) ter členom 98 CRR. Glej tudi člen 97 CRR.
 Investicijska podjetja iz člena 96 CRR sporočijo znesek iz člena 97, ki se pomnoži z 12,5.
 Investicijska podjetja iz člena 95 CRR sporočijo naslednje:
 —
 če je znesek iz člena 95(2)(a) CRR večji od zneska iz člena 95(2)(b) CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, enak nič;
 —
 če je znesek iz člena 95(2)(b) CRR večji od zneska iz člena 95(2)(a) CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, enak prvemu znesku, zmanjšanemu za drugi znesek.
 640
 1.6 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA PRILAGODITEV KREDITNEGA VREDNOTENJA
 Člen 92(3)(d) CRR. Glej predlogo CVA.
 650
 1.6.1 Napredna metoda
 Kapitalske zahteve za tveganje za prilagoditev kreditnega vrednotenja v skladu s členom 383 CRR. Glej predlogo CVA.
 660
 1.6.2 Standardizirana metoda
 Kapitalske zahteve za tveganje za prilagoditev kreditnega vrednotenja v skladu s členom 384 CRR. Glej predlogo CVA.
 670
 1.6.3. Na podlagi OEM
 Kapitalske zahteve za tveganje za prilagoditev kreditnega vrednotenja v skladu s členom 385 CRR. Glej predlogo CVA.
 680
 1.7 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM V ZVEZI Z VELIKIMI IZPOSTAVLJENOSTMI V TRGOVALNI KNJIGI
 Člen 92(3)(b)(ii) ter členi 395 do 401 CRR.
 690
 1.8 DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 Členi 3, 458 in 459 CRR ter zneski izpostavljenosti tveganjem, ki jih ni mogoče razvrstiti v nobeno od postavk 1.1 do 1.7.
 Institucije sporočijo zneske, ki morajo biti v skladu z naslednjim:
 strožjimi bonitetnimi zahtevami, ki jih določi Komisija, v skladu s členoma 458 in 459 CRR;
 dodatnim zneskom izpostavljenosti tveganju v skladu s členom 3 CRR.
 Ta postavka ni povezana s predlogo s podrobnostmi.
 710
 1.8.2 Od tega: dodatne strožje bonitetne zahteve na podlagi člena 458
 Člen 458 CRR.
 720
 1.8.2* Od tega: zahteve za velike izpostavljenosti
 Člen 458 CRR.
 730
 1.8.2** Od tega: zaradi spremenjenih uteži tveganja, usmerjenih na nepremičninske balone v sektorju stanovanjskih in poslovnih nepremičnin
 Člen 458 CRR.
 740
 1.8.2*** Od tega: zaradi izpostavljenosti znotraj finančnega sektorja
 Člen 458 CRR.
 750
 1.8.3 Od tega: dodatne strožje bonitetne zahteve na podlagi člena 459
 Člen 459 CRR.
 760
 1.8.4 Od tega: dodatni znesek izpostavljenosti tveganju v skladu s členom 3 CRR
 Člen 3 CRR.
 Sporočiti je treba dodaten znesek izpostavljenosti tveganjem. Vključeni so le dodatni zneski (če ima na primer izpostavljenost 100 utež tveganja 20 % in institucije uporabijo utež tveganja 50 % na podlagi člena 3 CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, 30).
 1.4 C 03.00 – KAPITALSKI KOLIČNIKI IN RAVNI KAPITALA (CA3)
 1.4.1 Navodila za posamezne pozicije
 Vrstice
 010
 1 Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 Člen 92(2)(a) CRR.
 Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala je navadni lastniški temeljni kapital institucije, izražen kot odstotni delež zneska njene skupne izpostavljenosti tveganju.
 020
 2 Presežek (+)/primanjkljaj (–) navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 V tej postavki je prikazan znesek presežka ali primanjkljaja navadnega lastniškega temeljnega kapitala glede na zahteve iz člena 92(1)(a) CRR (4,5 %) v absolutnih vrednostih, tj. brez upoštevanja kapitalskih blažilnikov in prehodnih določb glede količnika.
 030
 3 Količnik temeljnega kapitala
 Člen 92(2)(b) CRR.
 Količnik temeljnega kapitala je temeljni kapital institucije, izražen kot odstotni delež zneska njene skupne izpostavljenosti tveganju.
 040
 4 Presežek (+)/primanjkljaj (–) temeljnega kapitala
 V tej postavki je prikazan znesek presežka ali primanjkljaja temeljnega kapitala glede na zahteve iz člena 92(1)(b) CRR (6 %) v absolutnih vrednostih, tj. brez upoštevanja kapitalskih blažilnikov in prehodnih določb glede količnika.
 050
 5 Količnik skupnega kapitala
 Člen 92(2)(c) CRR.
 Količnik skupnega kapitala je kapital institucije, izražen kot odstotni delež zneska njene skupne izpostavljenosti tveganju.
 060
 6 Presežek (+)/primanjkljaj (–) skupnega kapitala
 V tej postavki je prikazan znesek presežka ali primanjkljaja kapitala glede na zahteve iz člena 92(1)(c) CRR (8 %) v absolutnih vrednostih, tj. brez upoštevanja kapitalskih blažilnikov in prehodnih določb glede količnika.
 070
 Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, vključno s prilagoditvami v okviru stebra II
 Člen 92(2)(a) CRR in člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.
 To polje se izpolni le, če odločitev pristojnega organa vpliva na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
 080
 Ciljni količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi prilagoditev v okviru stebra II
 Člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.
 To polje se izpolni le, če pristojni organ odloči, da mora institucija doseči višji ciljni količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
 090
 Količnik temeljnega kapitala, vključno s prilagoditvami v okviru stebra II
 Člen 92(2)(b) CRR in člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.
 To polje se izpolni le, če odločitev pristojnega organa vpliva na količnik temeljnega kapitala.
 100
 Ciljni količnik temeljnega kapitala zaradi prilagoditev v okviru stebra II
 Člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.
 To polje se izpolni le, če pristojni organ odloči, da mora institucija doseči višji ciljni količnik temeljnega kapitala.
 110
 Količnik skupnega kapitala, vključno s prilagoditvami v okviru stebra II
 Člen 92(2)(c) CRR in člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.
 To polje se izpolni le, če odločitev pristojnega organa vpliva na količnik skupnega kapitala.
 120
 Ciljni količnik skupnega kapitala zaradi prilagoditev v okviru stebra II
 Člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah IV.
 To polje se izpolni le, če pristojni organ odloči, da mora institucija doseči višji ciljni količnik skupnega kapitala.
 1.5 C 04.00 – POJASNJEVALNE POSTAVKE (CA4)
 1.5.1 Navodila za posamezne pozicije
 Vrstice
 010
 1. Odložene terjatve za davek skupaj
 Znesek, ki se poroča v tem polju, je enak znesku, ki se poroča v zadnji potrjeni/revidirani računovodski bilanci stanja.
 020
 1.1 Odložene terjatve za davek, ki se ne nanašajo na prihodnji dobiček
 Člen 39 CRR.
 Odložene terjatve za davek, ki se ne nanašajo na prihodnji dobiček in se zato zanje uporabi utež tveganja.
 030
 1.2 Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik
 Člen 36(1)(c) in člen 38 CRR.
 Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček, vendar ne izhajajo iz začasnih razlik, zaradi česar se zanje ne uporabi noben prag (to pomeni, da so v celoti odbite od navadnega lastniškega temeljnega kapitala).
 040
 1.3 Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik
 Člen 36(1)(c), člen 38 in člen 48(1)(a) CRR.
 Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, zaradi česar se za njihov odbitek od navadnega lastniškega temeljnega kapitala uporabita praga 10 % in 17,65 % iz člena 48 CRR.
 050
 2 Odložene obveznosti za davek skupaj
 Znesek, ki se poroča v tem polju, je enak znesku, ki se poroča v zadnji potrjeni/revidirani računovodski bilanci stanja.
 060
 2.1 Odložene obveznosti za davek, ki se ne odbijejo od odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček
 Člen 38(3) in (4) CRR.
 Odložene obveznosti za davek, za katere pogoji iz člena 38(3) in (4) CRR niso izpolnjeni. Zato ta postavka vključuje odložene obveznosti za davek, ki zmanjšujejo znesek dobrega imena, drugih neopredmetenih sredstev ali sredstev pokojninskega sklada z določenimi pravicami, ki jih je treba odbiti, poročane v postavkah 1.1.1.10.3, 1.1.1.11.2 oziroma 1.1.1.14.2.
 070
 2.2 Odložene obveznosti za davek, ki se odbijejo od odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček
 Člen 38 CRR.
 080
 2.2.1 Odbitne odložene obveznosti za davek, povezane z odloženimi terjatvami za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik
 Člen 38(3), (4) in (5) CRR.
 Odložene obveznosti za davek, s katerimi se lahko zmanjša znesek odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček, v skladu s členom 38(3) in (4) CRR, in niso razporejene na odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, v skladu s členom 38(5) CRR.
 090
 2.2.2 Odbitne odložene obveznosti za davek, povezane z odloženimi terjatvami za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik
 Člen 38(3), (4) in (5) CRR.
 Odložene obveznosti za davek, s katerimi se lahko zmanjša znesek odloženih terjatev za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček, v skladu s členom 38(3) in (4) CRR, in so razporejene na odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, v skladu s členom 38(5) CRR.
 100
 3. Presežek (+) ali primanjkljaj (–) popravkov zaradi kreditnega tveganja, dodatnih prilagoditev vrednosti in drugih zmanjšanj kapitala na pričakovane izgube za izpostavljenosti, ki niso neplačane, izračunan po pristopu IRB
 Člen 36(1)(d), člen 62(d) ter člena 158 in 159 CRR.
 To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.
 110
 3.1 Skupaj popravki zaradi kreditnega tveganja, dodatne prilagoditve vrednosti in druga zmanjšanja kapitala, izračunani za vključitev v izračun zneska pričakovane izgube
 Člen 159 CRR.
 To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.
 120
 3.1.1 Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja
 Člen 159 CRR.
 To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.
 130
 3.1.2 Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja
 Člen 159 CRR.
 To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.
 131
 3.1.3 Dodatne prilagoditve vrednosti in druga zmanjšanja kapitala
 Členi 34, 110 in 159 CRR.
 To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.
 140
 3.2 Skupaj izračunane pričakovane izgube
 Člen 158(5), (6) in (10) ter člen 159 CRR.
 To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. Poroča se le pričakovana izguba, povezana z izpostavljenostmi, ki niso neplačane.
 145
 4 Presežek (+) ali primanjkljaj (–) posebnih prilagoditev zaradi kreditnega tveganja na pričakovane izgube za neplačane izpostavljenosti, izračunan po pristopu IRB
 Člen 36(1)(d), člen 62(d) ter člena 158 in 159 CRR.
 To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.
 150
 4.1 Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja in pozicije, ki so obravnavane podobno
 Člen 159 CRR.
 To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB.
 155
 4.2 Skupaj izračunane pričakovane izgube
 Člen 158(5), (6) in (10) ter člen 159 CRR.
 To postavko poročajo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB. Poroča se le pričakovana izguba, povezana z neplačanimi izpostavljenostmi.
 160
 5 Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izračun zgornje meje za presežek rezervacij, sprejemljivih kot dodatni kapital
 Člen 62(d) CRR.
 Za institucije, ki uporabljajo pristop IRB, je v skladu s členom 62(d) CRR presežni znesek rezervacij (za pričakovane izgube), sprejemljivih za vključitev v dodatni kapital, omejen na 0,6 % zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanih na podlagi pristopa IRB.
 Znesek, ki se poroča v tej postavki, je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti (kar pomeni, da ni pomnožen z 0,6 %) in je osnova za izračun zgornje meje.
 170
 6 Skupaj bruto rezervacije, sprejemljive za vključitev v dodatni kapital
 Člen 62(c) CRR.
 Ta postavka vključuje splošne popravke zaradi kreditnega tveganja, ki so sprejemljivi za vključitev v dodatni kapital, pred uporabo zgornje meje.
 V znesku, ki se poroča, so upoštevani davčni učinki.
 180
 7 Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izračun zgornje meje za rezervacije, sprejemljive kot dodatni kapital
 Člen 62(c) CRR.
 V skladu s členom 62(c) CRR so popravki zaradi kreditnega tveganja, sprejemljivi za vključitev v dodatni kapital, omejeni na 1,25 % zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti.
 Znesek, ki se poroča v tej postavki, je znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti (kar pomeni, da ni pomnožen z 1,25 %) in je osnova za izračun zgornje meje.
 190
 8 Prag za neodbite deleže v subjektih finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 46(1)(a) CRR.
 Ta postavka vključuje prag, do katerega se deleži v subjektih finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, ne odbijejo. Znesek se izračuna s seštetjem vseh postavk, ki so osnova praga, tako dobljena vsota pa se nato zmnoži z 10 %.
 200
 9 10-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 Člen 48(1)(a) in (b) CRR.
 Postavka vključuje prag 10 % za deleže v subjektih finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, ter za odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik.
 Znesek se izračuna s seštetjem vseh postavk, ki so osnova praga, tako dobljena vsota pa se nato zmnoži z 10 %.
 210
 10 17,65-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 Člen 48(1) CRR.
 Postavka vključuje prag 17,65 % za deleže v subjektih finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, ter za odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, ki se uporabi po 10-odstotnem pragu.
 Prag se izračuna tako, da pripoznani znesek obeh postavk ne sme preseči 15 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki se izračuna po vseh odbitkih in ne vključuje prilagoditev zaradi prehodnih določb.
 225
 11.1 Sprejemljiv kapital za namene kvalificiranih deležev zunaj finančnega sektorja
 Člen 4(1)(71)(a) CRR.
 226
 11.2 Sprejemljiv kapital za namene velikih izpostavljenosti
 Člen 4(1)(71)(b) CRR.
 230
 12 Deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije
 Členi 44 do 46 in 49 CRR.
 240
 12.1 Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Členi 44, 45, 46 in 49 CRR.
 250
 12.1.1 Bruto neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Členi 44, 46 in 49 CRR.
 Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, razen:
 a)
 pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj;
 b)
 zneskov v zvezi z naložbami, za katere se uporablja katera koli druga možnost iz člena 49, in
 c)
 deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 36(1)(g) CRR.
 260
 12.1.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 45 CRR.
 V skladu s členom 45 CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.
 270
 12.2 Posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(114) ter člena 44 in 45 CRR.
 280
 12.2.1 Bruto posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(114) ter člena 44 in 45 CRR.
 Znesek, ki se poroča, je posredni delež v trgovalni knjigi v kapitalskih instrumentih subjektov finančnega sektorja v obliki deležev vrednostnih papirjev v indeksu. Pridobi se z izračunom osnovne izpostavljenosti do kapitalskih instrumentov subjektov finančnega sektorja v indeksih.
 Deleži, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 36(1)(g) CRR, niso vključeni.
 290
 12.2.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 4(1)(114) in člen 45 CRR.
 V skladu s členom 45(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.
 291
 12.3.1 Sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(126) ter člena 44 in 45 CRR.
 292
 12.3.2 Bruto sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(126) ter člena 44 in 45 CRR.
 293
 12.3.3 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 4(1)(126) in člen 45 CRR.
 300
 13 Deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije
 Členi 58 do 60 CRR.
 310
 13.1 Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člena 58 in 59 ter člen 60(2) CRR.
 320
 13.1.1 Bruto neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 58 in člen 60(2) CRR.
 Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, razen:
 a)
 pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj, in
 b)
 deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 56(b) CRR.
 330
 13.1.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 59 CRR.
 V skladu s členom 59(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.
 340
 13.2 Posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(114) ter člena 58 in 59 CRR.
 350
 13.2.1 Bruto posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(114) ter člena 58 in 59 CRR.
 Znesek, ki se poroča, je posredni delež v trgovalni knjigi v kapitalskih instrumentih subjektov finančnega sektorja v obliki deležev vrednostnih papirjev v indeksu. Pridobi se z izračunom osnovne izpostavljenosti do kapitalskih instrumentov subjektov finančnega sektorja v indeksih.
 Deleži, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 56(b) CRR, niso vključeni.
 360
 13.2.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 4(1)(114) in člen 59 CRR.
 V skladu s členom 59(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.
 361
 13.3 Sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(126) ter člena 58 in 59 CRR.
 362
 13.3.1 Bruto sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(126) ter člena 58 in 59 CRR.
 363
 13.3.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 4(1)(126) in člen 59 CRR.
 370
 14. Deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, pri čemer se odštejejo kratke pozicije
 Členi 68 do 70 CRR.
 380
 14.1 Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člena 68 in 69 ter člen 70(2) CRR.
 390
 14.1.1 Bruto neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 68 in člen 70(2) CRR.
 Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, razen:
 a)
 pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj, in
 b)
 deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 66(b) CRR.
 400
 14.1.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 69 CRR.
 V skladu s členom 69(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.
 410
 14.2 Posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(114) ter člena 68 in 69 CRR.
 420
 14.2.1 Bruto posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(114) ter člena 68 in 69 CRR.
 Znesek, ki se poroča, je posredni delež v trgovalni knjigi v kapitalskih instrumentih subjektov finančnega sektorja v obliki deležev vrednostnih papirjev v indeksu. Pridobi se z izračunom osnovne izpostavljenosti do kapitalskih instrumentov subjektov finančnega sektorja v indeksih.
 Deleži, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 66(b) CRR, niso vključeni.
 430
 14.2.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 4(1)(114) in člen 69 CRR.
 V skladu s členom 69(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.
 431
 14.3 Sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(126) ter člena 68 in 69 CRR.
 432
 14.3.1 Bruto sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 4(1)(126) ter člena 68 in 69 CRR.
 433
 14.3.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 4(1)(126) in člen 69 CRR.
 440
 15 Deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije
 Členi 44, 45, 47 in 49 CRR.
 450
 15.1 Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Členi 44, 45, 47 in 49 CRR.
 460
 15.1.1 Bruto neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Členi 44, 45, 47 in 49 CRR.
 Neposredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, razen:
 a)
 pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj;
 b)
 zneskov v zvezi z naložbami, za katere se uporablja katera koli druga možnost iz člena 49, in
 c)
 deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 36(1)(g) CRR.
 470
 15.1.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 45 CRR.
 V skladu s členom 45(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.
 480
 15.2 Posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(114) ter člena 44 in 45 CRR.
 490
 15.2.1 Bruto posredni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(114) ter člena 44 in 45 CRR.
 Znesek, ki se poroča, so posredni deleži v trgovalni knjigi v kapitalskih instrumentih subjektov finančnega sektorja v obliki deležev vrednostnih papirjev v indeksu. Pridobi se z izračunom osnovne izpostavljenosti do kapitalskih instrumentov subjektov finančnega sektorja v indeksih.
 Deleži, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 36(1)(g) CRR, niso vključeni.
 500
 15.2.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 4(1)(114) in člen 45 CRR.
 V skladu s členom 45(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.
 501
 15.3 Sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(126) ter člena 44 in 45 CRR.
 502
 15.3.1 Bruto sintetični deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(126) ter člena 44 in 45 CRR.
 503
 15.3.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 4(1)(126) in člen 45 CRR.
 510
 16 Deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije
 Člena 58 in 59 CRR.
 520
 16.1 Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člena 58 in 59 CRR.
 530
 16.1.1 Bruto neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 58 CRR.
 Neposredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, razen:
 a)
 pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj (člen 56(d)), in
 b)
 deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 56(b) CRR.
 540
 16.1.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 59 CRR.
 V skladu s členom 59(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.
 550
 16.2 Posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(114) ter člena 58 in 59 CRR.
 560
 16.2.1 Bruto posredni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(114) ter člena 58 in 59 CRR.
 Znesek, ki se poroča, so posredni deleži v trgovalni knjigi v kapitalskih instrumentih subjektov finančnega sektorja v obliki deležev vrednostnih papirjev v indeksu. Pridobi se z izračunom osnovne izpostavljenosti do kapitalskih instrumentov subjektov finančnega sektorja v indeksih.
 Deleži, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 56(b) CRR, niso vključeni.
 570
 16.2.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicije v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 4(1)(114) in člen 59 CRR.
 V skladu s členom 59(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.
 571
 16.3 Sintetični deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(126) ter člena 58 in 59 CRR.
 572
 16.3.1 Bruto sintetični v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(126) ter člena 58 in 59 CRR.
 573
 16.3.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 4(1)(126) in člen 59 CRR.
 580
 17 Deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, pri čemer se odštejejo kratke pozicije
 Člena 68 in 69 CRR.
 590
 17.1 Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člena 68 in 69 CRR.
 600
 17.1.1 Bruto neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 68 CRR.
 Neposredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, razen:
 a)
 pozicij iz izvedbe prve prodaje teh instrumentov z obveznostjo odkupa, ki jih je institucija imela pet delovnih dni ali manj (člen 66(d)), in
 b)
 deležev, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 66(b) CRR.
 610
 17.1.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi z neposrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 69 CRR.
 V skladu s členom 69(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.
 620
 17.2 Posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(114) ter člena 68 in 69 CRR.
 630
 17.2.1 Bruto posredni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(114) ter člena 68 in 69 CRR.
 Znesek, ki se poroča, so posredni deleži v trgovalni knjigi v kapitalskih instrumentih subjektov finančnega sektorja v obliki deležev vrednostnih papirjev v indeksu. Pridobi se z izračunom osnovne izpostavljenosti do kapitalskih instrumentov subjektov finančnega sektorja v indeksih.
 Deleži, ki se obravnavajo kot vzajemni navzkrižni deleži v skladu s členom 66(b) CRR, niso vključeni.
 640
 17.2.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s posrednimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 4(1)(114) in člen 69 CRR.
 V skladu s členom 69(a) CRR je dovoljen pobot kratkih pozicij v isti osnovni izpostavljenosti, če zapadlost kratke pozicije sovpada z zapadlostjo dolge pozicije ali pa ima preostalo zapadlost vsaj eno leto.
 641
 17.3 Sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(126) ter člena 68 in 69 CRR.
 642
 17.3.1 Bruto sintetični deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 4(1)(126) ter člena 68 in 69 CRR.
 643
 17.3.2 (–) Dovoljen pobot kratkih pozicij v zvezi s sintetičnimi bruto deleži, vključenimi zgoraj
 Člen 4(1)(126) in člen 69 CRR.
 650
 18 Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije
 Člen 46(4), člen 48(4) in člen 49(4) CRR.
 660
 19 Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od dodatnega temeljnega kapitala institucije
 Člen 60(4) CRR.
 670
 20 Tveganju prilagojene izpostavljenosti deležev v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, ki se ne odbijejo od dodatnega kapitala institucije
 Člen 70(4) CRR.
 680
 21 Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, z začasno opustitvijo
 Člen 79 CRR.
 Pristojni organ lahko začasno opusti uporabo določb glede odbitkov od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za deleže v instrumentih posebnega subjekta finančnega sektorja, kadar so navedeni deleži obravnavani kot finančna pomoč za reorganizacijo in ohranitev zadevnega subjekta.
 Opozoriti je treba, da se ti instrumenti poročajo tudi v postavki 12.1.
 690
 22 Deleži v instrumentih navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, z začasno opustitvijo
 Člen 79 CRR.
 Pristojni organ lahko začasno opusti uporabo določb glede odbitkov od navadnega lastniškega temeljnega kapitala za deleže v instrumentih posebnega subjekta finančnega sektorja, kadar so navedeni deleži obravnavani kot finančna pomoč za reorganizacijo in ohranitev zadevnega subjekta.
 Opozoriti je treba, da se ti instrumenti poročajo tudi v postavki 15.1.
 700
 23 Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, z začasno opustitvijo
 Člen 79 CRR.
 Pristojni organ lahko začasno opusti uporabo določb glede odbitkov od dodatnega temeljnega kapitala za deleže v instrumentih posebnega subjekta finančnega sektorja, kadar so navedeni deleži obravnavani kot finančna pomoč za reorganizacijo in ohranitev zadevnega subjekta.
 Opozoriti je treba, da se ti instrumenti poročajo tudi v postavki 13.1.
 710
 24 Deleži v instrumentih dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, z začasno opustitvijo
 Člen 79 CRR.
 Pristojni organ lahko začasno opusti uporabo določb glede odbitkov od dodatnega temeljnega kapitala za deleže v instrumentih posebnega subjekta finančnega sektorja, kadar so navedeni deleži obravnavani kot finančna pomoč za reorganizacijo in ohranitev zadevnega subjekta.
 Opozoriti je treba, da se ti instrumenti poročajo tudi v postavki 16.1.
 720
 25 Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe, z začasno opustitvijo
 Člen 79 CRR.
 Pristojni organ lahko začasno opusti uporabo določb glede odbitkov od dodatnega kapitala za deleže v instrumentih posebnega subjekta finančnega sektorja, kadar so navedeni deleži obravnavani kot finančna pomoč za reorganizacijo in ohranitev zadevnega subjekta.
 Opozoriti je treba, da se ti instrumenti poročajo tudi v postavki 14.1.
 730
 26 Deleži v instrumentih dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo, z začasno opustitvijo
 Člen 79 CRR.
 Pristojni organ lahko začasno opusti uporabo določb glede odbitkov od dodatnega kapitala za deleže v instrumentih posebnega subjekta finančnega sektorja, kadar so navedeni deleži obravnavani kot finančna pomoč za reorganizacijo in ohranitev zadevnega subjekta.
 Opozoriti je treba, da se ti instrumenti poročajo tudi v postavki 17.1.
 740
 27 Zahteva po skupnem blažilniku
 Člen 128(6) direktive o kapitalskih zahtevah.
 750
 Varovalni kapitalski blažilnik
 Člen 128(1) in člen 129 direktive o kapitalskih zahtevah.
 V skladu s členom 129(1) je varovalni kapitalski blažilnik dodaten znesek navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Ker je stopnja varovalnega kapitalskega blažilnika v višini 2,5 % stalna, se znesek poroča v tem polju.
 760
 Varovalni blažilnik zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice
 Člen 458(2)(d)(iv) CRR.
 V tem polju se poroča znesek varovalnega blažilnika zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice, ki se lahko v skladu s členom 458 CRR zahteva poleg varovalnega kapitalskega blažilnika.
 770
 Posamezni instituciji lasten proticiklični kapitalski blažilnik
 Člen 128(2) ter členi 130 in 135 do 140 direktive o kapitalskih zahtevah.
 780
 Blažilnik sistemskih tveganj
 Člen 128(5) ter člena 133 in 134 direktive o kapitalskih zahtevah.
 790
 Blažilnik za sistemsko pomembne institucije
 Člen 131 direktive o kapitalskih zahtevah.
 Institucije poročajo znesek blažilnika za sistemsko pomembne institucije, ki se uporablja na konsolidirani podlagi.
 800
 Blažilnik za globalne sistemsko pomembne institucije
 Člen 128(3) in člen 131 direktive o kapitalskih zahtevah.
 810
 Blažilnik za druge sistemsko pomembne institucije
 Člen 128(4) in člen 131 direktive o kapitalskih zahtevah.
 820
 28 Kapitalske zahteve v zvezi s prilagoditvami v okviru stebra II
 Člen 104(2) direktive o kapitalskih zahtevah.
 Če pristojni organ odloči, da mora institucija izračunati dodatne kapitalske zahteve zaradi stebra II, se navedene dodatne kapitalske zahteve poročajo v tem polju.
 830
 29 Ustanovni kapital
 Členi 12 in 28 do 31 direktive o kapitalskih zahtevah ter člen 93 CRR.
 840
 30 Kapital na podlagi stalnih splošnih stroškov
 Člen 96(2)(b), člen 97 in člen 98(1)(a) CRR.
 850
 31 Tuje originalne izpostavljenosti
 Informacije, ki so potrebne za izračun praga za poročanje v zvezi s predlogo CR GB v skladu s členom 5(a)(4) ITS. Prag se izračuna na podlagi originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja.
 Izpostavljenosti se obravnavajo kot domače, kadar gre za izpostavljenosti do nasprotnih strank v državi članici, v kateri se nahaja institucija.
 860
 32 Skupaj originalne izpostavljenosti
 Informacije, ki so potrebne za izračun praga za poročanje v zvezi s predlogo CR GB v skladu s členom 5(a)(4) ITS. Prag se izračuna na podlagi originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja.
 Izpostavljenosti se obravnavajo kot domače, kadar gre za izpostavljenosti do nasprotnih strank v državi članici, v kateri se nahaja institucija.
 870
 Prilagoditve skupnega kapitala
 Člen 500(4) CRR.
 880
 Kapital, v celoti prilagojen za prag iz sporazuma Basel I
 Člen 500(1)(b) in (4) CRR.
 890
 Kapitalske zahteve za prag iz sporazuma Basel I
 Člen 500(1)(b) CRR.
 900
 Kapitalske zahteve za prag iz sporazuma Basel I – alternativa po standardiziranem pristopu
 Člen 500(2) in (3) CRR.
 1.6 PREHODNE DOLOČBE IN INSTRUMENTI, ZA KATERE SE UPORABLJAJO PREDHODNA PRAVILA: INSTRUMENTI, KI NE TVORIJO DRŽAVNE POMOČI (CA5)
 1.6.1 Splošne opombe
 15.
 V predlogi CA5 je povzet izračun kapitalskih sestavin in odbitkov, za katere veljajo prehodne določbe iz členov 465 do 491 CRR.
 16.
 Predloga CA5 ima naslednjo strukturo:
 a.
 v predlogi 5.1 so povzete skupne prilagoditve, ki jih je treba vnesti v različne sestavne dele kapitala (poročane v predlogi CA1 v skladu s končnimi določbami) zaradi uporabe prehodnih določb. Sestavine te razpredelnice so predstavljene kot ‚prilagoditve‘ različnih sestavnih delov kapitala v predlogi CA1, da se v sestavnih delih kapitala odražajo učinki prehodnih določb;
 b.
 v predlogi 5.2 so navedene dodatne podrobnosti o izračunu navedenih instrumentov, za katere se uporabljajo predhodna pravila, ki ne tvorijo državne pomoči.
 17.
 Institucije v prvih štirih stolpcih poročajo prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala, dodatnega kapitala in znesek, ki ga je treba obravnavati kot tveganju prilagojena sredstva. Poleg tega morajo institucije v stolpcu 050 sporočiti veljavni odstotek, v stolpcu 060 pa sprejemljivi znesek brez upoštevanja prehodnih določb.
 18.
 Institucije poročajo sestavine v predlogi CA5 le v obdobju veljavnosti prehodnih določb v skladu z delom 10 CRR.
 19.
 V skladu z nekaterimi prehodnimi določbami je potreben odbitek od temeljnega kapitala. V tem primeru se preostali znesek odbitka ali odbitkov upošteva pri temeljnem kapitalu, v primeru dodatnega temeljnega kapitala, ki ni zadosten, da bi lahko pokril ta znesek, pa se presežek odbije od navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
 1.6.2 C 05.01 – Prehodne določbe (CA5.1)
 20.
 Institucije v razpredelnici 5.1 poročajo prehodne določbe za sestavne dele kapitala iz členov 465 do 491 CRR glede na uporabo končnih določb iz naslova II dela 2 CRR.
 21.
 Institucije v vrsticah 020 do 060 poročajo informacije v zvezi s prehodnimi določbami glede instrumentov, za katere se uporabljajo predhodna pravila. Vrednosti, ki jih je treba poročati v stolpcih 010 do 030 vrstice 060 predloge CA5.1, je mogoče pridobiti iz ustreznih odsekov predloge CA5.2.
 22.
 Institucije v vrsticah 070 do 092 poročajo informacije v zvezi s prehodnimi določbami glede manjšinskih deležev ter instrumentov dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, ki jih izdajo podrejene družbe (v skladu s členoma 479 in 480 CRR).
 23.
 Institucije od vrstice 100 naprej poročajo informacije v zvezi s prehodnimi določbami glede nerealiziranih dobičkov in izgub, odbitkov ter dodatnih filtrov in odbitkov.
 24.
 V nekaterih primerih lahko prehodni odbitki od navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala presegajo navadni lastniški temeljni kapital, dodatni temeljni kapital ali dodatni kapital institucije. Če ta učinek izhaja iz prehodnih določb, se prikaže v ustreznih poljih predloge CA1. Prilagoditve v stolpcih predloge CA5 zato ne vključujejo učinkov prelivanja, če ni na voljo dovolj razpoložljivega kapitala.
 1.6.2.1 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010
 Prilagoditve navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 020
 Prilagoditve dodatnega temeljnega kapitala
 030
 Prilagoditve dodatnega kapitala
 040
 Prilagoditve, vključene v tveganju prilagojena sredstva
 Stolpec 050 vključuje zadevni preostali znesek, tj. pred uporabo določb iz poglavja 2 ali 3 dela 3 CRR.
 Čeprav so stolpci 010 do 030 neposredno povezani s predlogo CA1, prilagoditve, vključene v tveganju prilagojena sredstva, niso neposredno povezane z zadevnimi predlogami za kreditno tveganje. Morebitne prilagoditve, ki izhajajo iz prehodnih določb glede tveganju prilagojenih sredstev, se neposredno vključijo v predlogo CR SA, CR IRB ali CR EQU IRB. Poleg tega se ti učinki poročajo v stolpcu 040 predloge CA5.1 Navedeni zneski so zato le pojasnjevalne postavke.
 050
 Veljavni odstotek
 060
 Sprejemljiv znesek brez prehodnih določb
 Stolpec 060 vključuje zneske posameznih instrumentov pred uporabo prehodnih določb, tj. osnovni znesek, potreben za izračun prilagoditev.
 Vrstice
 010
 1. Skupaj prilagoditve
 V tej vrstici je naveden skupni učinek prehodnih prilagoditev različnih vrst kapitala in tveganju prilagojenih zneskov, ki izhajajo iz teh prilagoditev.
 020
 1.1 Instrumenti, za katere se uporabljajo predhodna pravila
 Členi 483 do 491 CRR.
 V tej vrstici so navedeni skupni učinki instrumentov, za katere se prehodno uporabljajo predhodna pravila, po različnih vrstah kapitala.
 030
 1.1.1 Instrumenti, za katere se uporabljajo predhodna pravila: instrumenti, ki tvorijo državno pomoč
 Člen 483 CRR.
 040
 1.1.1.1 Instrumenti, ki izpolnjujejo pogoje za kapital v skladu z Direktivo 2006/48/ES
 Člen 483(1), (2), (4) in (6) CRR.
 050
 1.1.1.2 Instrumenti, ki jih izdajo institucije s sedežem v državi članici, vključeni v program za gospodarsko prilagoditev
 Člen 483(1), (3), (5), (7) in (8) CRR.
 060
 1.1.2 Instrumenti, ki ne tvorijo državne pomoči
 Zneski, ki se poročajo, se pridobijo iz stolpca 060 predloge CA5.2.
 070
 1.2 Manjšinski deleži in ekvivalenti
 Člena 479 in 480 CRR.
 V tej vrstici so navedeni učinki prehodnih določb na manjšinske deleže, sprejemljive kot navaden lastniški temeljni kapital, kvalificirane instrumente temeljnega kapitala, sprejemljive kot konsolidirani dodatni temeljni kapital, in kvalificirani kapital, sprejemljiv kot konsolidirani dodatni kapital.
 080
 1.2.1 Kapitalski instrumenti in postavke, ki se ne štejejo za manjšinske deleže
 Člen 479 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je znesek, ki se uvrsti med konsolidacijske rezerve v skladu s prejšnjo zakonodajo.
 090
 1.2.2 Prehodno pripoznanje manjšinskih deležev v konsolidiranem kapitalu
 Člena 84 in 480 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je sprejemljiv znesek brez prehodnih določb.
 091
 1.2.3 Prehodno pripoznanje kvalificiranega dodatnega temeljnega kapitala v konsolidiranem kapitalu
 Člena 85 in 480 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je sprejemljiv znesek brez prehodnih določb.
 092
 1.2.4 Prehodno pripoznanje kvalificiranega dodatnega kapitala v konsolidiranem kapitalu
 Člena 87 in 480 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je sprejemljiv znesek brez prehodnih določb.
 100
 1.3 Druge prehodne prilagoditve
 Členi 467 do 478 in 481 CRR.
 V tej vrstici je naveden skupni učinek prehodnih prilagoditev odbitka od različnih vrst kapitala, nerealiziranih dobičkov in izgub, dodatnih filtrov in odbitkov ter tveganju prilagojenih zneskov, ki izhajajo iz teh prilagoditev.
 110
 1.3.1 Nerealizirani dobički in izgube
 Člena 467 in 468 CRR
 V tej vrstici so navedeni skupni učinki prehodnih določb na nerealizirane dobičke in izgube, merjene po pošteni vrednosti.
 120
 1.3.1.1 Nerealizirani dobički
 Člen 468(1) CRR.
 130
 1.3.1.2 Nerealizirane izgube
 Člen 467(1) CRR.
 133
 1.3.1.3 Nerealizirani dobički iz naslova izpostavljenosti do enot centralne ravni države, razvrščenih v kategorijo ‚razpoložljiv za prodajo‘ v skladu z mednarodnim računovodskim standardom 39, ki ga je odobrila EU
 Člen 468 CRR.
 136
 1.3.1.4 Nerealizirana izguba iz naslova izpostavljenosti do enot centralne ravni države, razvrščenih v kategorijo ‚razpoložljiv za prodajo‘ v skladu z mednarodnim računovodskim standardom 39, ki ga je odobrila EU
 Člen 467 CRR.
 138
 1.3.1.5 Dobički in izgube, nastali zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, ki izhajajo iz kreditnega tveganja same institucije v zvezi z izvedenimi finančnimi obveznostmi
 Člen 468 CRR.
 140
 1.3.2 Odbitki
 Člen 36(1) in členi 469 do 478 CRR.
 V tej vrstici je naveden skupni učinek prehodnih določb na odbitke.
 150
 1.3.2.1. Izgube tekočega poslovnega leta
 Člen 36(1)(a), člena 469(1)in 472(3) ter člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(a) CRR.
 Kadar morajo podjetja odbiti le pomembne izgube:
 —
 kadar je skupna vmesna neto izguba ‚pomembna‘, se preostali znesek v celoti odbije od temeljnega kapitala, ali
 —
 kadar skupna vmesna neto izguba v celoti ni ‚pomembna‘, se preostali znesek ne odbije.
 160
 1.3.2.2. Neopredmetena sredstva
 Člen 36(1)(b), člena 469(1) in 472(4) ter člen 478 CRR.
 Pri določanju zneska neopredmetenih sredstev, ki se odbije, institucije upoštevajo določbe člena 37 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice, je prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(b) CRR.
 170
 1.3.2.3. Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in ne izhajajo iz začasnih razlik
 Člen 36(1)(c), člena 469(1) in 472(5) ter člen 478 CRR.
 Pri določanju zneska zgoraj navedenih odloženih terjatev za davek, ki se odbije, institucije upoštevajo določbe člena 38 CRR v zvezi z zmanjšanjem odloženih terjatev za davek za odložene obveznosti za davek.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek v skladu s členom 469(1)(c) CRR.
 180
 1.3.2.4. Primanjkljaj rezervacij glede na pričakovane izgube po pristopu IRB
 Člen 36(1)(d), člena 469(1) in 472(6) ter člen 478 CRR.
 Pri določanju zneska zgoraj navedenega primanjkljaja rezervacij glede na pričakovane izgube po pristopu IRB, ki se odbije, institucije upoštevajo določbe člena 40 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(d) CRR.
 190
 1.3.2.5. Sredstva pokojninskega sklada z določenimi pravicami
 Člen 33(1)(e), člena 469(1) in 472(7) ter člena 473 in 478 CRR.
 Pri določanju zneska zgoraj navedenih sredstev pokojninskega sklada z določenimi pravicami institucije upoštevajo določbe člena 41 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(e) CRR.
 194
 1.3.2.5.* od tega: uvedba sprememb mednarodnega računovodskega standarda 19 – pozitivna postavka
 Člen 473 CRR.
 198
 1.3.2.5.** od tega: uvedba sprememb mednarodnega računovodskega standarda 19 – negativna postavka
 Člen 473 CRR.
 200
 1.3.2.6. Lastni instrumenti
 Člen 36(1)(f), člena 469(1) in 472(8) ter člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(f) CRR.
 210
 1.3.2.6.1 Lastni instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 Člen 36(1)(f), člena 469(1) in 472(8) ter člen 478 CRR.
 Pri določanju zneska zgoraj navedenih lastnih instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, ki se odbije, institucije upoštevajo določbe člena 42 CRR.
 Ker se obravnavanje ‚preostalega zneska‘ razlikuje glede na vrsto instrumenta, institucije razdelijo deleže lastnih instrumentov navadnega lastniškega kapitala na ‚neposredne‘ in ‚posredne‘ deleže.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(f) CRR.
 211
 1.3.2.6.1** od tega: neposredni deleži
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek neposrednih deležev, vključno z instrumenti, ki bi jih institucija lahko bila obvezana kupiti na podlagi obstoječe ali pogojne pogodbene obveznosti, v skladu s členoma 469(1)(b) in 472(8)(a) CRR.
 212
 1.3.2.6.1* od tega: posredni deleži
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek posrednih deležev, vključno z instrumenti, ki bi jih institucija lahko bila obvezana kupiti na podlagi obstoječe ali pogojne pogodbene obveznosti, v skladu s členoma 469(1)(b) in 472(8)(b) CRR.
 220
 1.3.2.6.2 Lastni instrumenti dodatnega temeljnega kapitala
 Člen 56(a), člen 474, člen 475(2) in člen 478 CRR.
 Pri določanju zneska zgoraj navedenih deležev, ki se odbije, institucije upoštevajo določbe člena 57 CRR.
 Ker se obravnavanje ‚preostalega zneska‘ razlikuje glede na vrsto instrumenta (člen 475(2) CRR), institucije razdelijo zgoraj navedene deleže na ‚neposredne‘ in ‚posredne‘ lastne deleže dodatnega temeljnega kapitala.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 56(a) CRR.
 221
 1.3.2.6.2** od tega: neposredni deleži
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek neposrednih deležev, vključno z instrumenti, ki bi jih institucija lahko bila obvezana kupiti na podlagi obstoječe ali pogojne pogodbene obveznosti, v skladu s členom 474(b) in členom 475(2)(a) CRR.
 222
 1.3.2.6.2* od tega: posredni deleži
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek posrednih deležev, vključno z instrumenti, ki bi jih institucija lahko bila obvezana kupiti na podlagi obstoječe ali pogojne pogodbene obveznosti, v skladu s členom 474(b) in členom 475(2)(b) CRR.
 230
 1.3.2.6.3 Lastni instrumenti dodatnega kapitala
 Člen 66(a), člen 476, člen 477(2) in člen 478 CRR.
 Pri določanju zneska deležev, ki se odbije, institucije upoštevajo določbe člena 67 CRR.
 Ker se obravnavanje ‚preostalega zneska‘ razlikuje glede na vrsto instrumenta (člen 477(2) CRR), institucije razdelijo zgoraj navedene glede na ‚neposredne‘ in ‚posredne‘ lastne deleže dodatnega kapitala.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 66(a) CRR.
 231
 od tega: neposredni deleži
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek neposrednih deležev, vključno z instrumenti, ki bi jih institucija lahko bila obvezana kupiti na podlagi obstoječe ali pogojne pogodbene obveznosti, v skladu s členom 476(b) in členom 477(2)(a) CRR.
 232
 od tega: posredni deleži
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: skupni znesek posrednih deležev, vključno z instrumenti, ki bi jih institucija lahko bila obvezana kupiti na podlagi obstoječe ali pogojne pogodbene obveznosti, v skladu s členom 476(b) in členom 477(2)(b) CRR.
 240
 1.3.2.7. Vzajemni navzkrižni deleži
 Ker je obravnavanje ‚preostalega zneska‘ odvisno od tega, ali je treba delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala v subjektu finančnega sektorja šteti za pomembnega ali ne (členi 472(9), 475(3) in 477(3) CRR), institucije razdelijo vzajemne navzkrižne deleže na pomembne naložbe in nepomembne naložbe.
 250
 1.3.2.7.1 Vzajemni navzkrižni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu
 Člen 36(1)(g), člena 469(1) in 472(9) ter člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(g) CRR.
 260
 1.3.2.7.1.1 Vzajemni navzkrižni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 36(1)(g), člen 469(1), člen 472(9)(a) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: preostali znesek v skladu s členom 469(1)(b) CRR.
 270
 1.3.2.7.1.2 Vzajemni navzkrižni deleži v navadnem lastniškem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 36(1)(g), člen 469(1), člen 472(9)(b) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: preostali znesek v skladu s členom 469(1)(b) CRR.
 280
 1.3.2.7.2 Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu
 Členi 56(b), člen 474, člen 475(3) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 56(b) CRR.
 290
 1.3.2.7.2.1 Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 56(b), člen 474, člen 475(3)(a) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: preostali znesek v skladu s členom 475(3) CRR.
 300
 1.3.2.7.2.2 Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem temeljnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 56(b), člen 474, člen 475(3)(b) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: preostali znesek v skladu s členom 475(3) CRR.
 310
 1.3.2.7.3 Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem kapitalu
 Členi 66(b), člen 476, člen 477(3) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 66(b) CRR.
 320
 1.3.2.7.3.1 Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 66(b), člen 476, člen 477(3)(a) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: preostali znesek v skladu s členom 477(3) CRR.
 330
 1.3.2.7.3.2 Vzajemni navzkrižni deleži v dodatnem kapitalu subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 66(b), člen 476, člen 477(3)(b) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: preostali znesek v skladu s členom 477(3) CRR.
 340
 1.3.2.8. Kapitalski instrumenti subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 350
 1.3.2.8.1 Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 36(1)(h), člen 469(1), člen 472(10) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(h) CRR.
 360
 1.3.2.8.2 Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 56(c), člen 474, člen 475(4) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 56(c) CRR.
 370
 1.3.2.8.3 Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih institucija nima pomembne naložbe
 Člen 66(c), člen 476, člen 477(4) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 66(c) CRR.
 380
 1.3.2.9 Odložene terjatve za davek, ki se nanašajo na prihodnji dobiček in izhajajo iz začasnih razlik, ter instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 470(2) in (3) CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: Člen 470(1) CRR.
 390
 1.3.2.10 Kapitalski instrumenti subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 400
 1.3.2.10.1 Instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 36(1)(i), člena 469(1) in 472(11) ter člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 36(1)(i) CRR.
 410
 1.3.2.10.2 Instrumenti dodatnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 56(d), člen 474, člen 475(4) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 56(d) CRR.
 420
 1.3.2.10.2 Instrumenti dodatnega temeljnega kapitala subjektov finančnega sektorja, v katerih ima institucija pomembno naložbo
 Člen 66(d), člen 476, člen 477(4) in člen 478 CRR.
 Znesek, ki se poroča v stolpcu 060 te vrstice: prvotni odbitek v skladu s členom 66(d) CRR.
 425
 1.3.2.11 Izvzetje iz odbitka deležev v lastniškem kapitalu zavarovalnic od postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala
 Člen 471 CRR.
 430
 1.3.3 Dodatni filtri in odbitki
 Člen 481 CRR.
 V tej vrstici je naveden skupni učinek prehodnih določb na dodatne filtre in odbitke.
 Institucije v skladu s členom 481 CRR v postavki 1.3.3 poročajo informacije v zvezi s filtri in odbitki, ki se zahtevajo v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos členov 57 in 66 Direktive 2006/48/ES ter členov 13 in 16 Direktive 2006/49/ES in se ne zahtevajo v skladu z delom 2.
 1.6.3 C 05.02 – Instrumenti, za katere se uporabljajo predhodna pravila: instrumenti, ki ne tvorijo državne pomoči (CA5.2)
 25.
 Institucije poročajo informacije v zvezi s prehodnimi določbami glede instrumentov, za katere se uporabljajo predhodna pravila in ki ne tvorijo državne pomoči (členi 484 do 491 CRR).
 1.6.3.1 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010
 Znesek instrumentov s povezanim vplačanim presežkom kapitala
 Člen 484(3) do (5) CRR.
 Instrumenti, ki so primerni oz. sprejemljivi za posamezne vrstice, vključno z njihovimi povezanimi vplačanimi presežki kapitala.
 020
 Osnova za izračun omejitve
 Člen 486(2) do (4) CRR.
 030
 Veljavni odstotek
 Člen 486(5) CRR.
 040
 Omejitev
 Člen 486(2) do (5) CRR.
 050
 (–) Znesek, ki presega omejitve glede uporabe predhodnih pravil
 Člen 486(2) do (5) CRR.
 060
 Skupni znesek z uporabo predhodnih pravil
 Znesek, ki se poroča, je enak zneskom, ki so poročani v ustreznih stolpcih v vrstici 060 predloge CA 5.1
 Vrstice
 010
 1. Instrumenti, ki izpolnjujejo pogoje za točko (a) člena 57 Direktive 2006/48/ES
 Člen 484(3) CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.
 020
 2. Instrumenti, ki izpolnjujejo pogoje za točko (a) člena 57 ter člen 154(8) in (9) Direktive 2006/48/ES, v okviru omejitve iz člena 489
 Člen 484(4) CRR.
 030
 2.1 Skupaj instrumenti brez odpoklica ali spodbude za odkup
 Člen 489 CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.
 040
 2.2 Instrumenti, za katere se uporabljajo predhodna pravila, z odpoklicem in spodbudo za odkup
 Člen 489 CRR.
 050
 2.2.1 Instrumenti z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati po datumu poročanja, pri čemer izpolnjujejo pogoje iz člena 49 CRR po datumu dejanske zapadlosti
 Člen 489(3) in člen 491(a) CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.
 060
 2.2.2 Instrumenti z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati po datumu poročanja, pri čemer ne izpolnjujejo pogojev iz člena 49 CRR po datumu dejanske zapadlosti
 Člen 489(5) in člen 491(a) CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.
 070
 2.2.3 Instrumenti z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati pred 20. julijem 2011 ali na ta datum, pri čemer ne izpolnjujejo pogojev iz člena 49 CRR po datumu dejanske zapadlosti
 Člen 489(6) in člen 491(c) CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.
 080
 2.3 Preseganje omejitve instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila
 Člen 487(1) CRR.
 Preseganje omejitve instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila, se lahko obravnava kot instrumenti, za katere se lahko uporabljajo predhodna pravila, tako kot za instrumente dodatnega temeljnega kapitala.
 090
 3. Postavke, ki izpolnjujejo pogoje za točko (e), (f), (g) ali (h) člena 57 Direktive 2006/48/ES, v okviru omejitve iz člena 490
 Člen 484(5) CRR.
 100
 3.1 Skupaj postavke brez spodbude za odkup
 Člen 490 CRR.
 110
 3.2 Postavke, za katere se uporabljajo predhodna pravila, s spodbudo za odkup
 Člen 490 CRR.
 120
 3.2.1 Postavke z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati po datumu poročanja, pri čemer izpolnjujejo pogoje iz člena 63 CRR po datumu dejanske zapadlosti
 Člen 490(3) in člen 491(a) CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.
 130
 3.2.2 Postavke z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati po datumu poročanja, pri čemer ne izpolnjujejo pogojev iz člena 63 CRR po datumu dejanske zapadlosti
 Člen 490(5) in člen 491(a) CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.
 140
 3.2.3 Postavke z odpoklicem, ki ga je mogoče uveljavljati pred 20. julijem 2011 ali na ta datum, pri čemer ne izpolnjujejo pogojev iz člena 63 CRR po datumu dejanske zapadlosti
 Člen 490(6) in člen 491(c) CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje z njim povezani vplačani presežek kapitala.
 150
 3.3 Preseganje omejitve instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila
 Člen 487(2) CRR.
 Preseganje omejitve instrumentov dodatnega temeljnega kapitala, za katere se uporabljajo predhodna pravila, se lahko obravnava kot instrumenti, za katere se lahko uporabljajo predhodna pravila, tako kot za instrumente dodatnega kapitala.
 2. KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH (GS)
 2.1 SPLOŠNE OPOMBE
 26.
 Predlogi C 06.01 in C 06.02 se poročata, če se kapitalske zahteve izračunajo na konsolidirani podlagi. Ta predloga je sestavljena iz štirih delov z namenom zbiranja različnih informacij o vseh posameznih subjektih (vključno s poročevalsko institucijo), ki so vključeni v obseg konsolidacije.
 a)
 subjekti, vključeni v obseg konsolidacije;
 b)
 podrobne informacije o kapitalski ustreznosti skupine;
 c)
 informacije o prispevku subjektov h kapitalski ustreznosti skupine;
 d)
 informacije o kapitalskih blažilnikih.
 27.
 Institucije, ki so izvzete v skladu s členom 7 CRR, izpolnijo le stolpce 010 do 060 in 250 do 400.
 2.2 PODROBNE INFORMACIJE O KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE
 28.
 Drugi del te predloge (podrobne informacije o kapitalski ustreznosti skupine), ki zajema stolpce 070 do 210, je namenjen zbiranju informacij o kreditnih in drugih reguliranih finančnih institucijah, za katere dejansko veljajo posebne kapitalske zahteve na posamični podlagi. Za vse navedene subjekte, zajete v obsegu poročanja, podaja kapitalske zahteve za posamezne vrste tveganja in kapital za namen kapitalske ustreznosti.
 29.
 Kadar gre za sorazmerno konsolidacijo udeležb, vrednosti, povezane s kapitalskimi zahtevami in kapitalom, odražajo ustrezne sorazmerne zneske.
 2.3 INFORMACIJE O PRISPEVKIH POSAMEZNIH SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE
 30.
 Namen tretjega dela te predloge (informacije o prispevkih vseh subjektov v okviru obsega konsolidacije kapitalske ustreznosti skupine, kot ga določa CRR, vključno s subjekti, za katere ne veljajo posebne kapitalske zahteve na posamični podlagi), v stolpcih 250 do 400 je ugotoviti, kateri subjekti v skupini ustvarjajo tveganja in pridobivajo kapital na trgu, na podlagi podatkov, ki so že na voljo ali jih je mogoče enostavno ponovno obdelati brez potrebe po ponovnem izračunu kapitalskega količnika na posamični ali subkonsolidirani podlagi. Na ravni subjekta so tveganje in kapitalske vrednosti prispevki k vrednostim skupine in ne sestavine količnika kapitalske ustreznosti na posamični podlagi ter se kot take ne smejo primerjati med sabo.
 31.
 Tretji del vključuje tudi zneske manjšinskih deležev, kvalificirani dodatni temeljni kapital in kvalificirani dodatni kapital, sprejemljiv v konsolidiranem kapitalu.
 32.
 Ker se tretji del predloge nanaša na ‚prispevke‘, se vrednosti, ki jih je treba poročati na tem mestu, po potrebi razlikujejo od vrednosti, poročanih v stolpcih, ki se nanašajo na podrobne informacije o kapitalski vrednosti skupine.
 33.
 V osnovi se odpravijo medsebojne izpostavljenosti znotraj istih skupin na enak način tako v smislu tveganj kot kapitala, da se krijejo zneski, ki so bili v konsolidirani predlogi CA skupine poročani z dodajanjem zneskov, poročanih za posamezni subjekt v predlogi ‚Kapitalska ustreznost skupine‘. Kadar prag 1 % ni presežen, neposredna povezava s predlogo CA ni mogoča.
 34.
 Institucije določijo najprimernejšo metodo razdelitve med subjekte, pri kateri se upoštevajo možni učinki razpršitve za tržno tveganje in operativno tveganje.
 35.
 Obstaja možnost, da je ena konsolidirana skupina vključena v drugo konsolidirano skupino. To pomeni, da se subjekti iz podskupine poročajo v predlogi GS za celotno skupino, in sicer vsak subjekt iz podskupine posebej, tudi če se za samo podskupino uporabljajo zahteve po poročanju. Če se za podskupino uporabljajo zahteve po poročanju, ta prav tako poroča predlogo GS za vsak subjekt posebej, čeprav so te podrobnosti vključene v predlogo GS višje konsolidirane skupine.
 36.
 Institucija poroča podatke o prispevku subjekta, ko njegov prispevek k znesku skupne izpostavljenosti tveganjem preseže 1 % zneska skupne izpostavljenosti tveganjem skupine ali ko njegov prispevek h kapitalu preseže 1 % kapitala skupine. Ta prag ne velja za podrejene družbe ali podskupine, ki skupini zagotavljajo kapital (v obliki manjšinskih deležev ali instrumentov kvalificiranega dodatnega temeljnega kapitala ali dodatnega kapitala, vključenega v kapital).
 2.4 C 06.01 – KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH – SKUPAJ (GS TOTAL)
 Stolpci
 Navodila
 250–400
 SUBJEKTI, VKLJUČENI V OBSEG KONSOLIDACIJE
 Glej navodila za predlogo C 06.02.
 410–480
 KAPITALSKI BLAŽILNIKI
 Glej navodila za predlogo C 06.02.
 Vrstice
 Navodila
 010
 SKUPAJ
 Postavka ‚Skupaj‘ predstavlja vsoto vrednosti, poročanih v vseh vrsticah predloge C 06.02.
 2.5 C 06.02 – KAPITALSKA USTREZNOST SKUPINE: INFORMACIJE O POVEZANIH SUBJEKTIH (GS)
 Stolpci
 Navodila
 010–060
 SUBJEKTI, VKLJUČENI V OBSEG KONSOLIDACIJE
 Predloga je namenjena zbiranju informacij o vseh subjektih, vključenih v obseg konsolidacije, za vsak subjekt posebej, v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 1 CRR.
 010
 IME
 Ime subjekta, vključenega v obseg konsolidacije.
 020
 KODA
 Ta koda je identifikator vrstice in je enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
 Koda, ki se dodeljena subjektu, vključenemu v obseg konsolidacije.
 Dejanska sestava kode je odvisna od nacionalnega sistema poročanja.
 025
 KODA LEI
 Koda LEI pomeni kodo identifikatorja pravnih subjektov in je referenčna oznaka, ki jo je predlagal Odbor za finančno stabilnost (FSB) in potrdila skupina G20, njen namen pa je zagotoviti enoten globalni identifikator za stranke v finančnih transakcijah.
 Dokler globalni sistem kod LEI ne bo popolnoma operacionalen, predhodne kode LEI nasprotnim strankam dodeljuje lokalna operativna enota, ki jo je potrdil Odbor za regulativni nadzor (Regulatory Oversight Committee – ROC, podrobne informacije so na voljo na spletni strani www.leiroc.org).
 Če za določeno nasprotno stranko obstaja koda identifikatorja pravnih subjektov (koda LEI), se uporablja za identifikacijo take nasprotne stranke.
 030
 INSTITUCIJA ALI ENAKOVREDEN SUBJEKT (DA/NE)
 ‚DA‘ se navede, če za subjekt veljajo kapitalske zahteve v skladu z direktivo o kapitalskih zahtevah ali določbe, ki so vsaj enakovredne določbam sporazuma Basel.
 V nasprotnem primeru se navede ‚NE‘.
 Manjšinski deleži:
 Člena 81(1)(a)(ii) in 82(1)(a)(ii) CRR.
 Kar zadeva manjšinske deleže ter instrumente dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, ki ga izdajo podrejene družbe, so podrejene družbe, katerih instrumenti so lahko sprejemljivi, institucije ali podjetja, za katera se na podlagi veljavnega nacionalnega prava uporabljajo zahteve CRR.
 040
 OBSEG PODATKOV: posamično POLNO KONSOLIDIRANO (SF) ALI posamično DELNO KONSOLIDIRANO (SP)
 ‚SF‘ se navede za posamezne podrejene družbe, ki so polno konsolidirane.
 ‚SP‘ se navede za posamezne podrejene družbe, ki so delno konsolidirane.
 050
 KODA DRŽAVE
 Institucije sporočijo dvočrkovno kodo države v skladu s standardom ISO 3166-2.
 060
 DELEŽ V LASTI (%)
 Ta odstotek se nanaša na dejanski delež kapitala, ki ga ima nadrejena oseba v podrejeni družbi. V primeru polne konsolidacije neposredno podrejene družbe je dejanski delež npr. 70 %. V skladu s členom 4(16) CRR je delež podrejene družbe v podrejeni družbi, ki ga je treba sporočiti, enak zmnožku deležev med zadevnima podrejenima družbama.
 070–240
 INFORMACIJE O SUBJEKTIH, ZA KATERE VELJAJO KAPITALSKE ZAHTEVE
 V oddelku s podrobnimi informacijami (tj. stolpci od 070 do 240) so informacije zbrane samo o subjektih in podskupinah, vključenih v obseg konsolidacije (poglavje 2 naslova II dela 1 CRR), za katere veljajo kapitalske zahteve v skladu s CRR ali določbe, ki so vsaj enakovredne določbam sporazuma Basel (tj. če je v stolpcu 030 naveden pritrdilni odgovor).
 Vključijo se informacije o vseh posameznih institucijah konsolidirane skupine, za katere veljajo kapitalske zahteve, ne glede na njihov sedež.
 Informacije, ki se poročajo v tem delu, so skladne z lokalnimi pravili o kapitalski ustreznosti, ki veljajo na območju poslovanja institucije (zato za potrebe te predloge ni potreben dvojni izračun na posamični podlagi v skladu s pravili nadrejene institucije). Če se lokalna pravila o kapitalski ustreznosti razlikujejo od CRR in primerljiva razčlenitev ni na voljo, se informacije dopolnijo, kadar so na voljo ustrezno razdrobljeni podatki. Zato je ta del predloga o dejanskih podatkih, v kateri so povzeti izračuni, ki jih izvedejo posamezne institucije skupine, pri čemer se upošteva, da lahko za nekatere od navedenih institucij veljajo drugačna pravila o kapitalski ustreznosti.
 Sporočanje stalnih splošnih stroškov investicijskih podjetij:
 Investicijska podjetja v svoje izračune kapitalskega količnika vključijo kapitalske zahteve v zvezi s stalnimi splošnimi stroški v skladu s členi 95, 96, 97 in 98 CRR.
 Del zneska skupne izpostavljenosti tveganjem, ki je povezan s stalnimi splošnimi stroški, se poroča v stolpcu 100 dela 2 te predloge.
 070
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 Poroča se vsota stolpcev 080 do 110.
 080
 KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI, PROSTE IZROČITVE IN TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE
 Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza vsoti zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki so enaki ali enakovredni zneskom, ki jih je treba poročati v vrstici 040 ‚ZNESKI TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI IN PROSTE IZROČITVE‘ ter zneskov kapitalskih zahtev, ki so enaki ali enakovredni zneskom, ki jih je treba poročati v vrstici 490 ‚ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE‘ predloge CA2.
 090
 POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA
 Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku kapitalskih zahtev, ki so enake ali enakovredne zahtevam, ki jih je treba poročati v vrstici 520 ‚ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA‘ predloge CA2.
 100
 OPERATIVNO TVEGANJE
 Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku izpostavljenosti tveganjem, ki je enak ali enakovreden znesku, ki se poroča v vrstici 590 ‚ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA OPERATIVNO TVEGANJE (OpR)‘ predloge CA2.
 Stalni splošni stroški se vključijo v ta stolpec in vključujejo vrstico 630 ‚DODATEN ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJU ZARADI STALNIH SPLOŠNIH STROŠKOV‘ predloge CA2.
 110
 DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku izpostavljenosti tveganjem, ki ni zgoraj posebej naveden. To je vsota zneskov iz vrstic 640, 680 in 690 predloge CA2.
 120–240
 PODROBNE INFORMACIJE O KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE
 Informacije, poročane v naslednjih stolpcih, so skladne z lokalnimi pravili o kapitalski ustreznosti, ki veljajo na območju poslovanja subjekta ali podskupine.
 120
 KAPITAL
 Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku kapitala, ki je enak ali enakovreden kapitalu, ki ga je treba poročati v vrstici 010 ‚KAPITAL‘ predloge CA1.
 130
 OD TEGA: KVALIFICIRANI KAPITAL
 Člen 82 CRR.
 Stolpec se izpolni le za podrejene družbe, o katerih se poroča na posamični podlagi, ki so polno konsolidirane in so institucije.
 Kvalificirani deleži so za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom, vplačanim presežkom kapitala in drugimi rezervami) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb. Znesek je sprejemljiv na dan poročanja.
 140
 POVEZANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK, VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA IN DRUGE REZERVE
 Člen 87(1)(b) CRR.
 150
 SKUPNI TEMELJNI KAPITAL
 Člen 25 CRR.
 160
 OD TEGA: KVALIFICIRANI TEMELJNI KAPITAL
 Člen 82 CRR.
 Stolpec se izpolni le za podrejene družbe, o katerih se poroča na posamični podlagi, ki so polno konsolidirane in so institucije.
 Kvalificirani deleži so za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom in vplačanim presežkom kapitala) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb. Znesek je sprejemljiv na dan poročanja.
 170
 POVEZANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK IN VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA
 Člen 85(1)(b) CRR.
 180
 NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL
 Člen 50 CRR.
 190
 OD TEGA: MANJŠINSKI DELEŽI
 Člen 81 CRR.
 Ta stolpec se izpolni le za polno konsolidirane podrejene družbe, ki so institucije, razen odvisnih družb iz člena 84(3) CRR. Vsaka podrejene družba se obravnava na subkonsolidirani podlagi za namene vseh izračunov, ki jih določa člen 84 CRR, če je potrebno, v skladu s členom 84(2), v nasprotnem primeru na posamični podlagi.
 Za namene CRR in te predloge so manjšinski deleži za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom in vplačanim presežkom kapitala) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb. Znesek je sprejemljiv na dan poročanja.
 200
 POVEZANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, POVEZAN ZADRŽANI DOBIČEK, VPLAČANI PRESEŽEK KAPITALA IN DRUGE REZERVE
 Člen 84(1)(b) CRR.
 210
 DODATNI TEMELJNI KAPITAL
 Člen 61 CRR.
 220
 OD TEGA: KVALIFICIRANI DODATNI TEMELJNI KAPITAL
 Člena 82 in 83 CRR.
 Ta stolpec se izpolni le za polno konsolidirane podrejene družbe, o katerih se poroča na posamični podlagi, ki so institucije, razen odvisnih družb iz člena 85(2) CRR. Vsaka podrejena družba se obravnava na subkonsolidirani podlagi za namene vseh izračunov, ki jih določa člen 85 CRR, če je potrebno, v skladu s členom 85(2), v nasprotnem primeru pa na posamični podlagi.
 Za namene CRR in te predloge so manjšinski deleži za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti dodatnega temeljnega kapitala (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom in vplačanim presežkom kapitala) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb. Znesek je sprejemljiv na dan poročanja.
 230
 DODATNI KAPITAL
 Člen 71 CRR.
 240
 OD TEGA: KVALIFICIRANI DODATNI KAPITAL
 Člena 82 in 83 CRR.
 Ta stolpec izpolnijo le polno konsolidirane podrejene družbe, o katerih se poroča na posamični podlagi, ki so institucije, razen odvisnih družb iz člena 87(2) CRR. Vsaka podrejena družba se obravnava na subkonsolidirani podlagi za namene vseh izračunov, ki jih določa člen 87 CRR, če je potrebno, v skladu s členom 87(2) CRR, v nasprotnem primeru pa na posamični podlagi.
 Za namene CRR in te predloge so manjšinski deleži za zgoraj navedene podrejene družbe instrumenti dodatnega kapitala (skupaj s povezanim zadržanim dobičkom in vplačanim presežkom kapitala) v lasti oseb, ki niso družbe, vključene v konsolidacijo na podlagi CRR.
 Znesek, ki se poroča, vključuje učinke vseh prehodnih določb; tj. znesek mora biti sprejemljiv na dan poročanja.
 250–400
 INFORMACIJE O PRISPEVKU SUBJEKTOV H KAPITALSKI USTREZNOSTI SKUPINE
 250–290
 PRISPEVEK K TVEGANJEM
 Informacije, poročane v naslednjih stolpcih, so skladne s pravili o kapitalski ustreznosti, ki veljajo za poročevalsko institucijo.
 250
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 Poroča se vsota stolpcev 260 do 290.
 260
 KREDITNO TVEGANJE, KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE, TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI, PROSTE IZROČITVE IN TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE
 Znesek, ki se poroča, so zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje v zvezi s kapitalskimi zahtevami za poravnavo/izročitev na podlagi CRR, razen zneskov, povezanih s posli z drugimi subjekti, vključenimi v izračun konsolidiranega količnika kapitalske ustreznosti skupine.
 270
 POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA
 Zneske izpostavljenosti tveganjem za tržna tveganja je treba izračunati na ravni posameznega subjekta v skladu s CRR. Subjekti poročajo prispevek k zneskom skupne izpostavljenosti tveganjem za pozicijsko in valutno tveganje ter tveganje spremembe cen blaga skupine. Vsota zneskov, poročana v tem stolpcu, ustreza znesku iz vrstice 520 ‚ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM ZA POZICIJSKO IN VALUTNO TVEGANJE TER TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA‘ konsolidiranega poročila.
 280
 OPERATIVNO TVEGANJE
 V primeru naprednega pristopa poročani zneski izpostavljenosti tveganjem za operativno tveganje vključujejo učinek razpršitve.
 V ta stolpec se vključijo stalni splošni stroški.
 290
 DRUGI ZNESKI IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 Znesek, ki se poroča v tem stolpcu, ustreza znesku izpostavljenosti tveganjem, ki ni zgoraj posebej naveden.
 300–400
 PRISPEVEK H KAPITALU
 Namen tega dela predloge ni uvedba zahteve, da morajo institucije izvesti celoten izračun skupnega kapitalskega količnika na ravni posameznega subjekta.
 Stolpce 300 do 350 izpolnijo tisti konsolidirani subjekti, ki prispevajo h kapitalu z manjšinskim deležem, medtem ko stolpce 360 do 400 izpolnijo vsi drugi konsolidirani subjekti, ki prispevajo h konsolidiranemu kapitalu.
 Kapital, ki ga subjektu prispevajo drugi subjekti, vključeni v obseg poročevalskega subjekta, se ne upošteva. V tem stolpcu se poroča le neto prispevek h kapitalu skupine, tj. zlasti kapital, ki ga zberejo tretje strani, in akumulirane rezerve.
 Informacije, poročane v naslednjih stolpcih, so skladne s pravili o kapitalski ustreznosti, ki veljajo za poročevalsko institucijo.
 300–350
 KVALIFICIRANI KAPITAL, VKLJUČEN V KONSOLIDIRANI KAPITAL
 Znesek, ki se poroča kot ‚KVALIFICIRANI KAPITAL, VKLJUČEN V KONSOLIDIRANI KAPITAL‘, je znesek, kot izhaja iz naslova II dela 2 CRR, pri čemer se ne upošteva kapital, ki ga prispevajo drugi subjekti skupine.
 300
 KVALIFICIRANI KAPITAL, VKLJUČEN V KONSOLIDIRANI KAPITAL
 Člen 87 CRR.
 310
 KVALIFICIRANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI TEMELJNI KAPITAL
 Člen 85 CRR.
 320
 MANJŠINSKI DELEŽI, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL
 Člen 84 CRR.
 Znesek, ki se poroča, je znesek manjšinskih deležev podrejene družbe, ki je vključen v konsolidirani navadni lastniški temeljni kapital v skladu s CRR.
 330
 KVALIFICIRANI INSTRUMENTI TEMELJNEGA KAPITALA, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI DODATNI TEMELJNI KAPITAL
 Člen 86 CRR.
 Znesek, ki se poroča, je znesek kvalificiranega temeljnega kapitala podrejene družbe, ki je vključen v konsolidirani dodatni temeljni kapital v skladu s CRR.
 340
 KVALIFICIRANI KAPITALSKI INSTRUMENTI, VKLJUČENI V KONSOLIDIRANI DODATNI KAPITAL
 Člen 89 CRR.
 Znesek, ki se poroča, je znesek kvalificiranega kapitala podrejene družbe, ki je vključen v konsolidirani dodatni kapital v skladu s CRR.
 350
 POJASNJEVALNA POSTAVKA: DOBRO IME (–)/(+) NEGATIVNO DOBRO IME
 360–400
 KONSOLIDIRANI KAPITAL
 Člen 18 CRR.
 Znesek, ki se poroča kot ‚KONSOLIDIRANI KAPITAL‘, je znesek, kot izhaja iz bilance stanja, brez kapitala, ki ga prispevajo drugi subjekti skupine.
 360
 KONSOLIDIRANI KAPITAL
 370
 OD TEGA: NAVADNI LASTNIŠKI TEMELJNI KAPITAL
 380
 OD TEGA: DODATNI TEMELJNI KAPITAL
 390
 OD TEGA: PRISPEVKI H KONSOLIDIRANEMU REZULTATU
 Poročajo se prispevki vseh subjektov h konsolidiranemu rezultatu (dobiček ali izguba (-)). To vključuje rezultate, ki se lahko pripišejo manjšinskim deležem.
 400
 OD TEGA: (–) DOBRO IME/(+) NEGATIVNO DOBRO IME
 V tem polju se poroča dobro ime ali negativno dobro ime poročevalskega subjekta glede podrejene družbe.
 410–480
 KAPITALSKI BLAŽILNIKI
 Struktura poročanja kapitalskih blažilnikov v predlogi GS temelji na splošni strukturi predloge CA4, pri čemer se uporabljajo isti koncepti poročanja. Pri poročanju kapitalskih blažilnikov za predlogo GS se ustrezni zneski poročajo na podlagi izračuna zahtev po blažilniku, tj. glede na to, ali se zahteve izračunajo na konsolidirani, subkonsolidirani ali posamični ravni.
 410
 ZAHTEVE PO SKUPNEM BLAŽILNIKU
 Člen 128(2) direktive o kapitalskih zahtevah.
 420
 VAROVALNI KAPITALSKI BLAŽILNIK
 Člen 128(1) in člen 29 direktive o kapitalskih zahtevah.
 V skladu s členom 129(1) je varovalni kapitalski blažilnik dodatni znesek navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Ker je stopnja varovalnega kapitalskega blažilnika v višini 2,5 % stalna, se znesek poroča v tem polju.
 430
 POSAMEZNI INSTITUCIJI LASTEN PROTICIKLIČNI KAPITALSKI BLAŽILNIK
 Člen 128(7), člen 130 in členi 135 do 140 direktive o kapitalskih zahtevah.
 V tem polju se poroča dejanski znesek proticikličnega blažilnika.
 440
 VAROVALNI BLAŽILNIK ZARADI MAKROBONITETNEGA ALI SISTEMSKEGA TVEGANJA, UGOTOVLJENEGA NA RAVNI DRŽAVE ČLANICE
 Člen 458(2)(d)(iv) CRR.
 V tem polju se poroča znesek varovalnega blažilnika zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice, ki se lahko v skladu s členom 458 CRR zahteva poleg varovalnega kapitalskega blažilnika.
 450
 BLAŽILNIK SISTEMSKIH TVEGANJ
 Člena 133 in 134 direktive o kapitalskih zahtevah.
 V tem polju se poroča znesek blažilnika sistemskih tveganj.
 460
 BLAŽILNIK ZA SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE
 Člen 128(4) direktive o kapitalskih zahtevah.
 V tem polju se poroča znesek blažilnika za sistemsko pomembne institucije.
 470
 BLAŽILNIK ZA GLOBALNE SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE
 Člen 131 direktive o kapitalskih zahtevah.
 V tem polju se poroča znesek blažilnika za globalne sistemsko pomembne institucije.
 480
 BLAŽILNIK ZA DRUGE SISTEMSKO POMEMBNE INSTITUCIJE
 Člen 131 direktive o kapitalskih zahtevah.
 V tem polju se poroča znesek blažilnika za druge sistemsko pomembne institucije.
 3. PREDLOGE ZA KREDITNO TVEGANJE
 3.1 SPLOŠNE OPOMBE
 37.
 Obstajajo različni sklopi predlog za standardizirani pristop in pristop IRB za kreditno tveganje. Poleg tega se poročajo ločene predloge za geografsko razčlenitev izpostavljenosti iz naslova kreditnega tveganja, če je presežen zadevni prag iz člena 5(a)(4).
 3.1.1 Poročanje o tehnikah za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave
 38.
 V členu 235 CRR je opisan postopek izračuna izpostavljenosti, ki je v celoti zavarovana z osebnim zavarovanjem.
 39.
 V členu 236 CRR je opisan postopek izračuna izpostavljenosti, ki je v celoti zavarovana z osebnim zavarovanjem, v primeru polnega zavarovanja/delnega zavarovanja – enaka zapadlost.
 40.
 Členi 196, 197 in 200 CRR urejajo stvarno kreditno zavarovanje.
 41.
 Poročanje izpostavljenosti do dolžnikov (neposrednih nasprotnih strank) in dajalcev zavarovanja, ki so razvrščeni v isto kategorijo izpostavljenosti, se izvede kot priliv v isto kategorijo izpostavljenosti in kot odliv iz nje.
 42.
 Vrsta izpostavljenosti se ne spremeni zaradi osebnega kreditnega zavarovanja.
 43.
 Če je izpostavljenost zavarovana z osebnim kreditnim zavarovanjem, je zavarovani del razvrščen kot odliv, npr. v kategoriji izpostavljenosti dolžnika, in kot priliv v kategoriji izpostavljenosti dajalca zavarovanja. Vendar se vrsta izpostavljenosti ne spremeni zaradi spremembe kategorije izpostavljenosti.
 44.
 Učinek zamenjave v okviru poročanja COREP odraža tveganju prilagojeno obravnavanje, ki se dejansko uporablja za zavarovani del izpostavljenosti. Zavarovani del izpostavljenosti je kot tak prilagojen tveganju v skladu s standardiziranim pristopom in se poroča v predlogi CR SA.
 3.1.2 Poročanje o kreditnem tveganju nasprotne stranke
 45.
 Izpostavljenosti, ki izhajajo iz pozicij kreditnega tveganja nasprotne stranke, se poročajo v predlogi CR SA ali CR IRB ne glede na to, ali so postavke netrgovalne knjige ali postavke trgovalne knjige.
 3.2 C 07.00 – KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: STANDARDIZIRANI PRISTOP H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SA)
 3.2.1 Splošne opombe
 46.
 Predloge CR SA zagotavljajo potrebne informacije o izračunu kapitalskih zahtev za kreditno tveganje v skladu s standardiziranim pristopom. Zagotavljajo zlasti podrobne informacije o:
 a)
 razporeditvi vrednosti izpostavljenosti glede na različne vrste izpostavljenosti, uteži tveganja in kategorije izpostavljenosti;
 b)
 znesku in vrstah tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja, ki se uporabljajo za zmanjševanje tveganj.
 3.2.2 Obseg predloge CR SA
 47.
 V skladu s členom 112 CRR se vsaka izpostavljenost na podlagi standardiziranega pristopa razvrsti v eno od 16 kategorij izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa z namenom izračuna kapitalskih zahtev.
 48.
 V predlogi CR SA je treba navesti informacije o vseh kategorijah izpostavljenosti in posamezno za vsako kategorijo izpostavljenosti, kot je določeno za standardizirani pristop. Skupne vrednosti in informacije po posameznih kategorijah izpostavljenosti se poročajo ločeno.
 49.
 Predloga CR SA pa ne obsega naslednjih izpostavljenosti:
 a)
 izpostavljenosti, razvrščenih v ‚postavke iz naslova pozicij v listinjenju‘ v skladu s členom 112(m) CRR, ki se poročajo v predlogah CR SEC;
 b)
 izpostavljenosti, odbitih od kapitala.
 50.
 Obseg predloge CR SA vključuje naslednje kapitalske zahteve:
 a)
 kreditno tveganje v skladu s poglavjem 2 (Standardizirani pristop) naslova II dela 3 CRR v netrgovalni knjigi, vključno s kreditnim tveganjem nasprotne stranke v skladu s poglavjem 6 (Kreditno tveganje nasprotne stranke) naslova II dela 3 CRR v netrgovalni knjigi;
 b)
 kreditno tveganje nasprotne stranke v skladu s poglavjem 6 (Kreditno tveganje nasprotne stranke) naslova II dela 3 CRR v trgovalni knjigi;
 c)
 tveganje poravnave iz naslova prostih izročitev v skladu s členom 379 CRR v zvezi z vsemi poslovnimi dejavnostmi.
 51.
 V obseg predloge so vključene vse izpostavljenosti, za katere se kapitalske zahteve izračunajo v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3 CRR ter v povezavi s poglavjema 4 in 6 naslova II dela 3 CRR. Institucije, ki uporabljajo člen 94(1) CRR, morajo v tej predlogi poročati svoje pozicije, ki izhajajo iz trgovalne knjige, če uporabljajo poglavje 2 naslova II dela 3 CRR za izračun kapitalskih zahtev iz navedene uredbe (poglavji 2 in 6 naslova II dela 3 in naslova V CRR). Zato predloga zagotavlja podrobne informacije o vrsti izpostavljenosti (npr. bilančne postavke/zunajbilančne postavke) in tudi informacije o dodelitvi uteži tveganj v okviru zadevne kategorije izpostavljenosti.
 52.
 Poleg tega predloga CR SA vključuje pojasnjevalne postavke v vrsticah 290 do 320, ki so namenjene zbiranju nadaljnjih informacij o izpostavljenostih, zavarovanih s hipotekami na nepremičnine, in neplačanih izpostavljenostih.
 53.
 Te pojasnjevalne postavke se poročajo le za naslednje kategorije izpostavljenosti:
 a)
 izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ali centralnih bank (člen 112(a) CRR);
 b)
 izpostavljenosti do enot regionalne ali lokalne ravni držav (člen 112(b) CRR);
 c)
 izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja (člen 112(c) CRR);
 d)
 izpostavljenosti do institucij (člen 112(f) CRR);
 e)
 izpostavljenosti do podjetij (člen 112(g) CRR);
 f)
 izpostavljenosti na drobno (člen 112(h) CRR).
 54.
 Poročanje pojasnjevalnih postavk ne vpliva niti na izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz kategorij izpostavljenosti v skladu s členom 112(a) do (c) in (f) do (h) CRR niti na izračun tistih iz kategorij izpostavljenosti v skladu s členom 112(i) in (j) CRR, poročanih v predlogi CR SA.
 55.
 Pojasnjevalne vrstice zagotavljajo dodatne informacije o dolžnikovi strukturi kategorij ‚neplačanih‘ izpostavljenosti ali izpostavljenosti, ‚zavarovanih z nepremičninami‘. Izpostavljenosti se poročajo v teh vrsticah, kadar bi bili dolžniki navedeni v kategorijah izpostavljenosti ‚enote centralne ravni držav ali centralnih bank‘, ‚enote regionalne ali lokalne ravni držav‘, ‚subjekti javnega sektorja‘, ‚institucije‘, ‚podjetja‘ in ‚na drobno‘ predloge CR SA, če navedene izpostavljenosti ne bi bile razvrščene v kategorijo izpostavljenosti‚neplačano‘ ali ‚zavarovano z nepremičninami‘. Številke, ki se poročajo, so sicer enake tistim, ki se uporabljajo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v kategorijah izpostavljenosti ‚neplačano‘ ali ‚zavarovano z nepremičninami‘.
 56.
 Na primer, za izpostavljenost, katere zneski izpostavljenosti tveganju se izračunajo v skladu s členom 127 CRR in pri čemer so prilagoditve vrednosti manjše od 20 %, se te informacije poročajo v vrstici 320 predloge CR SA v skupni vrednosti in v kategoriji izpostavljenosti ‚neplačano‘. Če je bila izpostavljenost, preden je postala neplačana, izpostavljenost do institucije, se te informacije poročajo tudi v vrstici 320 kategorije izpostavljenosti ‚institucije‘.
 3.2.3 Razvrstitev izpostavljenosti v kategorije izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa
 57.
 Da se zagotovi dosledno razvrščanje izpostavljenosti v različne kategorije izpostavljenosti iz člena 112 CRR, se uporabi naslednji postopni pristop:
 a)
 V prvem koraku se originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev razvrsti v ustrezno kategorijo (originalne) izpostavljenosti iz člena 112 CRR, brez poseganja v posebno obravnavanje (uteži tveganja), ki ga je deležna posamezna izpostavljenost v okviru kategorije izpostavljenosti, v katero je razvrščena.
 b)
 V drugem koraku se lahko izpostavljenosti prerazvrstijo v druge kategorije izpostavljenosti zaradi uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave na izpostavljenost (npr. jamstva, kreditni izvedeni finančni instrumenti, enostavna metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem) prek prilivov in odlivov.
 58.
 Naslednja merila se uporabljajo za razvrščanje originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskih faktorjev v različne kategorije izpostavljenosti (prvi korak) brez poseganja v nadaljnje prerazporejanje zaradi uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave na izpostavljenost ali v obravnavanje (utež tveganja), ki ga je deležna posamezna izpostavljenost v okviru kategorije izpostavljenosti, v katero je razvrščena.
 59.
 Za namen razvrščanja originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja v prvem koraku se tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, povezane z izpostavljenostjo, ne upoštevajo (opozoriti je treba, da se bodo izrecno upoštevale v drugi fazi), razen če je učinek zavarovanja neločljiv del opredelitve kategorije izpostavljenosti, kot je v primeru kategorije izpostavljenosti iz člena 112(i) CRR (izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine).
 60.
 Člen 112 CRR ne določa meril za ločevanje kategorij izpostavljenosti. To bi lahko pomenilo, da bi se lahko ena izpostavljenost razvrstila v različne kategorije izpostavljenosti, če v merilih za ocenjevanje ni določeno prednostno razvrščanje. Najbolj očiten primer izhaja iz izpostavljenosti do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno (člen 112(n) CRR) ter izpostavljenosti do institucij (člen 112(f) CRR)/izpostavljenosti do podjetij (člen 112(g) CRR). V tem primeru je jasno, da CRR določa posredno prednostno razvrščanje, ker se najprej oceni, ali neka izpostavljenost izpolnjuje pogoje za razvrstitev v kratkoročne izpostavljenosti do institucij in izpostavljenosti do podjetij. Sicer je očitno, da se izpostavljenost nikoli ne razvrsti v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(n) CRR. Navedeni primer je eden od najbolj očitnih primerov, vendar ni edini. Opozoriti je treba, da so merila, ki se uporabljajo za določitev kategorij izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa, različna (institucionalno razvrščanje, ročnost izpostavljenosti, stanje neplačane izpostavljenosti itd.), kar je glavni razlog za neločeno združevanje.
 61.
 Za homogeno in primerljivo poročanje je treba določiti merila za ocenjevanje prednostnega razvrščanja za razvrstitev originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja glede na kategorije izpostavljenosti, brez poseganja v posebno obravnavanje (utež tveganja), ki ga je deležna posamezna izpostavljenost v okviru kategorije izpostavljenosti, v katero je razvrščena. Merila za prednostno razvrščanje, ki so predstavljena spodaj z uporabo sheme drevesa odločanja, temeljijo na ocenjevanju pogojev, ki so v CRR določeni izrecno zato, da izpostavljenost ustreza določeni kategoriji izpostavljenosti in, če je to izpolnjeno, na kateri koli odločitvi glede dela poročevalskih institucij ali nadzornika v zvezi z uporabo nekaterih kategorij izpostavljenosti. Kot tak bi bil rezultat postopka razvrščanja izpostavljenosti za namene poročanja skladen z določbami CRR. To institucijam ne preprečuje, da bi uporabile druge notranje postopke razvrščanja, ki so prav tako lahko v skladu z vsemi zadevnimi določbami CRR in njihovimi razlagami, ki jih izdajo ustrezni forumi.
 62.
 Kategorija izpostavljenosti ima lahko prednost pred drugimi v razvrstitvi ocen v okviru drevesa odločanja (tj. kategorija je ocenjena prva, če se vanjo lahko razvrsti izpostavljenost brez poseganja v rezultat tega ocenjevanja), če sicer vanjo ne bi bila razvrščena nobena izpostavljenost. To bi se zgodilo, če bi bila kategorija izpostavljenosti v primeru odsotnosti meril za prednostno razvrščanje podskupina drugih. Kot taka bi merila, grafično prikazana v okviru naslednjega drevesa odločanja, temeljila na postopnem procesu.
 63.
 Na tej podlagi bi se pri razvrstitvi ocen v okviru spodnjega drevesa odločanja upošteval naslednji vrstni red:
 1.
 pozicije v listinjenju;
 2.
 postavke, povezane z zelo visokim tveganjem;
 3.
 izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov
 4.
 neplačane izpostavljenosti;
 5.
 izpostavljenosti iz naslova enot in deležev v kolektivnih naložbenih podjemih (‚KNP‘)/izpostavljenosti iz naslova kritih obveznic (ločene kategorije izpostavljenosti);
 6.
 izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine;
 7.
 druge postavke;
 8.
 izpostavljenosti do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno;
 9.
 vse druge kategorije izpostavljenosti (ločene kategorije izpostavljenosti), ki vključujejo izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ali centralnih bank, izpostavljenosti do enot regionalne ali lokalne ravni držav, izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja, izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank, izpostavljenosti do mednarodnih organizacij, izpostavljenosti do institucij, izpostavljenosti do podjetij in izpostavljenosti na drobno.
 64.
 V primeru izpostavljenosti iz naslova enot in deležev v kolektivnih naložbenih podjemih in kadar je uporabljen pristop vpogleda (člen 132(3) do (5) CRR) se posamezne osnovne izpostavljenosti obravnavajo in razvrstijo v ustrezne vrstice uteži tveganja v skladu z njihovo obravnavo, vse posamezne izpostavljenosti pa se razvrstijo v kategorijo izpostavljenosti iz naslova enot in deležev v kolektivnih naložbenih podjemih (‚KNP‘).
 65.
 Če so kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila iz člena 134(6) CRR ocenjeni, se razvrstijo neposredno v pozicije v listinjenju. Če niso ocenjeni, se razvrstijo v kategorijo izpostavljenosti ‚druge postavke‘. V tem primeru se nominalna vrednost pogodbe sporoči kot originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev v vrstici za ‚druge uteži tveganja‘ (uporabi se utež, določena z vsoto iz člena 134(6) CRR).
 66.
 V drugem koraku se zaradi tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave izpostavljenosti prerazporedijo v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanj.
 DREVO ODLOČANJA ZA RAZVRSTITEV ORIGINALNE IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV V KATEGORIJE IZPOSTAVLJENOSTI NA PODLAGI STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA V SKLADU S CRR
 Originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev
 Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(m)?
 DA
 Pozicije v listinjenju
 NE
 Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(k)?
 DA
 Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem (glej tudi člen 128)
 NE
 Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(p)?
 DA
 Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov (glej tudi člen 133).
 NE
 Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(j)?
 DA
 Neplačane izpostavljenosti
 NE
 Ali ustreza razvrstitvi v kategoriji izpostavljenosti iz člena 112(l) in (o)?
 DA
 Izpostavljenosti iz naslova enot ali deležev v kolektivnih naložbenih podjemih (KNP).
 Izpostavljenosti iz naslova naložb v krite obveznice (glej tudi člen 129).
 Ti kategoriji izpostavljenosti sta ločeni druga od druge (glej opombe glede pristopa vpogleda v zgornjem odgovoru). Zato je razvrstitev v eno od kategorij neposredna.
 NE
 Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(i)?
 DA
 Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na nepremičnine (glej tudi člen 124)
 NE
 Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(q)?
 DA
 Druge postavke
 NE
 Ali ustreza razvrstitvi v kategorijo izpostavljenosti iz člena 112(n)?
 DA
 Izpostavljenosti do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno
 NE
 Spodnje kategorije izpostavljenosti so ločene druga od druge. Zato je razvrstitev v eno od kategorij neposredna.
 Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ali centralnih bank.
 Izpostavljenosti do enot regionalne ali lokalne ravni držav.
 Izpostavljenosti do subjektov javnega sektorja.
 Izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank.
 Izpostavljenosti do mednarodnih organizacij.
 Izpostavljenosti do institucij.
 Izpostavljenosti do podjetij.
 Izpostavljenosti na drobno.
 3.2.4 Pojasnila glede obsega nekaterih posebnih kategorij izpostavljenosti iz člena 112 CRR
 3.2.4.1 Kategorija izpostavljenosti ‚institucije‘
 67.
 Sporočanje izpostavljenosti znotraj skupine v skladu s členom 113(6) do (7) CRR se izvede, kakor sledi.
 68.
 Izpostavljenosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 113(7) CRR, se poročajo v ustreznih kategorijah izpostavljenosti, v okviru katerih bi se sporočile, če to ne bi bile izpostavljenosti znotraj skupine.
 69.
 V skladu s členom 113(6) in (7) CRR ‚lahko institucija ob predhodni odobritvi pristojnih organov opusti uporabo zahtev iz odstavka 1 tega člena za izpostavljenosti te institucije do nasprotne stranke, ki je njena nadrejena oseba, njena odvisna družba, odvisna družba njene nadrejene družbe ali podjetje, s katerim je povezana v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS‘. To pomeni, da nasprotne stranke znotraj skupine niso nujno institucije, ampak tudi družbe, ki so razvrščene v druge kategorije izpostavljenosti, npr. družbe za pomožne storitve ali družbe v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS. Zato se izpostavljenosti znotraj skupine poročajo v ustrezni kategoriji izpostavljenosti.
 3.2.4.2 Kategorija izpostavljenosti ‚krite obveznice‘
 70.
 Razvrščanje izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa v kategorijo izpostavljenosti ‚krite obveznice‘ se izvede, kakor sledi.
 71.
 Obveznice, kot so opredeljene v členu 52(4) Direktive 2009/65/ES, izpolnjujejo zahteve iz člena 129(1) do (2) CRR, da se lahko razvrstijo v kategorijo izpostavljenosti ‚krite obveznice‘. Izpolnjevanje navedenih zahtev je treba preveriti v vsakem primeru. Kljub temu se obveznice, ki so v skladu s členom 52(4) Direktive 2009/65/ES in izdane pred 31. decembrom 2007, prav tako razvrstijo v kategorijo izpostavljenosti ‚krite obveznice‘ zaradi člena 129(6) CRR.
 3.2.4.3 Kategorija izpostavljenosti ‚kolektivni naložbeni podjemi‘
 72.
 Če se uporabi možnost iz člena 132(5) CRR, se izpostavljenosti iz naslova enot in deležev v kolektivnih naložbenih podjemih poročajo kot bilančne postavke v skladu s prvim stavkom člena 111(1) CRR.
 3.2.5 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010
 ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Vrednost izpostavljenosti brez upoštevanja prilagoditev vrednosti in rezervacij, konverzijskih faktorjev in učinka tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z naslednjimi opredelitvami, ki izhajajo iz člena 111(2) CRR.
 Za izvedene finančne instrumente, repo posle, posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, posle z dolgim rokom poravnave in posle kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja, za katere se uporablja poglavje 6 naslova II dela 3 CRR ali člen 92(3)(f) CRR, originalna izpostavljenost ustreza vrednosti izpostavljenosti za kreditno tveganje nasprotne stranke, izračunani v skladu z metodami iz poglavja 6 naslova II dela 3 CRR.
 Za vrednosti izpostavljenosti iz naslova zakupa se uporablja člen 134(7) CRR.
 V primeru bilančnega pobota v skladu s členom 219 CRR se vrednosti izpostavljenosti poročajo v skladu s prejetim zavarovanjem z denarnimi sredstvi.
 V primeru okvirnih pogodb o pobotu, ki zajemajo repo posle in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, za katere se uporablja poglavje 6 naslova II dela 3 CRR, se v stolpec 010 vključi učinek stvarnega kreditnega zavarovanja v obliki okvirnih pogodb o pobotu iz člena 220(4) CRR. Zato se v primeru okvirnih pogodb o pobotu, ki zajemajo repo posle, za katere se uporabljajo določbe iz poglavja 6 naslova II dela 3 CRR, E*, izračunan v skladu s členoma 220 in 221 CRR, sporoči v stolpcu 010 predloge CR SA.
 030
 (–) Prilagoditve vrednosti in rezervacije, povezane z originalno izpostavljenostjo
 Člena 24 in 110 CRR
 Prilagoditve vrednosti in rezervacije za kreditne izgube, nastale v skladu z računovodskim okvirom, ki se uporablja za subjekt.
 040
 Izpostavljenosti z odštetimi prilagoditvami vrednosti in rezervacijami
 Vsota stolpcev 010 in 030.
 050–100
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST
 Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja iz člena 4(57) CRR, ki zmanjšujejo kreditno tveganje izpostavljenosti prek zamenjave izpostavljenosti, kot je opredeljeno spodaj v okviru polja Zamenjava izpostavljenosti zaradi zmanjševanja kreditnega tveganja.
 Če ima zavarovanje učinek na vrednost izpostavljenosti (npr. če se uporablja za tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave na izpostavljenost), se omeji na vrednost izpostavljenosti.
 Postavke, ki se poročajo v tem polju:
 —
 zavarovanje s premoženjem, vključeno v skladu z enostavno metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem;
 —
 primerno osebno kreditno zavarovanje.
 Glej tudi navodila iz točke 4.1.1.
 050–060
 Osebno kreditno zavarovanje: prilagojene vrednosti (Ga)
 Člen 235 CRR.
 Člen 239(3) CRR določa prilagojeno vrednost Ga osebnega kreditnega zavarovanja.
 050
 Jamstva
 —
 Člen 203 CRR.
 —
 Osebno kreditno zavarovanje, kot je opredeljeno v členu 4(59) CRR, ki se razlikuje od kreditnih izvedenih finančnih instrumentov.
 060
 Kreditni izvedeni finančni instrumenti
 Člen 204 CRR.
 070 – 080
 Stvarno kreditno zavarovanje
 Ta stolpca se nanašata na stvarno kreditno zavarovanje v skladu s členom 4(58) ter členi 196, 197 in 200 CRR. Zneski ne vključujejo okvirnih pogodb o pobotu (ki so že vključene v originalno izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev).
 Kreditni zapisi in pozicije bilančnega pobota, ki izhajajo iz primernih pogodb o bilančnem pobotu v skladu s členoma 218 in 219 CRR, se obravnavajo kot zavarovanje z denarnimi sredstvi.
 070
 Zavarovanje s finančnim premoženjem: enostavna metoda
 Člen 222(1) do (2) CRR.
 080
 Drugo stvarno kreditno zavarovanje
 Člen 232 CRR.
 090–100
 ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA
 Členi 222(3), 235(1) do (2) in člen 236 CRR.
 Odlivi ustrezajo kritemu delu originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskih faktorjev, ki se odbije od kategorije izpostavljenosti dolžnika in nato razvrsti v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja. Ta znesek se obravnava kot priliv v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja.
 Poročajo se tudi prilivi in odlivi v isti kategoriji izpostavljenosti.
 Upoštevajo se izpostavljenosti, ki izhajajo iz možnih prilivov v druge predloge in odlivov iz drugih predlog.
 110
 NETO IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Znesek izpostavljenosti z odštetimi prilagoditvami vrednosti po upoštevanju odlivov in prilivov zaradi TEHNIK ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST.
 120–140
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI: STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE, RAZVITA METODA ZA IZRAČUN UČINKOV ZAVAROVANJA S FINANČNIM PREMOŽENJEM
 Členi 223, 224, 225, 226, 227 in 228 CRR. Zajema tudi kreditne zapise (člen 218 CRR).
 Kreditni zapisi in pozicije bilančnega pobota, ki izhajajo iz sprejemljivih pogodb o bilančnem pobotu v skladu s členoma 218 in 219 CRR, se obravnavajo kot zavarovanje z denarnimi sredstvi.
 Učinek zavarovanja razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, ki se uporabi za izpostavljenost, zavarovano s primernim zavarovanjem s finančnim premoženjem, se izračuna v skladu s členi 223, 224, 225, 226, 227 in 228 CRR.
 120
 Prilagoditev za nestanovitnost v zvezi z izpostavljenostjo
 Člen 223(2) do (3) CRR.
 Znesek, ki se sporoči, je določen z vplivom prilagoditve za nestanovitnost v zvezi z izpostavljenostjo (Eva – E) = E * He.
 130
 (–) Prilagojena vrednost zavarovanja s finančnim premoženjem (Cvam)
 Člen 239(2) CRR.
 Za posle v trgovalni knjigi vključuje zavarovanje s finančnim premoženjem in blago, primerno za izpostavljenosti v trgovalnih knjigah v skladu s členom 299(2)(c) do (f) CRR.
 Znesek, ki se sporoči, ustreza Cvam = C * (1 – Hc – Hfc) * (t – t*)/(T – t*). Za opredelitve C, Hc, Hfx, t, T in t* glej oddelka 4 in 5 poglavja 4 naslova II dela 3 CRR.
 140
 (–) Od tega: prilagoditve za nestanovitnost in zapadlost
 Člena 223(1) in 239(2) CRR.
 Znesek, ki se sporoči, je skupni vpliv prilagoditev za nestanovitnost in zapadlost (Cvam – C) = C * [(1 – Hc – Hfx) * (t – t*)/(T – t*) – 1], pri čemer je vpliv prilagoditve za nestanovitnost (Cva – C) = C * [(1 – Hc – Hfx) – 1] in vpliv prilagoditve za zapadlost (Cvam – Cva) = C * (1 – Hc – Hfx) * [(t – t*)/(T – t*) – 1].
 150
 Popolnoma prilagojena vrednost izpostavljenosti (E*)
 Členi 220(4), 223(2) do (5) in 228(1) CRR.
 160–190
 Razčlenitev popolnoma prilagojene vrednosti izpostavljenosti zunajbilančnih postavk glede na konverzijske faktorje
 Člena 111(1) in 4(56) CRR. Glej tudi člena 222(3) in 228(1) CRR.
 200
 Vrednost izpostavljenosti
 Oddelek 4 poglavja 4 naslova II dela 3 CRR.
 Vrednost izpostavljenosti po upoštevanju prilagoditev vrednosti, vseh zmanjšanj kreditnega tveganja in kreditnih konverzijskih faktorjev, ki jih je treba dodeliti utežem tveganja v skladu s členom 113 in oddelkom 2 poglavja 2 naslova II dela 3 CRR.
 210
 Od tega: iz naslova kreditnega tveganja nasprotne stranke
 Za izvedene finančne instrumente, repo posle, posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, posle z dolgim rokom poravnave in posle kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja, za katere se uporablja poglavje 6 naslova II dela 3 CRR, vrednost izpostavljenosti za kreditno tveganje nasprotne stranke, izračunana v skladu z metodami iz oddelkov 2, 3, 4 in 5 poglavja 6 naslova II dela 3 CRR.
 215
 Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pred uporabo faktorja za podporo MSP
 Člen 113(1) do (5) CRR brez upoštevanja faktorja za podporo MSP v skladu s členom 500 CRR.
 220
 Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti po uporabi faktorja za podporo MSP
 Člen 113(1) do (5) CRR z upoštevanjem faktorja za podporo MSP v skladu s členom 500 CRR.
 230
 Od tega: z bonitetno oceno na podlagi imenovane ECAI
 240
 Od tega: z bonitetno oceno na podlagi enot centralne ravni države
 Vrstice
 Navodila
 010
 Skupni znesek izpostavljenosti
 020
 od tega: MSP
 V tej vrstici se poročajo vse izpostavljenosti do MSP.
 030
 od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP
 V tej vrstici se poročajo le izpostavljenosti do MSP, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 501 CRR.
 040
 od tega: zavarovano s hipotekami na nepremičnine – stanovanjske nepremičnine
 Člen 125 CRR.
 Poročajo se le v kategoriji izpostavljenosti ‚zavarovano s hipotekami na nepremičnine‘.
 050
 od tega: izpostavljenosti iz naslova stalne delne uporabe standardiziranega pristopa
 Izpostavljenosti, obravnavane na podlagi člena 150(1) CRR.
 060
 od tega: izpostavljenosti v okviru standardiziranega pristopa s predhodnim dovoljenjem nadzornika za izvajanje postopnega uvajanja pristopa IRB
 Izpostavljenosti, obravnavane na podlagi člena 148(1) CRR.
 070–130
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI
 Pozicije poročevalske institucije, ki izhajajo iz ‚netrgovalne knjige‘, se razčlenijo na podlagi meril, navedenih spodaj, na bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja, zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja, in izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke.
 Pozicije poročevalske institucije, ki izhajajo iz ‚trgovalne knjige‘ v zvezi s kreditnim tveganjem nasprotne stranke v skladu s členom 92(3)(f) in členom 299(2) CRR, se dodelijo izpostavljenostim, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke. Institucije, ki uporabljajo člen 94(1) CRR, razčlenijo tudi svoje pozicije, ki izhajajo iz ‚trgovalne knjige‘, na podlagi meril, navedenih spodaj, na bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja, zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja, in izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke.
 070
 Bilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja
 Sredstva iz člena 24 CRR, ki niso vključena v nobeno drugo kategorijo.
 Izpostavljenosti, ki so bilančne postavke in so vključene kot posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov, so sporočene v vrsticah 090, 110 in 130 ter se zato ne poročajo v tej vrstici.
 Proste izročitve v skladu s členom 379(1) CRR (če niso odbite) ne tvorijo bilančne postavke, vendar se vseeno poročajo v tej vrstici.
 Izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, danih CNS, v skladu s členom 4(90) CRR in izpostavljenosti iz naslova jamstvenega sklada v skladu s členom 4(89) CRR so vključene, če niso poročane v vrstici 030.
 080
 Zunajbilančne izpostavljenosti, ki so predmet kreditnega tveganja
 Zunajbilančne postavke zajemajo postavke iz Priloge I k CRR.
 Izpostavljenosti, ki so zunajbilančne postavke in so vključene kot posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov, so sporočene v vrsticah 040 in 060 ter zato niso sporočene v tej vrstici.
 Izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, danih CNS, v skladu s členom 4(90) CRR in izpostavljenosti iz naslova jamstvenega sklada v skladu s členom 4(89) CRR so vključene, če so obravnavane kot zunajbilančne postavke.
 090–130
 Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke
 090
 Posli financiranja z vrednostnimi papirji
 Posli financiranja z vrednostnimi papirji, kot so opredeljeni v odstavku 17 dokumenta Baselskega odbora ‚Uporaba sporazuma Basel II za trgovalne dejavnosti in obravnavanje učinkov dvojnega neplačila‘, vključujejo: (i) pogodbe o začasni prodaji in začasnem odkupu iz člena 4(82) CRR in posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga ter (ii) posle kreditiranja iz člena 272(3) CRR.
 100
 Od tega: s centralnim kliringom prek KCNS
 Člen 306 CRR za kvalificirane CNS v skladu s členom 4(88) v povezavi s členom 301(2) CRR.
 Trgovalne izpostavljenosti do CNS v skladu s členom 4(91) CRR.
 110
 Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave
 Izvedeni finančni instrumenti zajemajo pogodbe iz Priloge II k CRR.
 Posli z dolgim rokom poravnave, kot so opredeljeni v členu 272(2) CRR.
 Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave, ki so vključeni v pobot med različnimi kategorijami produktov in so zato sporočeni v vrstici 130, niso sporočeni v tej vrstici.
 120
 Od tega: s centralnim kliringom prek KCNS
 Člen 306 CRR za kvalificirane CNS v skladu s členom 4(88) v povezavi s členom 301(2) CRR.
 Trgovalne izpostavljenosti do CNS v skladu s členom 4(91) CRR.
 130
 Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov
 V to vrstico so vključene izpostavljenosti, ki zaradi obstoja pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov (kot je opredeljen v členu 272(11) CRR) ne more biti dodeljen izvedenim finančnim instrumentom in poslom z dolgim rokom poravnave ali poslom financiranja z vrednostnimi papirji.
 140–280
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA
 140
 0 %
 150
 2 %
 Člen 306(1) CRR.
 160
 4 %
 Člen 305(3) CRR.
 170
 10 %
 180
 20 %
 190
 35 %
 200
 50 %
 210
 70 %
 Člen 232(3)(c) CRR
 220
 75 %
 230
 100 %
 240
 150 %
 250
 250 %
 Člen 133(2) CRR.
 260
 370 %
 Člen 471 CRR.
 270
 1 250 %
 Člen 133(2) CRR.
 280
 Druge uteži tveganja
 Ta vrstica ni na voljo za kategorije izpostavljenosti ‚ravni držav‘, ‚podjetja‘, ‚institucije‘ in ‚na drobno‘.
 Za sporočanje navedenih izpostavljenosti, ki niso predmet uteži tveganja, navedenih v predlogi.
 Člen 113(1) do (5) CRR.
 Neocenjeni kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila v okviru standardiziranega pristopa (člen 134(6) CRR) se poročajo v tej vrstici v kategoriji izpostavljenosti ‚druge postavke‘.
 Glej tudi člen 124(2) in člen 152 (2)(b) CRR.
 290–320
 Pojasnjevalne postavke
 Glej tudi obrazložitev namena pojasnjevalnih postavk v splošnem oddelku predloge CR SA.
 290
 Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine
 Člen 112(i) CRR.
 To je le pojasnjevalna postavka. Izpostavljenosti se neodvisno od izračuna zneskov izpostavljenosti tveganju za izpostavljenosti, zavarovane s poslovnimi nepremičninami, v skladu s členoma 124 in 126 CRR razčlenijo in poročajo v tej vrstici na podlagi meril za določitev, ali so izpostavljenosti zavarovane s poslovno nepremičnino.
 300
 Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 100 %
 Člen 112(j) CRR.
 Izpostavljenosti, vključene v kategorijo izpostavljenosti ‚neplačane izpostavljenosti‘, ki se v to kategorijo izpostavljenosti vključijo, če ne bi bile neplačane.
 310
 Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine
 Člen 112(i) CRR.
 To je le pojasnjevalna postavka. Izpostavljenosti se neodvisno od izračuna zneskov izpostavljenosti tveganju za izpostavljenosti, zavarovane z nepremičninami, v skladu s členoma 124 in 125 CRR razčlenijo in poročajo v tej vrstici na podlagi meril za določitev, ali so izpostavljenosti zavarovane z nepremičnino.
 320
 Neplačane izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja 150 %
 Člen 112(j) CRR.
 Izpostavljenosti, vključene v kategorijo izpostavljenosti ‚neplačane izpostavljenosti‘, ki se v to kategorijo izpostavljenosti vključijo, če ne bi bile neplačane.
 3.3 KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR IRB)
 3.3.1 Obseg predloge CR IRB
 73.
 Obseg predloge CR IRB zajema kapitalske zahteve za:
 i.
 kreditno tveganje v netrgovalni knjigi, vključno s:
 —
 kreditnim tveganjem nasprotne stranke v netrgovalni knjigi,
 —
 tveganjem zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev;
 ii.
 kreditno tveganje nasprotne stranke v trgovalni knjigi;
 iii.
 proste izročitve, ki izhajajo iz vseh poslovnih dejavnosti.
 74.
 Obseg predloge se nanaša na izpostavljenosti, za katere se izračunajo zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 151 do 157 poglavja 3 naslova II dela 3 CRR (pristop IRB).
 75.
 Predloga CR IRB ne vključuje naslednjih podatkov:
 i.
 izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki so poročane v predlogi CR EQU IRB;
 ii.
 pozicij v listinjenju, ki so sporočene v predlogah CR SEC SA, CR SEC IRB in/ali CR SEC Details;
 iii.
 ‚drugih sredstev iz naslova nekreditnih obveznosti‘ v skladu s točko g člena 147(2) CRR. Utež tveganja za to kategorijo izpostavljenosti mora biti vedno 100 %, razen za denar v blagajni, enakovredne denarne postavke in izpostavljenosti, ki so preostale vrednosti iz naslova zakupa, v skladu s členom 156 CRR. Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za to kategorijo izpostavljenosti se poročajo neposredno v predlogi CA;
 iv.
 tveganja prilagoditve kreditnega vrednotenja, ki se sporoči v predlogi za tveganje CVA.
 Predloga CR IRB ne zahteva geografske razčlenitve izpostavljenosti IRB glede na sedež nasprotne stranke. Ta razčlenitev se sporoči v predlogi CR GB.
 76.
 Da se razjasni, ali institucija uporablja lastne ocene LGD in/ali konverzijske faktorje, se za vsako poročano kategorijo izpostavljenosti zagotovijo naslednje informacije:
 ‚NE‘= če se uporabljajo nadzorniške ocene LGD in kreditni konverzijski faktorji (temeljni IRB),
 ‚DA‘= če se uporabljajo lastne ocene LGD in kreditni konverzijski faktorji (napredni IRB).
 V vsakem primeru je treba za poročanje o portfeljih na drobno poročati ‚DA‘.
 Kadar institucija uporablja lastne ocene LGD za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za del svojih izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB in uporablja nadzorniške LGD za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za drugi del svojih izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB, je treba izpolniti eno predlogo CR IRB Total za pozicije F-IRB in eno predlogo CR IRB Total za pozicije A-IRB.
 3.3.2 Razčlenitev predloge CR IRB
 77.
 CR IRB zajema dve predlogi. CR IRB 1 zagotavlja splošen pregled izpostavljenosti IRB in različne metode za izračun zneskov skupne izpostavljenosti tveganjem ter razčlenitev skupnih izpostavljenosti glede na vrste izpostavljenosti. CR IRB 2 zagotavlja razčlenitev skupnih izpostavljenosti, razvrščenih v bonitetne razrede dolžnikov ali skupine izpostavljenosti. Predlogi CR IRB 1 in CR IRB 2 se ločeno poročata za naslednje kategorije izpostavljenosti in podizpostavljenosti:
 1.
 Skupaj
 (Predloga Total (Skupaj) se mora poročati za osnovni pristop IRB in ločeno za napredni pristop IRB.)
 2.
 Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank
 (Člen 147(2)(a) CRR.)
 3.
 Izpostavljenosti do institucij
 (Člen 147(2)(b) CRR.)
 4.1)
 Izpostavljenosti do podjetij – MSP
 (člen 147(2)(c) CRR)
 4.2)
 Izpostavljenosti do podjetij – Posebni kreditni aranžmaji
 (člen 147(8) CRR)
 4.3)
 Izpostavljenosti do podjetij – Drugo
 (Vse izpostavljenosti do podjetij v skladu s členom 147(2)(c), ki niso sporočene v postavkah 4.1 in 4.2.)
 5.1)
 Izpostavljenosti na drobno – Zavarovane z nepremičnino MSP
 (Izpostavljenosti, ki odražajo člen 147(2)(d) v povezavi s členom 154(3) CRR in so zavarovane z nepremičnino.)
 5.2)
 Izpostavljenosti na drobno – Zavarovane z nepremičnino podjetij, ki niso MSP
 (Izpostavljenosti, ki odražajo člen 147(2)(d) CRR, ki so zavarovane z nepremičnino in niso sporočene v postavki 5.1.)
 5.3)
 Izpostavljenosti na drobno – Kvalificirane obnavljajoče se
 (Člen 147(2)(d) v povezavi s členom 154(4) CRR.)
 5.4)
 Izpostavljenosti na drobno – Druga MSP
 (Člen 147(2)(d), pri čemer izpostavljenosti niso sporočene v postavkah 5.1 in 5.3.)
 5.5)
 Izpostavljenosti na drobno – Druga podjetja, ki niso MSP
 (Člen 147(2)(d) CRR, pri čemer izpostavljenosti niso sporočene v postavkah 5.2 in 5.3.)
 3.3.3 C 08.01 – Kreditno tveganje in kreditno tveganje nasprotne stranke ter proste izročitve: Pristop IRB h kapitalskim zahtevam (CR IRB 1)
 3.3.3.1 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 Navodila
 010
 SISTEM NOTRANJIH BONITETNIH OCEN/VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA ALI SKUPINI (%)
 Verjetnost neplačila, ki se dodeli bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini, ki se poroča, temelji na določbah iz člena 180 CRR. Za vsak posamezni bonitetni razred ali skupino se poroča verjetnost neplačila, ki se dodeli posameznemu bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini. Za vrednosti, ki ustrezajo seštevku bonitetnih razredov dolžnika ali skupin (npr. skupne izpostavljenosti), se zagotovi z izpostavljenostjo tehtano povprečje verjetnosti neplačila, ki se dodelijo bonitetnim razredom dolžnika ali skupinam, vključenim v seštevek. Vrednost izpostavljenosti (stolpec 110) se uporablja za izračun z izpostavljenostjo tehtanega povprečja verjetnosti neplačila.
 Za vsak posamezni bonitetni razred ali skupino se sporoči verjetnost neplačila, ki se dodeli posameznemu bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini. Vsi poročani parametri tveganja temeljijo na parametrih tveganja, ki se uporabljajo v notranjem bonitetnem sistemu, ki ga odobri zadevni pristojni organ.
 Uporaba nadzorniške skupne bonitetne lestvice ni načrtovana in zaželena. Če institucija poročevalka uporablja edinstven bonitetni sistem ali je zmožna poročati v skladu z notranjo skupno bonitetno lestvico, se uporabi ta lestvica.
 Sicer se različni bonitetni sistemi združijo in navedejo v skladu z naslednjimi merili: bonitetni razredi dolžnika različnih bonitetnih sistemov se združijo in navedejo od nižje verjetnosti neplačila, dodeljene vsakemu bonitetnemu razredu dolžnika, do višje. Kadar institucija uporablja veliko število bonitetnih razredov ali skupin, se je mogoče s pristojnimi organi dogovoriti za manjše število bonitetnih razredov ali skupin, ki jih je treba sporočiti.
 Institucije vnaprej obvestijo svoj pristojni organ, če želijo sporočiti drugačno število bonitetnih razredov v primerjavi z notranjim številom bonitetnih razredov.
 Za namene tehtanja povprečja verjetnosti neplačila se uporabi vrednost izpostavljenosti iz stolpca 110. Vse izpostavljenosti, vključno z neplačanimi izpostavljenostmi, se upoštevajo za namen izračuna z izpostavljenostjo tehtanega povprečja verjetnosti neplačila (npr. za ‚skupni znesek izpostavljenosti‘). Neplačane izpostavljenosti so izpostavljenosti, ki se dodelijo zadnjemu bonitetnemu razredu ali razredom z verjetnostjo neplačila 100 %.
 020
 ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Institucije poročajo vrednost izpostavljenosti pred upoštevanjem vseh prilagoditev vrednosti, rezervacij, učinkov zaradi tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja ali kreditnih konverzijskih faktorjev.
 Vrednost originalne izpostavljenosti se sporoči v skladu s členom 24 CRR in členom 166(1) in (2) ter (4) do (7) CRR.
 Učinek, ki izhaja iz člena 166(3) CRR (učinek na bilančni pobot kreditov in vlog), se navede ločeno kot stvarno kreditno zavarovanje in zato ne zmanjša originalne izpostavljenosti.
 030
 OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI
 Razčlenitev originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja za vse izpostavljenosti, kot je opredeljeno v skladu s členom 142(4) in (5) CRR zaradi večje korelacije v skladu s členom 153(2) CRR.
 040 – 080
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST
 Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja iz člena 4(57) CRR, ki zmanjšujejo kreditno tveganje izpostavljenosti prek zamenjave izpostavljenosti, kot je opredeljeno spodaj v okviru polja ‚ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA‘.
 040 – 050
 OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 Osebno kreditno zavarovanje: vrednosti, kot so opredeljene v členu 4(59) CRR.
 Če ima zavarovanje učinek na izpostavljenost (npr. če se uporablja za tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave na izpostavljenost), se omeji na vrednost izpostavljenosti.
 040
 JAMSTVA:
 Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se zagotovi prilagojena vrednost (Ga), opredeljena v členu 236 CRR.
 Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD (člen 183 CRR razen odstavka 3), se poroča ustrezna vrednost, uporabljena v notranjem modelu.
 Kadar se LGD ne prilagodi, se jamstva poročajo v stolpcu 040. Kadar se LGD prilagodi, se znesek jamstva sporoči v stolpcu 150.
 V zvezi z izpostavljenostmi, ki so predmet obravnave dvojnega neplačila, se vrednost osebnega kreditnega zavarovanja ponovno sporoči v stolpcu 220.
 050
 KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI:
 Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se zagotovi prilagojena vrednost (Ga), opredeljena v členu 216 CRR.
 Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD (člen 183 CRR), se poroča ustrezna vrednost, uporabljena pri notranjem modeliranju.
 Kadar se LGD prilagodi, se znesek kreditnih izvedenih finančnih instrumentov sporoči v stolpcu 160.
 V zvezi z izpostavljenostmi, ki so predmet obravnave dvojnega neplačila, se vrednost osebnega kreditnega zavarovanja sporoči v stolpcu 220.
 060
 DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 Če ima zavarovanje učinek na izpostavljenost (npr. če se uporablja za tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinki zamenjave na izpostavljenost), se omeji na vrednost izpostavljenosti.
 Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se uporablja člen 232 CRR.
 Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD, se poročajo zmanjšanja kreditnega tveganja, ki izpolnjujejo merila iz člena 212 CRR. Sporoči se ustrezna vrednost, uporabljena v notranjem modelu.
 Kadar se LGD ne prilagodi, se znesek sporoči v stolpcu 060. Kadar se LGD prilagodi, se znesek sporoči v stolpcu 170.
 070–080
 ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA
 Odlivi ustrezajo zavarovanemu delu originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskih faktorjev, ki se odbije od kategorije izpostavljenosti dolžnika in po potrebi od bonitetnega razreda dolžnika ali skupine ter nato razvrsti v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja in po potrebi v bonitetni razred dolžnika ali skupino. Ta znesek se obravnava kot priliv v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja, po potrebi pa tudi v bonitetne razrede dolžnika ali skupine.
 Upoštevajo se tudi prilivi in odlivi v okviru iste kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi bonitetnih razredov dolžnika ali skupin.
 Upoštevajo se izpostavljenosti, ki izhajajo iz možnih prilivov v druge predloge in odlivov iz drugih predlog.
 090
 IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Izpostavljenost, ki se dodeli v ustrezni bonitetni razred dolžnika ali skupino in kategorijo izpostavljenosti po upoštevanju odlivov in prilivov zaradi tehnik CRM z učinki zamenjave na izpostavljenost.
 100, 120
 Od tega: zunajbilančne postavke
 Glej navodila za predlogo CR SA.
 110
 VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI
 Poroča se vrednost v skladu s členom 166 CRR in drugim stavkom člena 230(1) CRR.
 Za instrumente iz Priloge I se uporabljajo kreditni konverzijski faktorji (člen 166(8) do (10) CRR) ne glede na pristop, ki ga institucija izbere.
 Za vrstice 040–060 (posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ter izpostavljenosti iz pobota med različnimi kategorijami produktov), za katere se uporablja poglavje 6 naslova II dela 3 CRR, je vrednost izpostavljenosti enaka kot vrednost za kreditno tveganje nasprotne stranke, izračunana v skladu z metodami iz oddelkov 3, 4, 5, 6 in 7 poglavja 6 naslova II dela 3 CRR. Te vrednosti se poročajo v tem stolpcu in ne v stolpcu 130 ‚Od tega: iz naslova kreditnega tveganja nasprotne stranke‘.
 130
 Od tega: iz naslova kreditnega tveganja nasprotne stranke
 Glej navodila za predlogo CR SA.
 140
 OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI
 Razčlenitev vrednosti izpostavljenosti za vse izpostavljenosti, kot je opredeljeno v skladu s členom 142(4) in (5) CRR zaradi večje korelacije v skladu s členom 153(2) CRR.
 150–210
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI SE UPOŠTEVAJO PRI OCENAH LGD, BREZ OBRAVNAVE DVOJNEGA NEPLAČILA
 Tehnike CRM, ki vplivajo na LGD zaradi uporabe učinka zamenjave tehnik CRM, niso vključene v te stolpce.
 Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo: člena 228(2), 230(1) in (2) ter člen 231 CRR.
 Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD:
 —
 v zvezi z osebnim kreditnim zavarovanjem za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav ter centralnih bank, institucij in podjetij: člen 161(3) CRR. Za izpostavljenosti na drobno: člen 164(2) CRR,
 —
 v zvezi s stvarnim kreditnim zavarovanjem, ki se upošteva v ocenah LGD v skladu s točkama (e) in (f) člena 181(1) CRR.
 150
 JAMSTVA
 Glej navodila za stolpec 040.
 160
 KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 Glej navodila za stolpec 050.
 170
 UPORABLJAJO SE LASTNE OCENE IZGUB OB NEPLAČILU (LGD): DRUGO STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 Ustrezna vrednost, ki se uporablja pri notranjem modeliranju institucije.
 Tista zmanjšanja kreditnega tveganja, ki izpolnjujejo merila iz člena 212 CRR.
 180
 PRIMERNO ZAVAROVANJE S FINANČNIM PREMOŽENJEM
 Za posle v trgovalni knjigi vključuje finančne instrumente in blago, primerno za izpostavljenosti v trgovalnih knjigah v skladu s točkami (c) do (f) odstavka 2 člena 299 CRR. Kreditni zapisi in bilančni pobot v skladu z oddelkom 4 poglavja 4 naslova II dela 3 CRR se obravnavajo kot zavarovanje z denarnimi sredstvi.
 Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo: vrednosti v skladu s členom 193(1) do (4) in členom 194(1) CRR. Poroča se prilagojena vrednost (Cvam), kot je opredeljena v členu 223(2) CRR.
 Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD: zavarovanje s finančnim premoženjem, ki se upošteva pri ocenah LGD v skladu s točkama (e) in (f) člena 181(1) CRR. Znesek, ki se poroča, je ocenjena tržna vrednost zavarovanja s premoženjem.
 190–210
 DRUGO PRIMERNO ZAVAROVANJE S PREMOŽENJEM
 Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo: člen 199(1) do (8) in člen 229 CRR.
 Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD: druga zavarovanja s premoženjem, ki se upoštevajo pri ocenah LGD v skladu s točkama (e) in (f) člena 181(1) CRR.
 190
 NEPREMIČNINE
 Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se poročajo vrednosti v skladu s členom 199(2) do (4) CRR. Vključen je tudi zakup nepremičnin (glej člen 199(7) CRR). Glej tudi člen 229 CRR.
 Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD, je znesek, ki se poroča, ocenjena tržna vrednost.
 200
 ZAVAROVANJE Z DRUGIM STVARNIM PREMOŽENJEM
 Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se poročajo vrednosti v skladu s členom 199(6) in (8) CRR. Vključen je tudi zakup premoženja, ki ni nepremičnina (glej člen 199(7) CRR). Glej tudi člen 229(3) CRR.
 Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD, je znesek, ki se sporoči, ocenjena tržna vrednost zavarovanja s premoženjem.
 210
 DENARNE TERJATVE
 Kadar se lastne ocene LGD ne uporabljajo, se poročajo vrednosti v skladu s členoma 199(5) in 229(2) CRR.
 Kadar se uporabljajo lastne ocene LGD, je znesek, ki se poroča, ocenjena tržna vrednost zavarovanja s premoženjem.
 220
 PREDMET OBRAVNAVE DVOJNEGA NEPLAČILA: OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 Jamstva in kreditni izvedeni finančni instrumenti, ki zajemajo izpostavljenosti, ki so predmet obravnave dvojnega neplačila, ki odražajo člen 202 in člen 217(1) CRR. Glej tudi stolpca 040 ‚Jamstva‘ in 050 ‚Kreditni izvedeni finančni instrumenti‘.
 230
 Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%)
 Upošteva se celoten vpliv tehnik CRM na vrednosti LGD, kot je opredeljeno v poglavjih 3 in 4 naslova II dela 3 CRR. V primeru izpostavljenosti, ki so predmet obravnave dvojnega neplačila, LGD, ki se poroča, ustreza vrednosti, izbrani v skladu s členom 161(4) CRR.
 Za neplačane izpostavljenosti se uporabljajo določbe iz člena 181(1)(h) CRR.
 Opredelitev vrednosti izpostavljenosti iz stolpca 110 se uporablja za izračun z izpostavljenostjo tehtanih povprečij.
 Upoštevajo se vsi učinki (zato se prag, ki se uporablja za hipoteke, vključi v poročanje).
 Za institucije, ki uporabljajo pristop IRB, vendar ne uporabljajo lastnih ocen LGD, so učinki zmanjševanja tveganja zavarovanja s finančnim premoženjem izraženi v E*, popolnoma prilagojeni vrednosti izpostavljenosti, nato pa so izraženi v LGD* v skladu s členom 228(2) CRR.
 Z izpostavljenostjo tehtano povprečje LGD, povezano z ‚bonitetnim razredom dolžnika ali skupino‘ vsake verjetnosti neplačila, je rezultat povprečja bonitetnih LGD, ki se dodelijo izpostavljenostim bonitetnega razreda/skupine zadevne verjetnosti neplačila, pri čemer se tehtajo z ustrezno vrednostjo izpostavljenosti iz stolpca 110.
 Če se uporabljajo lastne ocene LGD, se upoštevata člen 175 ter člen 181(1) in (2) CRR.
 V primeru izpostavljenosti, ki so predmet obravnave dvojnega neplačila, LGD, ki se sporoči, ustreza vrednosti, izbrani v skladu s členom 161(4) CRR.
 Izračun z izpostavljenostjo tehtanega povprečja LGD izhaja iz parametrov tveganja, ki se dejansko uporabljajo v notranjem bonitetnem sistemu, ki ga odobri zadevni pristojni organ.
 Podatki se ne poročajo za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev iz člena 153(5).
 Izpostavljenost in zadevni LGD za velike nadzorovane subjekte finančnega sektorja in neregulirane finančne subjekte se ne vključijo v izračun stolpca 230; vključeni so le v izračun stolpca 240.
 240
 Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%) ZA VELIKE SUBJEKTE FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANE FINANČNE SUBJEKTE
 Z izpostavljenostjo tehtano povprečje LGD (%) za vse izpostavljenosti, kot je opredeljeno v skladu s členom 142(4) in (5) CRR zaradi večje korelacije v skladu s členom 153(2) CRR.
 250
 Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE VREDNOSTI ZAPADLOSTI (V DNEH)
 Sporočena vrednost odraža člen 162 CRR. Vrednost izpostavljenosti (stolpec 110) se uporablja za izračun z izpostavljenostjo tehtanih povprečij. Povprečna zapadlost se poroča v dnevih.
 Ti podatki se ne poročajo za vrednosti izpostavljenosti, za katere zapadlost ni element v izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti. To pomeni, da se ta stolpec ne izpolni za kategorijo izpostavljenosti ‚na drobno‘.
 255
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 Za enote centralne ravni držav in centralnih bank, podjetja in institucije glej člen 153(1) in (3) CRR. Za izpostavljenosti na drobno glej člen 154(1) CRR.
 Faktor za podporo MSP v skladu s členom 501 CRR se ne upošteva.
 260
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 Za enote centralne ravni držav in centralnih bank, podjetja in institucije glej člen 153(1) in (3) CRR. Za izpostavljenosti na drobno glej člen 154(1) CRR.
 Upošteva se faktor za podporo MSP v skladu s členom 501 CRR.
 270
 OD TEGA: VELIKI SUBJEKTI FINANČNEGA SEKTORJA IN NEREGULIRANI FINANČNI SUBJEKTI
 Razčlenitev zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti po uporabi faktorja za podporo MSP za vse izpostavljenosti, kot je opredeljeno v skladu s členom 142(4) in (5) CRR zaradi večje korelacije v skladu s členom 153(2) CRR.
 280
 ZNESEK PRIČAKOVANE IZGUBE
 Pričakovane izgube so opredeljene v členu 5(3) CRR, izračun pa je opisan v členu 158 CRR. Znesek pričakovane izgube, ki se poroča, temelji na parametrih tveganja, ki se dejansko uporabljajo v notranjem bonitetnem sistemu, ki ga odobri zadevni pristojni organ.
 290
 (–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE
 Poročajo se prilagoditve vrednosti ter posebni in splošni popravki zaradi kreditnega tveganja iz člena 159 CRR. Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja se poročajo z dodelitvijo sorazmernega zneska, v skladu s pričakovano izgubo različnih bonitetnih razredov dolžnikov.
 300
 ŠTEVILO DOLŽNIKOV
 Člen 172(1) in (2) CRR.
 Za vse kategorije izpostavljenosti, razen izpostavljenosti na drobno, institucija poroča število pravnih subjektov/dolžnikov, ki so bili ločeno ocenjeni, ne glede na število različnih odobrenih kreditov ali izpostavljenosti.
 V okviru kategorije izpostavljenosti na drobno institucija poroča število izpostavljenosti, ki so bile ločeno dodeljene nekemu bonitetnemu razredu ali skupini. Če se uporablja člen 172(2) CRR, je mogoče dolžnika obravnavati v več bonitetnih razredih.
 Ker ta stolpec obravnava element strukture bonitetnih sistemov, se nanaša na originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskega faktorja, dodeljenega vsakemu bonitetnemu razredu ali skupini, pri čemer ne upošteva učinka tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja (zlasti učinkov prerazporeditve).
 Vrstice
 Navodila
 010
 SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 015
 od tega: izpostavljenosti, ki so predmet faktorja za podporo MSP
 V tej vrstici se poročajo samo izpostavljenosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 501 CRR.
 020–060
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA VRSTE IZPOSTAVLJENOSTI:
 020
 Bilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja
 Sredstva iz člena 24 CRR, ki niso vključena v nobeno drugo kategorijo.
 Izpostavljenosti, ki so bilančne postavke in so vključene kot posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov, se poročajo v vrsticah 040–060 in se zato ne poročajo v tej vrstici.
 Proste izročitve v skladu s členom 379(1) CRR (če niso odbite) niso bilančna postavka, vendar se vseeno poročajo v tej vrstici.
 Izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, danih CNS, v skladu s členom 4(91) CRR in izpostavljenosti iz naslova jamstvenega sklada v skladu s členom 4(89) CRR so vključene, če niso poročane v vrstici 030.
 030
 Zunajbilančne postavke, ki so predmet kreditnega tveganja
 Zunajbilančne postavke zajemajo postavke iz Priloge I k CRR.
 Izpostavljenosti, ki so zunajbilančne postavke in so vključene kot posli financiranja z vrednostnimi papirji, izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov, se poročajo v vrsticah 040–060 in se zato ne poročajo v tej vrstici.
 Izpostavljenosti, ki izhajajo iz sredstev, danih CNS, v skladu s členom 4(91) CRR in izpostavljenosti iz naslova jamstvenega sklada v skladu s členom 4(89) CRR so vključene, če so obravnavane kot zunajbilančne postavke.
 040–060
 Izpostavljenosti/posli, ki so predmet kreditnega tveganja nasprotne stranke
 040
 Posli financiranja z vrednostnimi papirji
 Posli financiranja z vrednostnimi papirji, kot so opredeljeni v odstavku 17 dokumenta Baselskega odbora ‚Uporaba sporazuma Basel II za trgovalne dejavnosti in obravnavanje učinkov dvojnega neplačila‘, vključujejo: (i) pogodbe o začasni prodaji in začasnem odkupu iz člena 4(82) CRR in posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga ter (ii) posle kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja iz člena 272(3) CRR.
 Posli financiranja z vrednostnimi papirji, ki so vključeni v pobot med različnimi kategorijami produktov in so zato poročani v vrstici 060, se ne poročajo v tej vrstici.
 050
 Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave
 Izvedeni finančni instrumenti zajemajo pogodbe iz Priloge II k CRR. Izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave, ki so vključeni v pobot med različnimi kategorijami produktov in se zato poročajo v vrstici 060, se ne poročajo v tej vrstici.
 060
 Iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov
 Glej navodila za predlogo CR SA.
 070
 IZPOSTAVLJENOSTI, RAZVRŠČENE V BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV ALI SKUPINE: SKUPAJ
 Za izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank glej člen 142(1)(6) in člen 170(1)(c) CRR.
 Za izpostavljenosti na drobno glej člen 170(3)(b) CRR. Za izpostavljenosti, ki izhajajo iz odkupljenih denarnih terjatev, glej člen 166(6) CRR.
 Izpostavljenosti za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se ne poročajo po bonitetnih razredih dolžnikov ali skupinah in se poročajo v vrstici 180.
 Kadar institucija uporablja veliko število bonitetnih razredov ali skupin, se je mogoče s pristojnimi organi dogovoriti za manjše število bonitetnih razredov ali skupin, ki jih je treba poročati.
 Ne uporabi se skupna bonitetna lestvica. Namesto tega institucije same določijo lestvico, ki se uporabi.
 080
 MERILA ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV: SKUPAJ
 Člen 153(5) CRR. Uporabljajo se le za kategorije izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank.
 090–150
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA V SKLADU Z MERILI ZA RAZPOREJANJE POSEBNIH KREDITNIH ARANŽMAJEV:
 120
 od tega: v kategoriji 1
 Razpredelnica 1 iz člena 153(5) CRR.
 160
 ALTERNATIVNA OBRAVNAVA: ZAVAROVANI Z NEPREMIČNINO
 Členi 193(1) in (2), 194(1) do (7) ter 230(3) CRR.
 170
 IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA PROSTIH IZROČITEV, PRI KATERIH SE UPORABLJAJO UTEŽI TVEGANJA V OKVIRU ALTERNATIVNE OBRAVNAVE ALI 100 %, IN DRUGE IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERE SE UPORABIJO UTEŽI TVEGANJA
 Izpostavljenosti iz naslova prostih izročitev, za katere se uporablja alternativna obravnava iz zadnjega stavka prvega pododstavka člena 379(2) CRR ali za katere se uporablja utež tveganja 100 % v skladu z zadnjim pododstavkom člena 379(2) CRR. Neocenjeni kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila iz člena 153(8) CRR in katera koli druga izpostavljenost, za katero se uporabi utež tveganja, ki niso vključeni v nobeno drugo vrstico, se poročajo v tej vrstici.
 180
 TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI: SKUPAJ ODKUPLJENE DENARNE TERJATVE
 Tveganje zmanjšanja vrednosti je opredeljeno v členu 4(53) CRR. Izračun uteži tveganja za tveganje zmanjšanja vrednosti je opredeljen v členu 157(1) CRR.
 V skladu s členom 166(6) CRR je vrednost izpostavljenosti odkupljenih denarnih terjatev neporavnani znesek, od katerega se odštejejo zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za tveganje zmanjšanja vrednosti pred zmanjševanjem kreditnega tveganja.
 3.3.4 C 08.02 – Kreditno tveganje in kreditno tveganje nasprotne stranke ter proste izročitve: Pristop IRB h kapitalskim zahtevam: razčlenitev glede na bonitetne razrede dolžnikov ali skupine izpostavljenosti (CR IRB 2)
 Stolpec
 Navodila
 005
 Bonitetni razred dolžnika (identifikator vrstice)
 To je identifikator vrstice in je enoten za vsako vrstico na določenem listu tabele. Sledi številčnemu zaporedju 1, 2, 3 itd.
 010–300
 Navodila za vsak stolpec so enaka kot za ustrezne oštevilčene stolpce v razpredelnici CR IRB 1.
 Vrstica
 Navodila
 010–001 – 010–NNN
 Vrednosti, ki se poročajo v teh vrsticah, morajo biti navedene v vrstnem redu od nižje do višje glede na verjetnost neplačila, ki se dodeli bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini. Verjetnost neplačila dolžnikov, ki so opredeljeni kot neplačniki, znaša 100 %. Izpostavljenosti, ki so predmet alternativne obravnave za zavarovanje z nepremičnino (na voljo le, kadar se za izgubo ob neplačilu (LGD) ne uporabljajo lastne ocene), se ne dodelijo v skladu z verjetnostjo neplačila dolžnika in se ne poročajo v tej predlogi.
 3.4 KREDITNO TVEGANJE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE TER PROSTE IZROČITVE: INFORMACIJE Z GEOGRAFSKO RAZČLENITVIJO (CR GB)
 78.
 Institucije, ki dosegajo prag iz člena 5(a)(4) te uredbe, predložijo informacije v zvezi z domačo državo in vsemi tujimi državami. Prag se uporablja le za razpredelnico 1 in razpredelnico 2. Izpostavljenosti do nadnacionalnih organizacij se dodelijo geografskemu območju ‚Druge države‘.
 79.
 Izraz ‚sedež dolžnika‘ se nanaša na državo registracije dolžnika. Ta koncept se lahko uporabi na podlagi neposrednega dolžnika in na podlagi končnega tveganja. Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja lahko torej spremenijo dodelitev izpostavljenosti državi. Izpostavljenosti do nadnacionalnih organizacij se ne dodelijo državi sedeža institucije, ampak geografskemu območju ‚Druge države‘ ne glede na razred izpostavljenosti, v katerega se dodeli izpostavljenost do nadnacionalnih organizacij.
 80.
 Podatki v zvezi z ‚originalno izpostavljenostjo pred uporabo konverzijskih faktorjev‘ se poročajo glede na državo sedeža neposrednega dolžnika. Podatki v zvezi z ‚vrednostjo izpostavljenosti‘ in ‚zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti‘ se poročajo glede na državo sedeža končnega dolžnika.
 3.4.1 C 09.01 – Geografska razčlenitev izpostavljenosti glede na sedež dolžnika: Izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa (CR GB 1)
 3.4.1.1 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010
 ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Enaka opredelitev kot za stolpec 010 predloge CR SA.
 020
 Neplačane izpostavljenosti
 Originalna izpostavljenost pred uporabo konverzijskih faktorjev za izpostavljenosti, ki so bile opredeljene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘.
 V tej ‚pojasnjevalni postavki‘ so zagotovljene dodatne informacije o dolžnikovi strukturi kategorije ‚neplačanih‘ izpostavljenosti. Izpostavljenosti se poročajo, kadar bi bili dolžniki navedeni, če navedene izpostavljenosti niso dodeljene kategorijam ‚neplačanih‘ izpostavljenosti.
 Ta informacija je ‚pojasnjevalna postavka‘, zato ne vpliva na izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz kategorije ‚neplačanih‘ izpostavljenosti v skladu s členom 112(j) CRR.
 040
 Ugotovljena nova neplačila za obdobje
 Znesek originalnih izpostavljenosti, ki so prešle v kategorijo izpostavljenosti ‚Neplačane izpostavljenosti‘ v trimesečnem obdobju od zadnjega referenčnega datuma poročanja, se poroča v okviru kategorije izpostavljenosti, ki ji je prvotno pripadal dolžnik.
 050
 Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja
 Popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 CRR.
 055
 Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja
 Popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 CRR.
 060
 Od tega: odpis
 Odpisi zajemajo znižanja knjigovodske vrednosti oslabljenih finančnih sredstev, pripoznanih neposredno v dobičku ali izgubi [MSRP 7.B5.(d).(i)], in znižanja zneskov kontov popravka vrednosti, ki se obračunajo na podlagi oslabljenih finančnih sredstev [MSRP 7.B5.(d).(ii)].
 070
 Prilagoditve zaradi kreditnega tveganja/odpisi za ugotovljena nova neplačila
 Vsota prilagoditev zaradi kreditnega tveganja in odpisov za izpostavljenosti, ki so bile razvrščene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v trimesečnem obdobju od zadnje predložitve podatkov.
 075
 Vrednost izpostavljenosti
 Enaka opredelitev kot za stolpec 200 predloge CR SA.
 080
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 Enaka opredelitev kot za stolpec 215 predloge CR SA.
 090
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 Enaka opredelitev kot za stolpec 220 predloge CR SA.
 Vrstice
 010
 Enote centralne ravni držav ali centralnih bank
 Člen 112(a) CRR.
 020
 Enote regionalne ali lokalne ravni držav
 Člen 112(b) CRR.
 030
 Subjekti javnega sektorja
 Člen 112(c) CRR.
 040
 Multilateralne razvojne banke
 Člen 112(d) CRR.
 050
 Mednarodne organizacije
 Člen 112(e) CRR.
 060
 Institucije
 Člen 112(f) CRR.
 070
 Podjetja
 Člen 112(g) CRR.
 075
 od tega: MSP
 Enaka opredelitev kot za vrstico 020 predloge CR SA.
 080
 Izpostavljenosti na drobno
 Člen 112(h) CRR.
 085
 od tega: MSP
 Enaka opredelitev kot za vrstico 020 predloge CR SA.
 090
 Zavarovane s hipotekami na nepremičnine
 Člen 112(i) CRR.
 095
 od tega: MSP
 Enaka opredelitev kot za vrstico 020 predloge CR SA.
 100
 Neplačane izpostavljenosti
 Člen 112(j) CRR.
 110
 Postavke, povezane z zelo visokim tveganjem
 Člen 112(k) CRR.
 120
 Krite obveznice
 Člen 112(l) CRR.
 130
 Kratkoročne terjatve do institucij in podjetij s kratkoročno bonitetno oceno
 Člen 112(n) CRR.
 140
 Kolektivni naložbeni podjemi (KNP)
 Člen 112(o) CRR.
 150
 Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov
 Člen 112(p) CRR.
 160
 Druge izpostavljenosti
 Člen 112(q) CRR.
 3.4.2 C 09.02 – Geografska razčlenitev izpostavljenosti glede na sedež dolžnika: Izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB (CR GB 2)
 3.4.2.1 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010
 ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Enaka opredelitev kot za stolpec 020 predloge CR IRB.
 030
 Od tega: neplačane
 Vrednost originalne izpostavljenosti za izpostavljenosti, ki so bile opredeljene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v skladu s členom 178 CRR.
 040
 Ugotovljena nova neplačila za obdobje
 Znesek originalnih izpostavljenosti, ki so prešle v kategorijo izpostavljenosti ‚Neplačane izpostavljenosti‘ v trimesečnem obdobju od zadnjega referenčnega datuma poročanja, se sporoči v okviru kategorije izpostavljenosti, ki ji je prvotno pripadal dolžnik.
 050
 Splošni popravki zaradi kreditnega tveganja
 Popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 CRR.
 055
 Posebni popravki zaradi kreditnega tveganja
 Popravki zaradi kreditnega tveganja v skladu s členom 110 CRR.
 060
 Od tega: odpis
 Odpisi zajemajo znižanja knjigovodske vrednosti oslabljenih finančnih sredstev, pripoznanih neposredno v dobičku ali izgubi [MSRP 7.B5.(d).(i)], in znižanja zneskov kontov popravka vrednosti, ki se obračunajo na podlagi oslabljenih finančnih sredstev [MSRP 7.B5.(d).(ii)].
 070
 Prilagoditve zaradi kreditnega tveganja/odpisi za ugotovljena nova neplačila
 Vsota prilagoditev zaradi kreditnega tveganja in odpisov za izpostavljenosti, ki so bile razvrščene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v trimesečnem obdobju od zadnje predložitve podatkov.
 080
 SISTEM NOTRANJIH BONITETNIH OCEN/VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA ALI SKUPINI (%)
 Enaka opredelitev kot za stolpec 010 predloge CR IRB.
 090
 Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%)
 Enaka opredelitev kot za stolpec 230 predloge CR IRB. Uporabljajo se določbe iz člena 181(1)(h) CRR.
 Podatki se ne poročajo za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev iz člena 153(5).
 100
 Od tega: neplačane
 Z izpostavljenostjo tehtana LGD za izpostavljenosti, ki so bile opredeljene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v skladu s členom 178 CRR.
 105
 Vrednost izpostavljenosti
 Enaka opredelitev kot za stolpec 110 predloge CR IRB.
 110
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UPORABO FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 Enaka opredelitev kot za stolpec 255 predloge CR IRB.
 120
 Od tega: neplačane
 Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti, ki so bile opredeljene kot ‚neplačane izpostavljenosti‘ v skladu s členom 178 CRR.
 125
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UPORABI FAKTORJA ZA PODPORO MSP
 Enaka opredelitev kot za stolpec 260 predloge CR IRB.
 130
 ZNESEK PRIČAKOVANIH IZGUB
 Enaka opredelitev kot za stolpec 280 predloge CR IRB.
 Vrstice
 010
 Enote centralne ravni držav in centralnih bank
 (Člen 147(2)(a) CRR.)
 020
 Institucije
 (Člen 147(2)(b) CRR.)
 030
 Podjetja
 (Vse izpostavljenosti do podjetij v skladu s členom 147(2)(c) CRR.)
 040
 Od tega: Posebni kreditni aranžmaji
 (Člen 147(8)(a) CRR.)
 Podatki se ne poročajo za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev iz člena 153(5).
 050
 Od tega: MSP
 Člen 147(2)(c) CRR.
 060
 Izpostavljenosti na drobno
 Vse izpostavljenosti na drobno v skladu s členom 147(2)(d).
 070
 Izpostavljenosti na drobno – Zavarovano z nepremičnino
 Izpostavljenosti, ki odražajo člen 147(2)(d) CRR in so zavarovane z nepremičnino.
 080
 MSP
 Izpostavljenosti na drobno, ki odražajo člen 147(2)(d) v povezavi s členom 153(3) CRR in so zavarovane z nepremičnino.
 090
 Podjetja, ki niso MSP
 Izpostavljenosti na drobno, ki odražajo člen 147(2)(d) CRR in so zavarovane z nepremičnino.
 100
 Izpostavljenosti na drobno – Kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti
 (Člen 147(2)(d) v povezavi s členom 154(4) CRR.)
 110
 Druge izpostavljenosti na drobno
 Druge izpostavljenosti na drobno v skladu s členom 147(2)(d), ki niso poročane v postavkah 070–100.
 120
 MSP
 Druge izpostavljenosti na drobno, ki odražajo člen 147(2)(d) v povezavi s členom 153(3) CRR.
 130
 Podjetja, ki niso MSP
 Druge izpostavljenosti na drobno odražajo člen 147(2)(d) CRR.
 140
 Lastniški instrumenti
 Izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki odražajo člen 147(2)(e) CRR.
 3.4.3 C 09.03 – Geografska razčlenitev ustreznih kreditnih izpostavljenosti za namene izračuna posamezni instituciji lastnega proticikličnega blažilnika (CR GB 3)
 3.4.3.1 Splošne opombe
 81.
 V skladu s členom 128(7) v povezavi s členom 130 in členom 140(1) direktive o kapitalskih zahtevah je stopnja proticikličnega blažilnika ‚tehtan[o] povprečj[e] stopenj proticikličnega blažilnika, ki se uporabljajo v državah, v katerih so kreditne izpostavljenosti te institucije‘. Tehtano povprečje se izračuna na naslednji način:
 a) števec: skupne kapitalske zahteve za kreditno tveganje, določene v skladu z naslovoma II in IV dela 3 CRR, ki se nanašajo na ustrezne kreditne izpostavljenosti na zadevnem ozemlju;
 b) imenovalec: skupne kapitalske zahteve za kreditno tveganje, ki se nanašajo na ustrezne kreditne izpostavljenosti.
 82.
 Ta razpredelnica se uvaja, da bi pridobili več informacij v zvezi z elementi posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika. Zahtevane informacije se nanašajo na kapitalske zahteve za kreditne izpostavljenosti, izpostavljenosti v listinjenju in izpostavljenosti v trgovalni knjigi, ki so relevantne za izračun posamezni instituciji lastnega proticikličnega kapitalskega blažilnika (CCB) v skladu s členom 140 CRD (ustrezne kreditne izpostavljenosti) in določene v skladu z naslovoma II in IV dela 3 CRR.
 83.
 Informacije se poročajo po posameznih državah. Porazdelitev kapitalskih zahtev za ustrezne kreditne izpostavljenosti po državah bi se morala izvesti v skladu z določbami iz regulativnih tehničnih standardov, ki jih je pripravila EBA, v zvezi z metodo za določitev geografske lokacije ustreznih kreditnih izpostavljenosti (EBA/RTS/2013/15). Prag iz člena 5(a)(4) te uredbe ni pomemben za poročanje o tej razčlenitvi.
 3.4.3.2 Navodila za posamezne pozicije
 Vrstice
 010
 Kapitalske zahteve
 Kapitalske zahteve za ustrezne kreditne izpostavljenosti, izpostavljenosti v trgovalni knjigi in izpostavljenosti v listinjenju v skladu s členom 140(4) CRD in določene v skladu z naslovoma II in IV dela 3 CRR.
 3.5 C 10.01 IN C 10.02 – IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV PO PRISTOPU IRB (CR EQU IRB 1 IN CR EQU IRB 2)
 3.5.1 Splošne opombe
 84.
 Predloga CR EQU IRB zajema dve predlogi: CR EQU IRB 1 zagotavlja splošen pregled izpostavljenosti IRB iz kategorije izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov in različne metode za izračun zneskov skupne izpostavljenosti tveganjem. CR EQU IRB 2 podaja razčlenitev skupnih izpostavljenosti, razvrščenih v bonitetne razrede dolžnikov v okviru pristopa PD/LGD. ‚CR EQU IRB‘ se v nadaljnjih navodilih po potrebi nanaša na predlogo ‚CR EQU IRB 1‘ oziroma ‚CR EQU IRB 2‘.
 85.
 Predloga CR EQU IRB zagotavlja informacije o izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje (člen 92(3)(a) CRR) v skladu z metodo IRB (poglavje 3 naslova II dela 3 CRR) za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov iz člena 147(2)(e) CRR.
 86.
 V skladu s členom 147(6) CRR se naslednje izpostavljenosti dodelijo kategoriji izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov:
 a)
 nedolžniške izpostavljenosti, ki vsebujejo podrejeno terjatev do dela preostalega premoženja izdajatelja, ali
 b)
 dolžniške izpostavljenosti in drugi vrednostni papirji, partnerstva, izvedeni finančni instrumenti ali drugi instrumenti, katerih ekonomska vsebina je podobna izpostavljenostim iz točke (a).
 87.
 Kolektivni naložbeni podjemi, obravnavani v skladu s pristopom enostavnih uteži tveganja iz člena 152 CRR, se poročajo tudi v predlogi CR EQU IRB.
 88.
 V skladu s členom 151(1) CRR institucije predložijo predlogo CR EQU IRB ob uporabi enega od treh pristopov iz člena 155 CRR:
 —
 pristop enostavnih uteži tveganja,
 —
 pristop PD/LGD ali
 —
 pristop na podlagi notranjih modelov.
 Poleg tega institucije, ki uporabljajo pristop IRB, v predlogi CR EQU IRB poročajo tudi zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporablja stalna tveganju prilagojena obravnava (vendar brez izrecne obravnave v skladu s pristopom enostavnih uteži tveganja ali (začasno ali trajno) delno uporabo standardiziranega pristopa za kreditno tveganje (npr. izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporablja utež tveganja 250 % v skladu s členom 48(4) CRR oziroma utež tveganja 370 % v skladu s členom 471(2) CRR)).
 89.
 Naslednje terjatve iz naslova lastniških instrumentov se ne poročajo v predlogi CR EQU IRB:
 —
 izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v trgovalni knjigi (kadar institucije niso izvzete iz izračuna kapitalskih zahtev za pozicije v trgovalni knjigi v skladu s členom 94 CRR),
 —
 izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki so predmet delne uporabe standardiziranega pristopa (člen 150 CRR), med katere spadajo:
 —
 izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporabljajo predhodna pravila, v skladu s členom 495(1) CRR,
 —
 izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov do subjektov, katerih kreditnim obveznostim se dodeli utež tveganja 0 % v skladu s standardiziranim pristopom, vključno z javno financiranimi subjekti, katerim se lahko dodeli utež tveganja 0 % (člen 150(1)(g) CRR),
 —
 izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, nastale na podlagi zakonsko določenih programov za spodbujanje posebnih gospodarskih sektorjev, ki institucijam zagotavljajo znatne subvencije za naložbe in zahtevajo določeno obliko vladnega nadzora in omejitev za naložbe v lastniške instrumente (člen 150 (1)(h) CRR),
 —
 izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov do družb za pomožne storitve, katerih zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti je mogoče izračunati v skladu z obravnavo ‚drugih sredstev iz naslova nekreditnih obveznosti‘ (v skladu s členom 155(1) CRR),
 —
 terjatve iz naslova lastniških instrumentov, odbite od kapitala, v skladu s členoma 46 in 48 CRR.
 3.5.2 Navodila za posamezne pozicije (uporabljajo se za CR EQU IRB 1 in CR EQU IRB 2)
 Stolpci
 005
 BONITETNI RAZRED DOLŽNIKA (IDENTIFIKATOR VRSTICE)
 Bonitetni razred dolžnika je identifikator vrstice in je enoten za vsako vrstico v tabeli. Sledi številčnemu zaporedju 1, 2, 3 itd.
 010
 SISTEM NOTRANJIH BONITETNIH OCEN
 VERJETNOST NEPLAČILA (PD), KI SE DODELI BONITETNEMU RAZREDU DOLŽNIKA (%)
 Institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD, v stolpcu 010 poročajo verjetnost neplačila (PD), izračunano v skladu z določbami iz člena 165(1) CRR.
 Verjetnost neplačila, ki se dodeli bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini, o kateri se poroča, je v skladu z minimalnimi zahtevami iz oddelka 6 poglavja 3 naslova II dela 3 CRR. Za vsak posamezni bonitetni razred ali skupino se poroča verjetnost neplačila, ki se dodeli posameznemu bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini. Vsi poročani parametri tveganja temeljijo na parametrih tveganja, ki se uporabljajo v notranjem bonitetnem sistemu, ki ga odobri zadevni pristojni organ.
 Za vrednosti, ki ustrezajo seštevku bonitetnih razredov dolžnika ali skupin (npr. ‚skupne izpostavljenosti‘), se zagotovi z izpostavljenostjo tehtano povprečje verjetnosti neplačila, ki se dodelijo bonitetnim razredom dolžnika ali skupinam, vključenim v seštevek. Vse izpostavljenosti, vključno z neplačanimi izpostavljenostmi, se upoštevajo za namen izračuna z izpostavljenostjo tehtanega povprečja verjetnosti neplačila. Za izračun z izpostavljenostjo tehtanega povprečja verjetnosti neplačila se za namene tehtanja uporablja vrednost izpostavljenosti ob upoštevanju osebnega kreditnega zavarovanja (stolpec 060).
 020
 ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Institucije v stolpcu 020 poročajo vrednost originalne izpostavljenosti (pred uporabo konverzijskih faktorjev). V skladu z določbami iz člena 167 CRR je vrednost izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov knjigovodska vrednost, ki ostane po upoštevanju posebnih prilagoditev zaradi kreditnega tveganja. Vrednost izpostavljenosti zunajbilančnih postavk iz naslova lastniških instrumentov je njena nominalna vrednost po posebnih prilagoditvah zaradi kreditnega tveganja.
 Institucije v stolpec 020 vključijo tudi zunajbilančne postavke iz Priloge I k CRR, ki so dodeljene kategoriji izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov (npr. ‚neporavnani del vrednostnih papirjev‘).
 Institucije, ki uporabljajo pristop enostavnih uteži tveganja ali pristop PD/LGD (iz člena 165(1)), upoštevajo tudi določbe o pobotu iz člena 155(2) CRR.
 030–040
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST
 OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 JAMSTVA
 KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 Ne glede na pristop, ki se uporablja za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, lahko institucije pripoznajo osebno kreditno zavarovanje, pridobljeno za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov (člen 155(2), (3) in (4) CRR). Institucije, ki uporabljajo pristop enostavnih uteži tveganja ali pristop PD/LGD, v stolpcih 030 in 040 poročajo znesek osebnega kreditnega zavarovanja v obliki jamstev (stolpec 030) ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov (stolpec 040), pripoznan v skladu z metodami iz poglavja 4 naslova II dela 3 CRR.
 050
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST
 ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA
 (–) SKUPAJ ODLIVI
 Institucije v stolpcu 050 poročajo del originalne izpostavljenosti pred uporabo konverzijskih faktorjev v okviru osebnega kreditnega zavarovanja, pripoznanega v skladu z metodami iz poglavja 4 naslova II dela 3 CRR.
 060
 VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI
 Institucije, ki uporabljajo pristop enostavnih uteži tveganja ali pristop PD/LGD, v stolpcu 060 poročajo vrednost izpostavljenosti, pri čemer se upoštevajo učinki zamenjave, ki izhajajo iz osebnega kreditnega zavarovanja (člen 155(2) in (3) ter člen 167 CRR).
 Opozoriti je treba, da je v primeru izpostavljenosti zunajbilančnih postavk iz naslova lastniških instrumentov vrednost izpostavljenosti nominalna vrednost po posebnih prilagoditvah zaradi kreditnega tveganja (člen 167 CRR).
 070
 Z IZPOSTAVLJENOSTJO TEHTANO POVPREČJE LGD (%)
 Institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD, v stolpcu 070 predloge CR EQU IRB 2 poročajo z izpostavljenostjo tehtano povprečje LGD, ki se dodeli bonitetnim razredom dolžnikov ali skupinam izpostavljenosti, vključenim v seštevek; to velja tudi za vrstico 020 predloge CR EQU IRB. Vrednost izpostavljenosti, pri kateri se upošteva osebno kreditno zavarovanje (stolpec 060), se uporablja za izračun z izpostavljenostjo tehtanega povprečja LGD. Institucije upoštevajo določbe iz člena 165(2) CRR.
 080
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI
 Institucije poročajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v stolpcu 080, izračunane v skladu z določbami iz člena 155 CRR.
 Kadar institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD, nimajo dovolj informacij za uporabo opredelitve neplačila iz člena 178 CRR, se pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti (člen 155(3) CRR) za uteži tveganja uporabi faktor povečanja 1,5.
 Ob upoštevanju vhodnega parametra M (zapadlost) za funkcijo uteži tveganja je zapadlost, ki se dodeli izpostavljenostim iz naslova lastniških instrumentov, enaka petim letom (člen 165(3) CRR).
 090
 POJASNJEVALNA POSTAVKA: ZNESEK PRIČAKOVANE IZGUBE
 Institucije v stolpcu 090 poročajo znesek pričakovane izgube za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, izračunane v skladu s členom 158(4), (7), (8) in (9) CRR.
 90.
 V skladu s členom 155 CRR lahko institucije uporabijo različne pristope (pristop enostavnih uteži tveganja, pristop PD/LGD ali pristop na podlagi notranjih modelov) za različne portfelje, kadar te različne pristope uporabljajo za notranje namene. Institucije v predlogi CR EQU IRB 1 poročajo tudi zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporablja stalna tveganju prilagojena obravnava (vendar brez izrecne obravnave v skladu s pristopom enostavnih uteži tveganja ali (začasno ali trajno) delno uporabo standardiziranega pristopa za kreditno tveganje).
 Vrstice
 CR EQU IRB 1 – vrstica 020
 PRISTOP PD/LGD: SKUPAJ
 Institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD (člen 155(3) CRR), poročajo zahtevane informacije v vrstici 020 predloge CR EQU IRB 1.
 CR EQU IRB 1 – vrstice 050–090
 PRISTOP ENOSTAVNIH UTEŽI TVEGANJA: SKUPAJ
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI V OKVIRU PRISTOPA ENOSTAVNIH UTEŽI TVEGANJA GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA:
 Institucije, ki uporabljajo pristop enostavnih uteži tveganja (člen 155(2) CRR), poročajo zahtevane informacije glede na značilnosti osnovnih izpostavljenosti v vrsticah 050–090.
 CR EQU IRB 1 – vrstica 100
 PRISTOP NA PODLAGI NOTRANJIH MODELOV
 Institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih modelov (člen 155(4) CRR), poročajo zahtevane informacije v vrstici 100.
 CR EQU IRB 1 – vrstica 110
 IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV, ZA KATERE SE UPORABI UTEŽ TVEGANJA
 Institucije, ki uporabljajo pristop IRB, poročajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, za katere se uporablja stalna tveganju prilagojena obravnava (vendar brez izrecne obravnave v skladu s pristopom enostavnih uteži tveganja ali (začasno ali trajno) delno uporabo standardiziranega pristopa za kreditno tveganje). Na primer:
 —
 znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicij v lastniških instrumentih v subjektih finančnega sektorja, obravnavan v skladu s členom 48(4) CRR, in
 —
 pozicije v lastniških instrumentih, prilagojene tveganju s 370 % v skladu s členom 471(2) CRR,
 se poročajo v vrstici 110.
 CR EQU IRB 2
 RAZČLENITEV SKUPNEGA ZNESKA IZPOSTAVLJENOSTI V OKVIRU PRISTOPA PD/LGD GLEDE NA BONITETNE RAZREDE DOLŽNIKOV:
 Institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD (člen 155(3) CRR), poročajo zahtevane informacije v predlogi CR EQU IRB 2.
 Kadar institucije, ki uporabljajo pristop PD/LGD, uporabljajo edinstven bonitetni sistem ali lahko poročajo v skladu z notranjo skupno bonitetno lestvico, v predlogi CR EQU IRB 2 poročajo bonitetne ocene ali skupine, povezane s tem edinstvenim bonitetnim sistemom/skupno bonitetno lestvico. V vseh drugih primerih se različni bonitetni sistemi združijo in navedejo v skladu z naslednjimi merili: bonitetni razredi dolžnika ali skupine različnih bonitetnih sistemov se združijo in navedejo od nižje verjetnosti neplačila, dodeljene vsakemu bonitetnemu razredu dolžnika ali skupini, do višje.
 3.6 C 11.00 – TVEGANJE PORAVNAVE/IZROČITVE (CR SETT)
 3.6.1 Splošne opombe
 91.
 V tej predlogi se navedejo informacije glede poslov iz trgovalne in netrgovalne knjige, ki še niso poravnani po datumih zapadlosti, ter njihovih ustreznih kapitalskih zahtevah za tveganje v skladu s členom 92(3)(c)(ii) in členom 378 CRR.
 92.
 Institucije v predlogi CR SETT sporočajo informacije o tveganju poravnave/izročitve v povezavi z dolžniškimi instrumenti, lastniškimi instrumenti, tujimi valutami in blagom v njihovi trgovalni ali netrgovalni knjigi.
 93.
 V skladu s členom 378 CRR repo posli ter posoja in izposoja vrednostnih papirjev ali blaga v zvezi z dolžniškimi instrumenti, lastniškimi instrumenti, tujimi valutami in blagom niso predmet tveganja poravnave/izročitve. Vendar je treba opozoriti, da so izvedeni finančni instrumenti in posli z dolgim rokom poravnave, ki še niso poravnani po datumih zapadlosti, kljub temu predmet kapitalskih zahtev za tveganje poravnave/izročitve v skladu s členom 378 CRR.
 94.
 V primeru neporavnanih poslov po datumu zapadlosti institucije izračunajo razliko v ceni, ki so ji izpostavljene. To je razlika med dogovorjeno ceno poravnave za zadevni dolžniški instrument, instrument, tujo valuto ali blago in njihovo trenutno tržno vrednostjo, kadar bi lahko razlika lahko pomenila izgubo za institucijo.
 95.
 Institucije to razliko pomnožijo z ustreznim faktorjem iz razpredelnice 1 člena 378 CRR, da se določijo ustrezne kapitalske zahteve.
 96.
 V skladu s členom 92(4)(b) se kapitalske zahteve za tveganje poravnave/izročitve pomnožijo z 12,5, da se izračuna znesek izpostavljenosti tveganjem.
 97.
 Upoštevati je treba, da kapitalske zahteve za proste izročitve iz člena 379 CRR ne spadajo v obseg predloge CR SETT in se poročajo v predlogah za kreditno tveganje (CR SA, CR IRB).
 3.6.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010
 NEPORAVNANI POSLI PO CENI PORAVNAVE
 V skladu s členom 378 CRR institucije v stolpcu 010 poročajo neporavnane posle po datumu njihove zapadlosti po ustreznih dogovorjenih cenah poravnave.
 Vsi neporavnani posli se vključijo v stolpec 010, ne glede na to, ali imajo po zapadlem datumu zapadlosti dobiček ali izgubo.
 020
 IZPOSTAVLJENOST RAZLIKI V CENI ZARADI NEPORAVNANIH POSLOV
 V skladu s členom 378 CRR institucije v stolpcu 020 poročajo razliko v ceni med dogovorjeno ceno poravnave in trenutno tržno vrednostjo za zadevni dolžniški instrument, lastniški instrument, tujo valuto ali blago, kadar bi razlika lahko pomenila izgubo za institucijo.
 V stolpcu 020 se poročajo le neporavnani posli z izgubo po zapadlem datumu zapadlosti.
 030
 KAPITALSKE ZAHTEVE
 Institucije v stolpcu 030 poročajo kapitalske zahteve, izračunane v skladu s členom 378 CRR.
 040
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM PORAVNAVE
 V skladu s členom 92(4)(b) CRR institucije pomnožijo svoje kapitalske zahteve iz stolpca 030 z 12,5, da izračunajo znesek izpostavljenosti tveganjem poravnave.
 Vrstice
 010
 Skupaj neporavnani posli v netrgovalni knjigi
 Institucije v vrstici 010 poročajo združene informacije v zvezi s tveganjem poravnave/izročitve za pozicije iz netrgovalne knjige (v skladu s členom 92(3)(c)(ii) in členom 378 CRR).
 Institucije v vrstici 010/010 poročajo združeno vsoto neporavnanih poslov po datumu njihove zapadlosti po ustreznih dogovorjenih cenah poravnave.
 Institucije v vrstici 010/020 poročajo združene informacije za izpostavljenost razliki v ceni zaradi neporavnanih poslov z izgubo.
 Institucije v vrstici 010/030 poročajo združene kapitalske zahteve, pridobljene iz seštevka kapitalskih zahtev za neporavnane posle z množenjem ‚razlike v ceni‘ iz stolpca 020 z ustreznim faktorjem, ki temelji na številu delovnih dni po zapadlem datumu poravnave (kategorije iz razpredelnice 1 člena 378 CRR).
 020 do 060
 Posli, neporavnani do 4 dni (faktor 0 %)
 Posli, neporavnani med 5 in 15 dni (faktor 8 %)
 Posli, neporavnani med 16 in 30 dni (faktor 50 %)
 Posli, neporavnani med 31 in 45 dni (faktor 75 %)
 Posli, neporavnani 46 dni ali več (faktor 100 %)
 Institucije poročajo informacije v zvezi s tveganjem poravnave/izročitve za pozicije iz netrgovalne knjige v skladu s kategorijami iz razpredelnice 1 člena 378 CRR v vrsticah 020 do 060.
 Za posle, neporavnane manj kot pet delovnih dni po zapadlem datumu poravnave, se ne zahtevajo kapitalske zahteve za tveganje poravnave/izročitve.
 070
 Skupaj neporavnani posli v trgovalni knjigi
 Institucije v vrstici 070 poročajo združene informacije v zvezi s tveganjem poravnave/izročitve za pozicije iz trgovalne knjige (v skladu s členom 92(3)(c)(ii) in členom 378 CRR).
 Institucije v vrstici 070/010 poročajo združeno vsoto neporavnanih poslov po datumu njihove zapadlosti po ustreznih dogovorjenih cenah poravnave.
 Institucije v vrstici 070/020 poročajo združene informacije za izpostavljenost razliki v ceni zaradi neporavnanih poslov z izgubo.
 Institucije v vrstici 070/030 poročajo združene kapitalske zahteve, pridobljene iz seštevka kapitalskih zahtev za neporavnane posle z množenjem ‚razlike v ceni‘ iz stolpca 020 z ustreznim faktorjem, ki temelji na številu delovnih dni po zapadlem datumu poravnave (kategorije iz razpredelnice 1 člena 378 CRR).
 080 do 120
 Posli, neporavnani do 4 dni (faktor 0 %)
 Posli, neporavnani med 5 in 15 dni (faktor 8 %)
 Posli, neporavnani med 16 in 30 dni (faktor 50 %)
 Posli, neporavnani med 31 in 45 dni (faktor 75 %)
 Posli, neporavnani 46 dni ali več (faktor 100 %)
 Institucije poročajo informacije v zvezi s tveganjem poravnave/izročitve za pozicije iz trgovalne knjige v skladu s kategorijami iz razpredelnice 1 člena 378 CRR v vrsticah 080 do 120.
 Za posle, neporavnane manj kot pet delovnih dni po zapadlem datumu poravnave, se ne zahtevajo kapitalske zahteve za tveganje poravnave/izročitve.
 3.7 C 12.00 – KREDITNO TVEGANJE: LISTINJENJA – STANDARDIZIRANI PRISTOP H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SEC SA)
 3.7.1 Splošne opombe
 98.
 V tej predlogi je treba sporočiti informacije za vsa listinjenja, za katera se pripozna prenos pomembnih tveganj in v katerih je institucija poročevalka vključena v listinjenje, obravnavano po standardiziranem pristopu. Informacije, ki jih je treba sporočiti, so odvisne od vloge institucije pri listinjenju. Posebne poročevalske postavke se kot take uporabljajo za originatorje, sponzorje in investitorje.
 99.
 V predlogi CR SEC SA se zberejo skupne informacije o tradicionalnih in sintetičnih listinjenjih v netrgovalni knjigi, kot je opredeljeno v členu 242(10) in (11) CRR.
 3.7.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010
 SKUPAJ ZNESEK PRVOTNIH IZPOSTAVLJENOSTI V LISTINJENJU
 Institucije v vlogi originatorja morajo sporočiti neporavnani znesek na datum poročanja vseh trenutnih izpostavljenosti v listinjenju, ki izvirajo iz posla listinjenja, ne glede na to, kdo je imetnik pozicij. Poročajo se bilančne izpostavljenosti v listinjenju (npr. obveznice, podrejeni dolgovi) ter zunajbilančne izpostavljenosti in izvedeni finančni instrumenti (npr. podrejene kreditne linije, okvirni likvidnostni krediti, zamenjave obrestnih mer, kreditne zamenjave itd.), ki izvirajo iz listinjenja.
 V primeru tradicionalnih listinjenj, pri katerih originator nima v lasti nobene pozicije, originator tega listinjenja ne upošteva v poročanju v predlogah CR SEC SA ali CR SEC IRB. Za ta namen pozicije v listinjenju, ki jih ima v lasti originator, vsebujejo določbe o predčasnem odplačilu v listinjenju obnavljajočih se izpostavljenosti, kot je opredeljeno v členu 242(12) CRR.
 020–040
 SINTETIČNA LISTINJENJA: KREDITNO ZAVAROVANJE ZA LISTINJENE IZPOSTAVLJENOSTI
 V skladu z določbami členov 249 in 250 CRR je kreditno zavarovanje za listinjene izpostavljenosti tako, kot da neusklajenosti zapadlosti ne bi bilo.
 020
 (–) STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE (CVA)
 Podroben postopek za izračun nestanovitnosti prilagojene vrednosti zavarovanja s premoženjem (CVA), ki naj bi se sporočila v tem stolpcu, je opisan v členu 223(2) CRR.
 030
 (–) SKUPAJ ODLIVI: PRILAGOJENE VREDNOSTI OSEBNEGA KREDITNEGA ZAVAROVANJA (G*)
 Ob upoštevanju splošnega pravila za ‚prilive‘ in ‚odlive‘ so zneski, sporočeni v tem stolpcu, prikazani kot ‚prilivi‘ v ustrezni predlogi za kreditno tveganje (CR SA ali CR IRB) in kategoriji izpostavljenosti, ustrezni za dajalca zavarovanja (tj. tretja oseba, na katero se tranša prenese z osebnim kreditnim zavarovanjem).
 Postopek za izračun za valutno tveganje prilagojenega nominalnega zneska kreditnega zavarovanja (G*) je opisan v členu 233(3) CRR.
 040
 ZADRŽAN ALI ZAČASNO PRODAN HIPOTETIČNI ZNESEK KREDITNEGA ZAVAROVANJA
 Vse tranše, ki so bile zadržane ali odkupljene, npr. zadržane pozicije prve izgube, se poročajo v nominalnem znesku.
 Učinek nadzorniških odbitkov v kreditnem zavarovanju se ne upošteva pri izračunu zadržanega ali začasno prodanega zneska kreditnega zavarovanja.
 050
 POZICIJE V LISTINJENJU: ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Pozicije v listinjenju, ki jih ima v lasti institucija poročevalka, izračunane v skladu s členom 246(1)(a), (c) in (e) ter (2) CRR, pri čemer se ne uporabljajo kreditni konverzijski faktorji ter kakršne koli prilagoditve za kreditno tveganje in rezervacije za kreditno tveganje. Pobot zadeva le večstranske pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, zagotovljene istemu subjektu s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE), pri čemer jih krije ustrezna pogodba o pobotu.
 Prilagoditve vrednosti in rezervacije, ki se poročajo v tem stolpcu, se nanašajo le na pozicije v listinjenju. Prilagoditve vrednosti listinjenih pozicij niso upoštevane.
 V primeru klavzul o predčasnem odplačilu morajo institucije opredeliti znesek ‚udeležbe originatorja‘, kot je opredeljeno v členu 256(2) CRR.
 Pri sintetičnih listinjenjih so pozicije, ki jih ima v lasti originator v obliki bilančnih postavk in/ali udeležbe investitorja (predčasno odplačilo), rezultat združitve stolpcev 010 do 040.
 060
 (–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE
 Prilagoditve vrednosti in rezervacije (člen 159 CRR) za kreditne izgube, nastale v skladu z računovodskim okvirom, katerega predmet je subjekt, ki poroča. Prilagoditve vrednosti zajemajo vse zneske, pripoznane v poslovnem izidu za kreditne izgube finančnih sredstev od njihovega začetnega pripoznanja v bilanci stanja (vključno z izgubami zaradi kreditnega tveganja finančnih sredstev, izmerjenimi po pošteni vrednosti, ki se ne odštejejo od vrednosti izpostavljenosti), z diskonti za izpostavljenosti, ki so bile v skladu s členom 166(1) CRR odkupljene v stanju neplačila. Rezervacije vključujejo nabrane zneske kreditnih izgub v zunajbilančnih postavkah.
 070
 IZPOSTAVLJENOSTI Z ODŠTETIMI PRILAGODITVAMI VREDNOSTI IN REZERVACIJAMI
 Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246(1) in (2) CRR, pri čemer se ne uporabljajo konverzijski faktorji.
 Ta informacija se nanaša na stolpec 040 predloge CR SA Total.
 080–110
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST
 Člen 4(57) in poglavje 4 naslova II dela 3 CRR.
 V tem sklopu stolpcev se zbirajo informacije o tehnikah za zmanjševanje kreditnega tveganja, s katerimi se zmanjšuje kreditno tveganje izpostavljenosti prek zamenjave izpostavljenosti (kot je opredeljeno spodaj za Prilive in Odlive).
 Glej navodila za predlogo CR SA (Sporočanje tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave).
 080
 (–) OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE: PRILAGOJENE VREDNOSTI (GA)
 Osebno kreditno zavarovanje je opredeljeno v členu 4(59) in regulirano v členu 235 CRR.
 Glej navodila za predlogo CR SA (Sporočanje tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave).
 090
 (–) STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 Stvarno kreditno zavarovanje je opredeljeno v členu 4(58) ter regulirano v členih 195, 197 in 200 CRR.
 Kreditni zapisi in bilančni pobot v skladu s členi 218 do 236 CRR se obravnavajo kot zavarovanje z denarnimi sredstvi.
 Glej navodila za predlogo CR SA (Sporočanje tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja z učinkom zamenjave).
 100–110
 ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA
 Poročajo se tudi prilivi in odlivi v okviru iste kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi v okviru uteži tveganja ali bonitetnih razredov dolžnika.
 100
 (–) SKUPAJ ODLIVI
 Člena 222(3) ter 235(1) in (2).
 Odlivi ustrezajo kritemu delu ‚Izpostavljenosti z odštetimi prilagoditvami vrednosti in rezervacijami‘, ki se odbije od kategorije izpostavljenosti dolžnika in po potrebi od uteži tveganja ali bonitetnega razreda dolžnika ter nato razvrsti v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja in po potrebi v utež tveganja ali bonitetni razred dolžnika.
 Ta znesek se obravnava kot priliv v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja, po potrebi pa tudi v uteži tveganja ali bonitetne razrede dolžnika.
 Ta informacija se nanaša na stolpec 090 [(–) Skupaj odlivi] predloge CR SA Total.
 110
 SKUPAJ PRILIVI
 Pozicije v listinjenju, ki so dolžniški vrednostni papirji in primerno zavarovanje s finančnim premoženjem v skladu s členom 197(1) CRR ter kadar se uporablja enostavna metoda za zavarovanje s finančnim premoženjem, se v tem stolpcu poročajo kot prilivi.
 Ta informacija se nanaša na stolpec 100 [Skupaj prilivi] predloge CR SA Total.
 120
 NETO IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Izpostavljenost, ki se dodeli v ustrezno utež tveganja in kategorijo izpostavljenosti po upoštevanju odlivov in prilivov zaradi ‚Tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja (CRM) z učinki zamenjave na izpostavljenost‘.
 Ta informacija se nanaša na stolpec 110 predloge CR SA Total.
 130
 (–) TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI: PRILAGOJENA VREDNOST METODE ZA IZRAČUN UČINKOV ZAVAROVANJA S FINANČNIM PREMOŽENJEM PRI STVARNEM KREDITNEM ZAVAROVANJU (CVAM)
 Ta postavka zajema tudi kreditne zapise (člen 218 CRR).
 Ta informacija se nanaša na stolpca 120 in 130 predloge CR SA Total.
 140
 POPOLNOMA PRILAGOJENA VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI (E*)
 Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246 CRR, pri katerih se torej ne uporabljajo konverzijske vrednosti iz člena 246(1)(c) CRR.
 Ta informacija se nanaša na stolpec 150 predloge CR SA Total.
 150–180
 RAZČLENITEV POPOLNOMA PRILAGOJENE VREDNOSTI IZPOSTAVLJENOSTI (E*) ZUNAJBILANČNIH POSTAVK GLEDE NA KONVERZIJSKE FAKTORJE
 Člen 246(1)(c) CRR določa, da je vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju enaka njeni nominalni vrednosti, pomnoženi s konverzijskim faktorjem. Konverzijska vrednost znaša 100 %, če v CRR ni določeno drugače.
 Glej stolpce 160 do 190 predloge CR SA Total.
 Za namene poročanja se polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti (E*) poročajo v skladu z naslednjimi štirimi medsebojno izključujočimi se intervali konverzijskih faktorjev: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] in [50 %, 100 %].
 190
 VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI
 Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246 CRR.
 Ta informacija se nanaša na stolpec 200 predloge CR SA Total.
 200
 (–) VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI, ODBITA OD KAPITALA
 Člen 258 CRR določa, da lahko institucije v primeru pozicije v listinjenju, kateri je dodeljena utež tveganja 1 250 %, odbijejo vrednost izpostavljenosti pozicije od kapitala namesto vključitve te pozicije v svoje izračune zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti.
 210
 VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERO SE UPORABI UTEŽ TVEGANJA
 Vrednost izpostavljenosti, od katere se odšteje vrednost izpostavljenosti, odbita od kapitala.
 220–320
 RAZČLENITEV VREDNOSTI IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERO SE UPORABI UTEŽ TVEGANJA
 220–260
 OCENJENE
 V členu 242(8) CRR so opredeljene ocenjene pozicije.
 Vrednosti izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja, so razčlenjene glede na stopnje kreditne kakovosti (CQS), kot se predvideva za standardizirani pristop v členu 251 (razpredelnica 1) CRR.
 270
 1 250 % (NEOCENJENE)
 V členu 242(7) CRR so opredeljene neocenjene pozicije.
 280
 VPOGLED
 Člena 253 in 254 ter člen 256(5) CRR.
 Stolpci z vpogledom zajemajo vse primere neocenjenih izpostavljenosti, kadar se utež tveganja pridobi na podlagi osnovnega portfelja izpostavljenosti (povprečna utež tveganja skupine, najvišja utež tveganja skupine ali uporaba razmerja koncentracije).
 290
 VPOGLED – OD TEGA: DRUGA IZGUBA V PROGRAMU ABCP
 Vrednost izpostavljenosti, ki je predmet obravnave pozicij v listinjenju v tranši druge izgube ali boljši tranši v programu ABCP, je opredeljena v členu 254 CRR.
 V členu 242(9) CRR je opredeljen program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem (ABCP).
 300
 VPOGLED – OD TEGA: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA (%)
 Predloži se z vrednostjo izpostavljenosti tehtano povprečje uteži tveganja.
 310
 PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA (IAA)
 Člena 109(1) in 259(3) CRR Vrednost izpostavljenosti pozicij v listinjenju v okviru pristopa notranjega ocenjevanja.
 320
 PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA (%)
 Predloži se z vrednostjo izpostavljenosti tehtano povprečje uteži tveganja.
 330
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI
 Skupni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunan v skladu z oddelkom 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR, pred prilagoditvami zaradi neusklajenosti zapadlosti ali kršitve določb glede skrbnega pregleda in brez kakršnega koli zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ustreza izpostavljenostim, prerazvrščenim v drugo predlogo prek odlivov.
 340
 OD TEGA: SINTETIČNA LISTINJENJA
 Pri sintetičnih listinjenjih se pri znesku, ki se sporoči v tem stolpcu, ne upošteva morebitna neusklajenost zapadlosti.
 350
 SPLOŠNI UČINEK (PRILAGODITEV) ZARADI KRŠITVE DOLOČB GLEDE SKRBNEGA PREGLEDA
 Člena 14(2) in 406(2) ter člen 407 CRR zahtevajo, da države članice, kadar institucija ne izpolnjuje določenih zahtev iz členov 405, 406 ali 409 CRR, zagotovijo, da pristojni organi odredijo sorazmerno dodatno utež tveganja, ki znaša najmanj 250 % uteži tveganja (z zgornjo mejo 1 250 %), ki se sicer uporablja za zadevne pozicije v listinjenju iz oddelka 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR. Takšna dodatna utež se lahko odredi za institucije investitorke, pa tudi za originatorje, sponzorje in prvotne kreditodajalce.
 360
 PRILAGODITEV ZNESKOV TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI NEUSKLAJENOSTI ZAPADLOSTI
 Za neusklajenosti zapadlosti v sintetičnih listinjenjih se vključi RW* – RW(SP), kot je opredeljeno v členu 250 CRR, razen v primeru tranš, ki so predmet tehtanja z utežjo tveganja 1 250 %, kadar je znesek, ki se sporoči, nič. Upoštevati je treba da RW(SP) ne zajema le zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, sporočenih v stolpcu 330, ampak tudi zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ustrezajo izpostavljenostim, prerazvrščenim v druge predloge prek odlivov.
 370–380
 SKUPAJ ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI: PRED UVEDBO OMEJITVE/PO UVEDBI OMEJITVE
 Skupni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunan v skladu z oddelkom 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR, pred (stolpec 370)/po (stolpec 380) uporabi omejitev iz člena 252 – listinjenje postavk, ki so trenutno neplačane ali povezane s postavkami z zelo visokim tveganjem, ali člena 256(4) – dodatne kapitalske zahteve za listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti z določbami o predčasnem odplačilu iz CRR.
 390
 POJASNJEVALNA POSTAVKA: ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI, KI USTREZA ODLIVOM IZ LISTINJENJA V OKVIRU STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA K DRUGIM RAZREDOM IZPOSTAVLJENOSTI
 Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki izhaja iz izpostavljenosti, prerazvrščenih k ponudniku instrumentov za zmanjševanje tveganja in posledično vštetih v ustrezno predlogo, ki so upoštevane pri izračunu omejitve za pozicije v listinjenju.
 100.
 Predloga CR SEC SA je razdeljena na tri glavne sklope vrstic, v katerih se zbirajo podatki o prvotnih/sponzoriranih/zadržanih ali kupljenih izpostavljenostih po originatorjih, investitorjih in sponzorjih. Informacije za vsako izpostavljenost so razčlenjene po bilančnih postavkah in zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih ter po listinjenjih in relistinjenjih.
 101.
 Skupne izpostavljenosti (na datum poročanja) so razčlenjene tudi glede na stopnje kreditne kakovosti, ki se uporabljajo ob nastanku (zadnji sklop vrstic). Te informacije poročajo tudi originatorji, sponzorji in investitorji.
 Vrstice
 010
 SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 Skupni znesek izpostavljenosti se nanaša na skupni znesek neporavnanih listinjenj. V tej vrstici so povzete vse informacije, ki jih poročajo originatorji, sponzorji in investitorji v poznejših vrsticah.
 020
 OD TEGA: RELISTINJENJA
 Skupni znesek neporavnanih relistinjenj v skladu z opredelitvama iz člena 4(1)(63) in (64) CRR.
 030
 ORIGINATOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih postavkah in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih in predčasnem odplačilu pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo originatorja, kot je opredeljeno v členu 4(1)(13) CRR.
 040–060
 BILANČNE POSTAVKE
 Člen 246(1)(a) CRR določa, da je za institucije, ki zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v okviru standardiziranega pristopa, vrednost izpostavljenosti bilančne pozicije v listinjenju enaka njeni knjigovodski vrednosti, preostali po upoštevanju posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja.
 Bilančne postavke so razčlenjene po listinjenjih (vrstica 050) in relistinjenjih (vrstica 060).
 070–090
 ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 V teh vrsticah se zbirajo informacije o zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, ki so predmet konverzijskega faktorja v okviru listinjenja. Vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju je enaka njeni nominalni vrednosti, zmanjšani za morebitne posebne prilagoditve zaradi kreditnega tveganja v zvezi s to pozicijo v listinjenju, pomnoženi s konverzijsko vrednostjo 100 %, če ni določeno drugače.
 Vrednost izpostavljenosti kreditnega tveganja nasprotne stranke pri izvedenem finančnem instrumentu iz Priloge II k CRR se določi v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR.
 Institucije za okvirne likvidnostne kredite, kreditne aranžmaje in serviserske denarne predujme institucije poročajo nečrpani znesek.
 Za obrestne in valutne zamenjave poročajo vrednost izpostavljenosti (v skladu s členom 246(1) CRR), kot je opredeljeno v predlogi CR SA Total.
 Zunajbilančne postavke in izvedeni finančni instrumenti so razčlenjeni po listinjenjih (vrstica 080) in relistinjenjih (vrstica 090), tako kot v razpredelnici 1 člena 251 CRR.
 100
 PREDČASNO ODPLAČILO
 Ta vrstica se nanaša le na originatorje z listinjenji obnavljajočih se izpostavljenosti, ki vključujejo določbe o predčasnem odplačilu, kot je navedeno v členu 242(13) in (14) CRR.
 110
 INVESTITOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo investitorja.
 CRR ne vsebuje izrecne opredelitve investitorja. Zato se v tem okviru razume kot institucija, ki ima pozicijo v listinjenju v poslu listinjenja, pri katerem ni originator ali sponzor.
 120–140
 BILANČNE POSTAVKE
 Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji in relistinjenji kot za bilančne postavke za originatorje.
 150–170
 ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji in relistinjenji kot za zunajbilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje.
 180
 SPONZOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo sponzorja, kot je opredeljeno v členu 4(14) CRR. Če sponzor listini tudi lastna sredstva, v vrsticah originatorja navede informacije glede lastnih listinjenih sredstev.
 190–210
 BILANČNE POSTAVKE
 Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji in relistinjenji kot za bilančne postavke za originatorje.
 220–240
 ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji in relistinjenji kot za zunajbilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje.
 250–290
 RAZČLENITEV NEPORAVNANIH POZICIJ GLEDE NA STOPNJO KREDITNE KAKOVOSTI (CQS) OB NASTANKU
 V teh vrsticah se zbirajo informacije o neporavnanih pozicijah (na datum poročanja) glede na stopnje kreditne kakovosti (kot se predvideva za standardizirani pristop v členu 251 (razpredelnica 1 CRR), ki se uporabljajo na datum izvedbe (nastanek). Če te informacije niso na voljo, se poročajo najzgodnejši razpoložljivi podatki, enakovredni CQS.
 Te vrstice se poročajo le za stolpce 190 do 270 ter stolpca 330 in 340.
 3.8 C 13.00 – KREDITNO TVEGANJE – LISTINJENJA: PRISTOP IRB H KAPITALSKIM ZAHTEVAM (CR SEC IRB)
 3.8.1 Splošne opombe
 102.
 Informacije v tej predlogi se zahtevajo za vsa listinjenja, za katera se prizna prenos pomembnih tveganj in v katerih je institucija poročevalka vključena v listinjenje, obravnavano v okviru pristopa IRB.
 103.
 Informacije, ki jih je treba sporočiti, so odvisne od vloge institucije pri listinjenju. Posebne poročevalske postavke se kot take uporabljajo za originatorje, sponzorje in investitorje.
 104.
 Predloga CR SEC IRB ima enak obseg kot CR SEC SA, saj se v njej zbirajo skupne informacije o tradicionalnih in sintetičnih listinjenjih v netrgovalni knjigi.
 3.8.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010
 SKUPAJ ZNESEK PRVOTNIH IZPOSTAVLJENOSTI V LISTINJENJU
 Za vrstico s skupno vrednostjo za bilančne postavke sporočeni znesek v tem stolpcu ustreza neporavnanemu znesku listinjenih izpostavljenosti na datum poročanja.
 Glej stolpec 010 predloge CR SEC SA.
 020–040
 SINTETIČNA LISTINJENJA: KREDITNO ZAVAROVANJE ZA LISTINJENE IZPOSTAVLJENOSTI
 Člena 249 in 250 CRR.
 Neusklajenosti zapadlosti se ne upoštevajo pri prilagojeni vrednosti tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja iz strukture listinjenja.
 020
 (–) STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE (CVA)
 Podroben postopek za izračun nestanovitnosti prilagojene vrednosti zavarovanja s premoženjem (CVA), ki naj bi se sporočila v tem stolpcu, je opisan v členu 223(2) CRR.
 030
 (–) SKUPAJ ODLIVI: PRILAGOJENE VREDNOSTI OSEBNEGA KREDITNEGA ZAVAROVANJA (G*)
 Ob upoštevanju splošnega pravila za ‚prilive‘ in ‚odlive‘ so zneski, sporočeni v stolpcu 030 predloge CR SEC IRB, prikazani kot ‚prilivi‘ v ustrezni predlogi za kreditno tveganje (CR SA ali CR IRB) in kategoriji izpostavljenosti, ustrezni za dajalca zavarovanja (tj. tretja oseba, na katero se tranša prenese z osebnim kreditnim zavarovanjem).
 Postopek za izračun ‚valutnega tveganja‘ – prilagojenega nominalnega zneska kreditnega zavarovanja (G*) je opisan v členu 233(3) uredbe o kreditnih zahtevah.
 040
 ZADRŽAN ALI ZAČASNO PRODAN HIPOTETIČNI ZNESEK KREDITNEGA ZAVAROVANJA
 Vse tranše, ki so bile zadržane ali odkupljene, npr. zadržane pozicije prve izgube, se poročajo v nominalnem znesku.
 Učinek nadzorniških odbitkov v kreditnem zavarovanju se ne upošteva pri izračunu zadržanega ali začasno prodanega zneska kreditnega zavarovanja.
 050
 POZICIJE V LISTINJENJU: ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Pozicije v listinjenju, ki jih ima institucija poročevalka, izračunane v skladu s členom 246(1)(b), (d) in (e) ter (2) CRR, pri čemer se ne uporabljajo kreditni konverzijski faktorji, vključno s prilagoditvami vrednosti in rezervacijami. Pobot zadeva le večstranske pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, zagotovljene istemu subjektu s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE), pri čemer jih krije ustrezna pogodba o pobotu.
 Prilagoditve vrednosti in rezervacije, ki se poročajo v tem stolpcu, se nanašajo le na pozicije v listinjenju. Prilagoditve vrednosti listinjenih pozicij niso upoštevane.
 V primeru klavzul o predčasnem odplačilu morajo institucije opredeliti znesek ‚udeležbe originatorja‘, kot je opredeljeno v členu 256(2) CRR.
 Pri sintetičnih listinjenjih so pozicije, ki jih ima v lasti originator v obliki bilančnih postavk in/ali udeležbe investitorja (predčasno odplačilo), rezultat združitve stolpcev 010 do 040.
 060–090
 TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA (CRM) Z UČINKI ZAMENJAVE NA IZPOSTAVLJENOST
 Glej člen 4(1)(57) in poglavje 4 naslova II dela 3 CRR.
 V tem sklopu stolpcev se zbirajo informacije o tehnikah za zmanjševanje kreditnega tveganja, s katerimi se zmanjšuje kreditno tveganje izpostavljenosti prek zamenjave izpostavljenosti (kot je opredeljeno spodaj za Prilive in Odlive).
 060
 (–) OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE: PRILAGOJENE VREDNOSTI (GA)
 Osebno kreditno zavarovanje je opredeljeno v členu 4(1)(59) CRR.
 V členu 236 CRR je opisan postopek izračuna GA v primeru polnega zavarovanja/delnega zavarovanja – enakovredno.
 Ta informacija se nanaša na stolpca 040 in 050 predloge CR IRB.
 070
 (–) STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE
 Stvarno kreditno zavarovanje je opredeljeno v členu 4(1)(58) CRR.
 Ker se enostavna metoda za zavarovanje s finančnim premoženjem ne uporablja, se v tem stolpcu sporoči le stvarno kreditno zavarovanje v skladu s členom 200 CRR.
 Ta informacija se nanaša na stolpec 060 predloge CR IRB.
 080–090
 ZAMENJAVA IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA
 Poročajo se tudi prilivi in odlivi v okviru iste kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi v okviru uteži tveganja ali bonitetnih razredov dolžnika.
 080
 (–) SKUPAJ ODLIVI
 Člen 236 CRR.
 Odlivi ustrezajo kritemu delu ‚Izpostavljenosti z odštetimi prilagoditvami vrednosti in rezervacijami‘, ki se odbije od kategorije izpostavljenosti dolžnika in po potrebi od uteži tveganja ali bonitetnega razreda dolžnika ter nato razvrsti v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja in po potrebi v utež tveganja ali bonitetni razred dolžnika.
 Ta znesek se obravnava kot priliv v kategorijo izpostavljenosti dajalca zavarovanja, po potrebi pa tudi v uteži tveganja ali bonitetne razrede dolžnika.
 Ta informacija se nanaša na stolpec 070 predloge CR IRB.
 090
 SKUPAJ PRILIVI
 Ta informacija se nanaša na stolpec 080 predloge CR IRB.
 100
 IZPOSTAVLJENOST PO UČINKIH ZAMENJAVE ZARADI ZMANJŠEVANJA KREDITNEGA TVEGANJA PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 Izpostavljenost, ki se dodeli v ustrezno utež tveganja in kategorijo izpostavljenosti po upoštevanju odlivov in prilivov zaradi ‚Tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja (CRM) z učinki zamenjave na izpostavljenost‘.
 Ta informacija se nanaša na stolpec 090 predloge CR IRB.
 110
 (–) TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI: PRILAGOJENA VREDNOST METODE ZA IZRAČUN UČINKOV ZAVAROVANJA S FINANČNIM PREMOŽENJEM PRI STVARNEM KREDITNEM ZAVAROVANJU (CVAM)
 Členi 218 do 222 CRR. Ta postavka zajema tudi kreditne zapise (člen 218 CRR).
 120
 POPOLNOMA PRILAGOJENA VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI (E*)
 Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246 CRR, pri katerih se torej ne uporabljajo konverzijski faktorji iz člena 246(1)(c) CRR.
 130–160
 RAZČLENITEV POPOLNOMA PRILAGOJENE VREDNOSTI IZPOSTAVLJENOSTI (E*) ZUNAJBILANČNIH POSTAVK GLEDE NA KONVERZIJSKE FAKTORJE
 Člen 246(1)(c) CRR določa, da je vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju enaka njeni nominalni vrednosti, pomnoženi s konverzijsko vrednostjo. Konverzijska vrednost znaša 100 %, razen če ni določeno drugače.
 V zvezi s tem je konverzijski faktor opredeljen v členu 4(1)(56) CRR.
 Za namene poročanja se polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti (E*) poročajo v skladu z naslednjimi štirimi medsebojno izključujočimi se intervali konverzijskih faktorjev: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] in [50 %, 100 %].
 170
 VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI
 Pozicije v listinjenju v skladu s členom 246 CRR.
 Ta informacija se nanaša na stolpec 110 predloge CR IRB.
 180
 (–) VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI, ODBITA OD KAPITALA
 Člen 266(3) CRR določa, da lahko institucije namesto vključitve pozicije v listinjenju, za katero se uporablja utež tveganja 1 250 %, v svoje izračune zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, v zvezi s to pozicijo odbijejo vrednost izpostavljenosti pozicije od kapitala.
 190
 VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI, ZA KATERO SE UPORABI UTEŽ TVEGANJA
 200–320
 METODA NA PODLAGI BONITETNIH OCEN (STOPNJE KREDITNE KAKOVOSTI)
 Člen 261 CRR.
 Pozicije v listinjenju IRB s povzeto bonitetno oceno v skladu s členom 259(2) CRR se poročajo kot pozicije z oceno.
 Vrednosti izpostavljenosti, za katere se uporabi utež tveganja, so razčlenjene glede na stopnje kreditne kakovosti (CQS), kot se predvideva za pristop IRB v razpredelnici 4 člena 261(1) CRR.
 330
 METODA NADZORNIŠKE FORMULE
 Za metodo nadzorniške formule (SFM) glej člen 262 CRR.
 Utež tveganja za pozicijo v listinjenju je večja od 7 % ali uteži tveganja, ki se uporabi v skladu s predloženimi formulami.
 340
 METODA NADZORNIŠKE FORMULE: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA
 Zmanjševanje kreditnega tveganja pri pozicijah v listinjenju se lahko pripozna v skladu s členom 264 CRR. V tem primeru institucija določi ‚efektivno utež tveganja‘ pozicije, kadar je bilo prejeto popolno zavarovanje, v skladu z določbami člena 264(2) CRR (efektivna utež tveganja je enakovredna znesku tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije, ki se deli z vrednostjo izpostavljenosti pozicije, nato pa se pomnoži s 100).
 Kadar se za pozicijo uporablja delno zavarovanje, mora institucija uporabiti metodo nadzorniške formule z uporabo ‚T‘, prilagojenega v skladu z določbami člena 264(3) CRR.
 V tem stolpcu se sporoči tehtano povprečje uteži tveganja.
 350
 VPOGLED
 Stolpci z vpogledom zajemajo vse primere neocenjenih izpostavljenosti, kadar se utež tveganja pridobi na podlagi osnovnega portfelja izpostavljenosti (najvišja utež tveganja skupine).
 Člen 263(2) in (3) CRR določa izredno obravnavo, kadar ni mogoče izračunati vrednosti Kirb.
 Nečrpani znesek okvirnih likvidnostnih kreditov se sporoči v okviru ‚Zunajbilančnih postavk in izvedenih finančnih instrumentov‘.
 Dokler bi se za originatorja uporabljala posebna obravnava, kadar ni mogoče izračunati Kirb, bi bil stolpec 350 pravi stolpec za sporočanje obravnave s tehtanjem za vrednost izpostavljenosti okvirnih likvidnostnih kreditov, ki so predmet obravnave iz člena 263 CRR.
 Predčasna odplačila so opisana v členu 256(5) in členu 265 CRR.
 360
 VPOGLED: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA
 Predloži se z vrednostjo izpostavljenosti tehtano povprečje uteži tveganja.
 370
 PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA
 Člen 259(3) in (4) CRR določa ‚pristop notranjega ocenjevanja‘ (IAA) za pozicije v programih ABCP.
 380
 PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA: POVPREČNA UTEŽ TVEGANJA
 V tem stolpcu se sporoči tehtano povprečje uteži tveganja.
 390
 (–) ZMANJŠANJE ZNESKA TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI PRILAGODITEV VREDNOSTI IN REZERVACIJ
 Institucije, ki uporabljajo pristop IRB, ravnajo v skladu s členom 266(1) (uporablja se le za originatorje, kadar izpostavljenost ni odbita od kapitala) in (2) CRR.
 Prilagoditve vrednosti in rezervacije (člen 159 CRR) za kreditne izgube, nastale v skladu z računovodskim okvirom, katerega predmet je subjekt, ki poroča. Prilagoditve vrednosti zajemajo vse zneske, pripoznane v poslovnem izidu za kreditne izgube finančnih sredstev od njihovega začetnega pripoznanja v bilanci stanja (vključno z izgubami zaradi kreditnega tveganja finančnih sredstev, izmerjenimi po pošteni vrednosti, ki se ne odštejejo od vrednosti izpostavljenosti), z diskonti za izpostavljenosti, ki so bile v skladu s členom 166(1) CRR odkupljene v stanju neplačila. Rezervacije vključujejo nabrane zneske kreditnih izgub v zunajbilančnih postavkah.
 400
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI
 Oddelek 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR pred prilagoditvami zaradi neusklajenosti zapadlosti ali kršitve določb glede skrbnega pregleda in brez kakršnega koli zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ustreza izpostavljenostim, prerazvrščenim v drugo predlogo prek odlivov.
 410
 ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI, OD TEGA: SINTETIČNA LISTINJENJA
 Pri sintetičnih listinjenjih z neusklajenostjo zapadlosti se pri znesku, ki se sporoči v tem stolpcu, ne upošteva morebitna neusklajenost zapadlosti.
 420
 SPLOŠNI UČINEK (PRILAGODITEV) ZARADI KRŠITVE DOLOČB GLEDE SKRBNEGA PREGLEDA
 Člena 14(2) in 406(2) ter člen 407 CRR določajo, da države članice, kadar institucija ne izpolnjuje določenih zahtev, zagotovijo, da pristojni organi odredijo sorazmerno dodatno utež tveganja, ki znaša najmanj 250 % uteži tveganja (z zgornjo mejo 1 250 %), ki se sicer uporablja za zadevne pozicije v listinjenju iz oddelka 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR.
 430
 PRILAGODITEV ZNESKA TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZARADI NEUSKLAJENOSTI ZAPADLOSTI
 Za neusklajenosti zapadlosti v sintetičnih listinjenjih se vključi RW* – RW(SP), kot je opredeljeno v členu 250 CRR, razen v primeru tranš, ki so predmet tehtanja z utežjo tveganja 1 250 %, kadar je znesek, ki se sporoči, nič. Upoštevati je treba da RW(SP) ne zajema le zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, sporočenih v stolpcu 400, ampak tudi zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ustrezajo izpostavljenostim, prerazvrščenim v druge predloge prek odlivov.
 V tem stolpcu se poročajo negativne vrednosti.
 440–450
 SKUPAJ ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI: PRED UVEDBO OMEJITVE/PO UVEDBI OMEJITVI
 Skupni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunan v skladu z oddelkom 3 poglavja 5 naslova II dela 3 CRR, pred (stolpec 440)/po (stolpec 450) uporabi omejitev iz člena 260 CRR. Upoštevati je treba tudi člen 265 CRR (dodatne kapitalske zahteve za listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti z določbami o predčasnem odplačilu).
 460
 POJASNJEVALNA POSTAVKA: ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI, KI USTREZA ODLIVOM IZ LISTINJENJA V OKVIRU PRISTOPA IRB K DRUGIM RAZREDOM IZPOSTAVLJENOSTI
 Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki izhaja iz izpostavljenosti, prerazvrščenih k ponudniku instrumentov za zmanjševanje tveganja in posledično vštetih v ustrezno predlogo, ki so upoštevane pri izračunu omejitve za pozicije v listinjenju.
 105.
 Predloga CR SEC IRB je razdeljena na tri glavne sklope vrstic, v katerih se zbirajo podatki o prvotnih/sponzoriranih/zadržanih ali kupljenih izpostavljenostih po originatorjih, investitorjih in sponzorjih. Informacije za vsako izpostavljenost so razčlenjene po bilančnih postavkah in zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih ter po združevanjih listinjenj in relistinjenj v skupine glede na utež tveganja.
 106.
 Skupne izpostavljenosti (na datum poročanja) so razčlenjene tudi glede na stopnje kreditne kakovosti, ki se uporabljajo ob nastanku (zadnji sklop vrstic). Te informacije poročajo tudi originatorji, sponzorji in investitorji.
 Vrstice
 010
 SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 Skupni znesek izpostavljenosti se nanaša na skupni znesek neporavnanih listinjenj. V tej vrstici so povzete vse informacije, ki jih poročajo originatorji, sponzorji in investitorji v poznejših vrsticah.
 020
 OD TEGA: RELISTINJENJA
 Skupni znesek neporavnanih relistinjenj v skladu z opredelitvama iz člena 4(1)(63) in (64) CRR.
 030
 ORIGINATOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih postavkah in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih in predčasnem odplačilu pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo originatorja, kot je opredeljeno v členu 4(1)(13) CRR.
 040–090
 BILANČNE POSTAVKE
 Člen 246(1)(b) CRR določa, da je za institucije, ki zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v okviru pristopa IRB, vrednost izpostavljenosti bilančne pozicije v listinjenju enaka njeni računovodski vrednosti, merjeni brez upoštevanja morebitnih popravkov zaradi kreditnega tveganja.
 Bilančne postavke so razčlenjene po združevanjih listinjenj v skupine glede na utež tveganja (A–B–C) v vrsticah 050–070 in po združevanjih relistinjenj v skupine glede na utež tveganja (D–E) v vrsticah 080–090, kot je navedeno v razpredelnici 4 člena 261(1) CRR.
 100–150
 ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 V teh vrsticah se zbirajo informacije o zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, ki so predmet konverzijskega faktorja v okviru listinjenja. Vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije v listinjenju je enaka njeni nominalni vrednosti, zmanjšani za morebitne posebne prilagoditve zaradi kreditnega tveganja v zvezi s to pozicijo v listinjenju, pomnoženi s konverzijskim faktorjem 100 %, če ni določeno drugače.
 Zunajbilančne pozicije v listinjenju, ki izhajajo iz izvedenega finančnega instrumenta iz Priloge II k CRR, se določijo v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR. Vrednost izpostavljenosti kreditnega tveganja nasprotne stranke pri izvedenem finančnem instrumentu iz Priloge II k CRR se določi v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR.
 Institucije za okvirne likvidnostne kredite, kreditne obveznosti in serviserske denarne predujme institucije poročajo nečrpani znesek.
 Za obrestno mero in valutne zamenjave poročajo vrednost izpostavljenosti (v skladu s členom 246(1) CRR), kot je opredeljeno v predlogi CR SA Total.
 Zunajbilančne postavke so razčlenjene po združevanjih listinjenj v skupine glede na utež tveganja (A–B–C) v vrsticah 110–130 in po združevanjih relistinjenj v skupine glede na utež tveganja (D–E) v vrsticah 140–150, kot je navedeno v razpredelnici 4 člena 261(1) CRR.
 160
 PREDČASNO ODPLAČILO
 Ta vrstica se nanaša le na originatorje z listinjenji obnavljajočih se izpostavljenosti, ki vključujejo določbe o predčasnem odplačilu, kot je navedeno v členu 242(13) in (14) CRR.
 170
 INVESTITOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo investitorja.
 CRR ne vsebuje izrecne opredelitve investitorja. Zato se v tem okviru razume kot institucija, ki ima pozicijo v listinjenju v poslu listinjenja, pri katerem ni originator ali sponzor.
 180–230
 BILANČNE POSTAVKE
 Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji (A–B–C) in relistinjenji (D–E) kot za bilančne postavke za originatorje.
 240–290
 ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji (A–B–C) in relistinjenji (D–E) kot za zunajbilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje.
 300
 SPONZOR: SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 V tej vrstici so povzete informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah ter izvedenih finančnih instrumentih pozicij v listinjenju, za katere ima institucija vlogo sponzorja, kot je opredeljeno v členu 4(1)(14) CRR. Če sponzor listini tudi lastna sredstva, v vrsticah originatorja navede informacije glede lastnih listinjenih sredstev.
 310–360
 BILANČNE POSTAVKE
 Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji (A–B–C) in relistinjenji (D–E) kot za bilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje.
 370–420
 ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 Uporabljajo se enaka merila razporejanja med listinjenji (A–B–C) in relistinjenji (D–E) kot za zunajbilančne postavke in izvedene finančne instrumente za originatorje.
 430–540
 RAZČLENITEV NEPORAVNANIH POZICIJ GLEDE NA STOPNJO KREDITNE KAKOVOSTI (CQS) OB NASTANKU
 V teh vrsticah se zbirajo informacije o neporavnanih pozicijah (na datum poročanja) glede na stopnje kreditne kakovosti (kot se predvideva za pristop IRB v razpredelnici 4 člena 261 CRR), ki se uporabljajo na datum izvedbe (nastanek). Če te informacije niso na voljo, se poročajo najzgodnejši razpoložljivi podatki, enakovredni CQS.
 Te vrstice se poročajo le za stolpce 170 do 320 ter stolpca 400 in 410.
 3.9 C 14.00 – PODROBNE INFORMACIJE O LISTINJENJIH (SEC DETAILS)
 3.9.1 Splošne opombe
 107.
 V tej predlogi se zbirajo informacije na podlagi posameznega posla (v primerjavi z združenimi informacijami, sporočenimi v predlogah CR SEC SA, CR SEC IRB, MKR SA SEC in MKR SA CTP) za vsa listinjenja, v katera je vključena institucija poročevalka. Zahtevajo se glavne lastnosti vsakega listinjenja, kot sta narava osnovne skupine in kapitalske zahteve.
 108.
 Ta predloga se sporoči za:
 a.
 listinjenja, ki izvirajo iz/jih sponzorira institucija poročevalka, če ima v listinjenju vsaj eno pozicijo. To pomeni, da ne glede na to, ali je prišlo do prenosa pomembnega deleža tveganja ali ne, institucije poročajo informacije za vse pozicije, ki jih imajo (v netrgovalni knjigi ali trgovalni knjigi). Med pozicije v lasti spadajo pozicije, ki so zadržane v skladu s členom 405 CRR;
 b.
 listinjenja, ki izvirajo iz/jih sponzorira institucija poročevalka v letu poročanja (1), če nima v lasti nobene pozicije;
 c.
 listinjenja, pri katerih so končna osnovna izpostavljenost finančne obveznosti, ki jih je prvotno izdala institucija poročevalka in jih je (delno) pridobil subjekt za listinjenje. Ta osnovna izpostavljenost bi lahko vključevala krite obveznice ali druge obveznosti in se opredeli kot taka v stolpcu 160;
 d.
 pozicije v listinjenjih, kadar institucija poročevalka ni originator ali sponzor (tj. investitorji in prvotni kreditodajalci).
 109.
 To predlogo poročajo konsolidirane skupine in samostojne institucije (2), ki se nahajajo v državi, v kateri so predmet kapitalskih zahtev. V primeru listinjenj, ki vključujejo več subjektov iste konsolidirane skupine, se predloži podrobna razčlenitev po subjektih.
 110.
 V smislu člena 406(1) CRR, ki določa, da institucije, ki vlagajo v pozicije v listinjenju, pridobijo veliko informacij o njih, da so v skladu z zahtevami glede skrbnega pregleda, se obseg poročanja predloge v omejenem obsegu uporablja za investitorje. Izpolnijo se zlasti stolpci 010–040; 070–110; 160; 190; 290–400; 420–470.
 111.
 Institucije, ki imajo vlogo prvotnih kreditodajalcev (ter hkrati nimajo vloge originatorjev ali sponzorjev v okviru istega listinjenja), na splošno izpolnijo predlogo v istem obsegu kot investitorji.
 3.9.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 005
 ŠTEVILKA VRSTICE
 Številka vrstice je identifikator vrstice in je enoznačna za vsako vrstico v tabeli. Sledi številčnemu zaporedju 1, 2, 3 itd.
 010
 INTERNA EVIDENČNA ŠTEVILKA
 Interna (alfanumerična) evidenčna številka, ki jo institucija uporablja za identifikacijo listinjenja. Notranja evidenčna številka je povezana z oznako listinjenja.
 020
 OZNAKA LISTINJENJA (Koda/ime)
 Koda, uporabljena za pravno registracijo listinjenja ali, če ta ni na voljo, ime, po katerem je listinjenje znano na trgu. Kadar je na voljo mednarodna identifikacijska številka vrednostnega papirja ali ISIN (tj. za javne posle), se znaki, ki so skupni vsem tranšam listinjenja, sporočijo v tem stolpcu.
 030
 OZNAKA ORIGINATORJA (Koda/ime)
 V tem stolpcu se sporoči koda, ki jo dodeli nadzorni organ originatorja ali, če ta ni na voljo, ime institucije same.
 V primeru listinjenj z več prodajalci subjekt, ki poroča, navede oznake vseh subjektov iz svoje konsolidirane skupine, ki so vključeni (kot originator, sponzor ali prvotni kreditodajalec) v posel. Kadar koda ni na voljo ali je subjekt, ki poroča, ne pozna, se sporoči ime institucije.
 040
 VRSTA LISTINJENJA: (TRADICIONALNO/SINTETIČNO)
 Sporočijo se naslednje okrajšave:
 —
 ‚T‘
 za tradicionalno,
 —
 ‚S‘
 za sintetično.
 Opredelitvi ‚tradicionalnega listinjenja‘ in ‚sintetičnega listinjenja‘ sta podani v členu 242(10) in (11) CRR.
 050
 RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA: SE LISTINJENE IZPOSTAVLJENOSTI OHRANIJO ALI IZKLJUČIJO IZ BILANCE STANJA?
 Originatorji, sponzorji ali prvotni kreditodajalci sporočijo eno od naslednjih okrajšav:
 —
 ‚K‘,
 če so v celoti pripoznane,
 —
 ‚P‘,
 če je pripoznanje delno odpravljeno,
 —
 ‚R‘,
 če je pripoznanje v celoti odpravljeno,
 —
 ‚N‘,
 če se ne uporablja.
 V tem stolpcu je povzeta računovodska obravnava posla.
 V primeru sintetičnih listinjenj originatorji sporočijo, da so listinjene izpostavljenosti izključene iz bilance stanja.
 Originatorji v primeru listinjenj obveznosti tega stolpca ne izpolnijo.
 Možnost ‚P‘ (delno opravljeno) se sporoči, če so listinjena sredstva pripoznana v bilanci stanja v obsegu, v katerem je subjekt, ki poroča, še naprej udeležen v njih, kot je urejeno v 30.–35. členu MRS 39.
 060
 OBRAVNAVA KAPITALSKE USTREZNOSTI: SO POZICIJE V LISTINJENJU PREDMET KAPITALSKIH ZAHTEV?
 Naslednje okrajšave sporočijo le originatorji:
 —
 ‚N‘,
 ni predmet kapitalskih zahtev,
 —
 ‚B‘,
 netrgovalna knjiga,
 —
 ‚T‘,
 trgovalna knjiga,
 —
 ‚A‘,
 delno v obeh knjigah.
 Členi 109, 243 in 244 CRR.
 V tem stolpcu je povzeta obravnava kapitalske ustreznosti sheme listinjenja s strani originatorja. V njem je navedeno, ali so kapitalske zahteve izračunane v skladu z listinjenimi izpostavljenostmi ali pozicijami v listinjenju (netrgovalna knjiga/trgovalna knjiga).
 Če kapitalske zahteve temeljijo na listinjenih izpostavljenostih (ker ne predstavljajo prenosa pomembnega deleža tveganja), se izračun kapitalskih zahtev za kreditno tveganje sporoči v predlogi CR SA, če institucija uporabi standardizirani pristop, ali v predlogi CR IRB, če uporabi pristop IRB.
 Če kapitalske zahteve temeljijo na pozicijah v listinjenju v netrgovalni knjigi (ker predstavljajo prenos pomembnega deleža tveganja), se izračun kapitalskih zahtev za kreditno tveganje sporoči v predlogi CR SEC SA ali v predlogi CR SEC IRB. V primeru pozicij v listinjenju v trgovalni knjigi se izračun kapitalskih zahtev za tržno tveganje sporoči v predlogah MKR SA TDI (standardizirano splošno pozicijsko tveganje) in MKR SA SEC ali MKR SA CTP (standardizirano posebno pozicijsko tveganje) ali v MKR IM (notranji modeli).
 V primeru listinjenj obveznosti originatorji tega stolpca ne sporočijo.
 070
 LISTINJENJE ALI RELISTINJENJE?
 V skladu z opredelitvami ‚listinjenja‘ in ‚relistinjenja‘ iz člena 4(1)(61) in (62) do (64) CRR se sporoči vrsta osnovnih izpostavljenosti z uporabo naslednjih kratic:
 —
 ‚S‘
 za listinjenje,
 —
 ‚R‘
 za relistinjenje.
 080–100
 ZADRŽANJE
 Členi 404 do 410 CRR.
 080
 UPORABLJENA VRSTA ZADRŽANJA
 Za vsako prvotno shemo listinjenja se sporoči ustrezna vrsta zadržanja neto ekonomskega deleža, kot določa člen 405 CRR:
 A
 –
 navpični delež (pozicije v listinjenju): ‚zadržanje najmanj 5 % nominalne vrednosti vsake prodane ali na investitorje prenesene tranše‘;
 V
 –
 navpični delež (listinjene izpostavljenosti): zadržanje najmanj 5 % kreditnega tveganja vsake listinjene izpostavljenosti, če je tako zadržano kreditno tveganje v zvezi s temi listinjenimi izpostavljenostmi vedno uvrščeno enakovredno s kreditnim tveganjem, ki je bilo listinjeno v zvezi z zadevnimi izpostavljenostmi, ali mu je podrejeno.
 B
 –
 obnavljajoče se izpostavljenosti: ‚v primeru listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti zadržanje deleža originatorja v višini najmanj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti‘.
 C
 –
 bilanca stanja: ‚zadržanje naključno izbranih izpostavljenosti, ki ustrezajo vsaj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti, če bi bile take izpostavljenosti sicer listinjene v tem listinjenju, pod pogojem, da je število potencialno listinjenih izpostavljenosti ob izvedbi listinjenja najmanj 100‘.
 D
 –
 prva izguba: ‚zadržanje tranše prve izgube in po potrebi drugih tranš, ki imajo enak ali strožji profil tveganosti kot tiste, ki so prenesene ali prodane investitorjem in ki ne zapadejo prej kot tiste, ki so prenesene ali prodane investitorjem, tako da je zadržanje enako najmanj 5 % nominalne vrednosti listinjenih izpostavljenosti‘.
 E
 –
 izvzeto: Ta koda se sporoči za listinjenja, na katera vplivajo določbe člena 405(3) CRR.
 N
 –
 se ne uporablja: Ta koda se sporoči za listinjenja, na katera vplivajo določbe člena 404 CRR.
 U
 –
 kršitev ali neznano. Ta koda se sporoči, kadar poročevalec ni prepričan, katera vrsta zadržanja se uporablja, ali v primeru neskladnosti.
 090
 % ZADRŽANJA NA DATUM POROČANJA
 Zadržanje pomembnega neto ekonomskega deleža s strani originatorja, sponzorja ali prvotnega kreditodajalca listinjenja je najmanj 5 % (na datum izvedbe).
 Ne glede na člen 405(1) CRR se lahko merjenje zadržanja ob izvedbi običajno razume tako, da se izmeri v času prvega listinjenja izpostavljenosti, ne pa takrat, ko so bile izpostavljenosti ustvarjene (na primer, ne ob prvi zagotovitvi osnovnih kreditov). Merjenje zadržanja ob izvedbi pomeni, da je 5 % odstotek zadržanja, zahtevan, ko se je merila raven zadržanja, zahteva pa je bila izpolnjena (na primer, ko so bile izpostavljenosti prvič listinjene); dinamično ponovno merjenje in ponovna prilagoditev zadržanega odstotka v času trajanja posla nista zahtevana.
 Ta stolpec se ne izpolni, če se v stolpcu 080 (Uporabljena vrsta zadržanja) navede koda ‚E‘ (izvzeto) ali ‚N‘ (se ne uporablja).
 100
 IZPOLNJEVANJE ZAHTEVE GLEDE ZADRŽANJA?
 Člen 405(1) CRR.
 Sporočijo se naslednje okrajšave:
 Y
 –
 da,
 N
 –
 ne.
 Ta stolpec se ne izpolni, če se v stolpcu 080 (Uporabljena vrsta zadržanja) navede koda ‚E‘ (izvzeto) ali ‚N‘ (se ne uporablja).
 110
 VLOGA INSTITUCIJE: (ORIGINATOR/SPONZOR/PRVOTNI KREDITODAJALEC/INVESTITOR)
 Sporočijo se naslednje okrajšave:
 —
 ‚O‘
 za originatorja,
 —
 ‚S‘
 za sponzorja,
 —
 ‚L‘
 za prvotnega kreditodajalca,
 —
 ‚I‘
 za investitorja.
 Glej opredelitvi v členu 4(1)(13) (Originator) in členu 4(1)(14) (Sponzor) CRR. Predvideva se, da so investitorji institucije, za katere se uporabljajo določbe iz členov 406 in 407 CRR.
 120–130
 PROGRAMI, KI NISO ABCP
 Ker imajo programi ABCP poseben značaj, saj zajemajo več posameznih pozicij v listinjenju, so ti programi (opredeljeni v členu 242(9) CRR) izvzeti iz poročanja v stolpcih 120 in 130.
 120
 DATUM IZVEDBE (mm/llll)
 Mesec in leto datuma izvedbe (tj. presečni datum ali datum zaprtja skupine) listinjenja se sporoči v naslednji obliki: ‚mm/llll‘.
 Pri vseh shemah listinjenja se datum izvedbe ne more spremeniti med datumi poročanja. V posebnem primeru shem listinjenja, ki jih krijejo odprte skupine, je datum izvedbe datum prve izdaje vrednostnih papirjev.
 Ta informacija se sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju.
 130
 SKUPAJ ZNESEK LISTINJENIH IZPOSTAVLJENOSTI NA DATUM IZVEDBE
 V tem stolpcu se navede znesek (v skladu s prvotnimi izpostavljenostmi pred uporabo konverzijskih faktorjev) listinjenega portfelja na datum izvedbe.
 V primeru shem listinjenja, ki jih krijejo odprte skupine, se sporoči znesek, ki se nanaša na datum izvedbe prve izdaje vrednostnih papirjev. V primeru tradicionalnih listinjenj niso vključena druga sredstva skupine listinjenj. V primeru shem listinjenja z več prodajalci (tj. z več kot enim originatorjem) se sporoči le znesek, ki ustreza prispevku subjekta, ki poroča, v listinjenem portfelju. V primeru listinjenja obveznosti se poročajo le zneski, ki jih izda subjekt, ki poroča,.
 Ta informacija se sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju.
 140–220
 LISTINJENE IZPOSTAVLJENOSTI
 V stolpcih 140 do 220 je treba navesti informacije glede več lastnosti listinjenega portfelja subjekta, ki poroča.
 140
 SKUPAJ ZNESEK
 Institucije poročajo vrednost listinjenega portfelja na datum poročanja, tj. neporavnani znesek listinjenih izpostavljenosti. V primeru tradicionalnih listinjenj niso vključena druga sredstva skupine listinjenj. V primeru shem listinjenja z več prodajalci (tj. z več kot enim originatorjem) se sporoči le znesek, ki ustreza prispevku subjekta, ki poroča, v listinjenem portfelju. V primeru shem listinjenja, ki jih krijejo zaprte skupine (tj. portfelja listinjenih sredstev ni mogoče povečati po datumu izvedbe), se znesek postopno niža.
 Ta informacija se sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju.
 150
 DELEŽ INSTITUCIJE (%)
 Sporoči se delež institucije (odstotek z dvema decimalnima številkama) na datum poročanja v listinjenem portfelju. Vrednost, ki se sporoči v tem stolpcu, je privzeto 100 % razen v primeru shem listinjenja z več prodajalci. V tem primeru subjekt, ki poroča, sporoči svoj trenutni prispevek v listinjenem portfelju (enakovredno stolpcu 140 v relativnem smislu).
 Ta informacija se sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju.
 160
 VRSTA
 V tem stolpcu se zbirajo informacije o vrsti sredstev (‚1‘ do ‚8‘) ali obveznosti (‚9‘ in ‚10‘) listinjenega portfelja. Institucija mora sporočiti eno od naslednjih številčnih kod:
 1
 –
 Hipoteke na stanovanjske nepremičnine,
 2
 –
 Hipoteke na poslovne nepremičnine,
 3
 –
 Denarne terjatve na podlagi kreditnih kartic,
 4
 –
 Zakup,
 5
 –
 Posojila podjetjem ali MSP (obravnavana kot podjetja),
 6
 –
 Potrošniška posojila,
 7
 –
 Terjatve do kupcev,
 8
 –
 Druga sredstva,
 9
 –
 Krite obveznice,
 10
 –
 Druge obveznosti.
 Če je skupina listinjenih izpostavljenosti mešanica navedenih vrst sredstev, institucija navede najpomembnejšo vrsto. V primeru relistinjenj se institucija sklicuje na končno osnovno skupino sredstev. Vrsta ‚10‘ (Druge obveznosti) zajema državne obveznice in kreditne zapise.
 Pri shemah listinjenja, ki jih krijejo zaprte skupine, se vrsta ne more spremeniti med datumi poročanja.
 170
 UPORABLJENI PRISTOP (SA/IRB/MIX)
 V tem stolpcu se zbirajo informacije o pristopu, ki bi ga institucija na datum poročanja uporabila za listinjene izpostavljenosti.
 Sporočijo se naslednje okrajšave:
 —
 ‚S‘
 za standardizirani pristop,
 —
 ‚I‘
 za pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (pristop IRB),
 —
 ‚M‘
 za kombinacijo obeh pristopov (SA/IRB).
 V okviru standardiziranega pristopa se ‚P‘ sporoči v stolpcu 050, izračun kapitalskih zahtev pa se sporoči v predlogi CR SEC SA.
 V okviru pristopa IRB se ‚P‘ sporoči v stolpcu 050, izračun kapitalskih zahtev pa se sporoči v predlogi CR SEC IRB.
 V okviru kombinacije standardiziranega pristopa in pristopa IRB se ‚P‘ sporoči v stolpcu 050, izračun kapitalskih zahtev pa se sporoči v predlogah CR SEC SA in CR SEC IRB.
 Ta informacija se sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju. Kljub temu se ta stolpec ne uporablja za listinjenja obveznosti. Sponzorji tega stolpca ne izpolnijo.
 180
 ŠTEVILO IZPOSTAVLJENOSTI
 Člen 261(1) CRR.
 Ta stolpec obvezno izpolnijo le institucije, ki uporabljajo pristop IRB za pozicije v listinjenju (in zato navedejo ‚I‘ v stolpcu 170). Institucija sporoči dejansko število izpostavljenosti.
 Ta stolpec se ne izpolni v primeru listinjenja obveznosti ali kadar kapitalske zahteve temeljijo na listinjenih izpostavljenostih (v primeru listinjenja sredstev). Ta stolpec se ne izpolni, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju. Investitorji ne izpolnijo tega stolpca.
 190
 DRŽAVA
 Sporoči se koda (ISO 3166-1-alfa-2) države izvora končne osnovne izpostavljenosti posla, tj. država neposrednega dolžnika prvotnih listinjenih izpostavljenosti (vpogled). Če je skupina listinjenja sestavljena iz različnih držav, institucija navede najpomembnejšo državo. Če nobena država ne preseže pragu 20 % na podlagi zneska sredstev/obveznosti, se sporoči ‚OT‘ (drugo).
 200
 ELGD (%)
 Z izpostavljenostjo tehtano povprečje izgube ob neplačilu (ELGD) poročajo le institucije, ki uporabljajo metodo nadzorniške formule (in torej v stolpcu 170 poročajo ‚I‘). ELGD se izračuna v skladu s členom 262(1) CRR.
 Ta stolpec se ne izpolni v primeru listinjenja obveznosti ali kadar kapitalske zahteve temeljijo na listinjenih izpostavljenostih (v primeru listinjenja sredstev). Ta stolpec se ne izpolni tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju. Sponzorji tega stolpca ne izpolnijo.
 210
 (–) PRILAGODITVE VREDNOSTI IN REZERVACIJE
 Prilagoditve vrednosti in rezervacije (člen 159 CRR) za kreditne izgube, nastale v skladu z računovodskim okvirom, ki se uporablja za subjekt, ki poroča. Prilagoditve vrednosti zajemajo vse zneske, pripoznane v poslovnem izidu za kreditne izgube finančnih sredstev od njihovega začetnega pripoznanja v bilanci stanja (vključno z izgubami zaradi kreditnega tveganja finančnih sredstev, izmerjenimi po pošteni vrednosti, ki se ne odštejejo od vrednosti izpostavljenosti), skupaj z diskonti za izpostavljenosti, ki so bile v skladu s členom 166(1) CRR odkupljene v stanju neplačila. Rezervacije vključujejo nabrane zneske kreditnih izgub v zunajbilančnih postavkah.
 V tem stolpcu se zberejo informacije o prilagoditvah vrednosti in rezervacijah, ki se uporabljajo za listinjene izpostavljenosti. V primeru listinjenja obveznosti se ta stolpec ne izpolni.
 Ta informacija se sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju.
 Sponzorji tega stolpca ne izpolnijo.
 220
 KAPITALSKE ZAHTEVE PRED LISTINJENJEM (%)
 V tem stolpcu se zbirajo informacije o kapitalskih zahtevah listinjenega portfelja, kadar ni prišlo do listinjenja, čemur se prištejejo pričakovane izgube, ki se nanašajo na ta tveganja (Kirb), kot odstotek (z dvema decimalnima številkama) glede na skupne listinjene izpostavljenosti na datum izvedbe. Kirb je opredeljen v členu 242(4) CRR.
 V primeru listinjenja obveznosti se ta stolpec ne izpolni. V primeru listinjenja sredstev se ta informacija sporoči tudi, kadar subjekt, ki poroča, nima pozicij v listinjenju.
 Sponzorji tega stolpca ne izpolnijo.
 230–300
 STRUKTURA LISTINJENJA
 V tem sklopu šestih stolpcev se zbirajo informacije o strukturi listinjenja v skladu z bilančnimi/zunajbilančnimi pozicijami, tranšami (nadrejena/vmesna/prva izguba) in zapadlostjo.
 V primeru listinjenj z več prodajalci se znesek, ki ustreza ali se pripiše instituciji poročevalki, sporoči le za tranšo prve izgube.
 230–250
 BILANČNE POSTAVKE
 V tem sklopu stolpcev se zbirajo informacije o bilančnih postavkah, razčlenjenih po tranšah (nadrejena/vmesna/prva izguba).
 230
 NADREJENE
 Vse tranše, ki ne izpolnjujejo pogojev za vmesne tranše ali prvo izgubo, so vključene v to kategorijo.
 240
 VMESNE
 Glej člene 243(3) (tradicionalna listinjenja) in 244(3) (sintetična listinjenja) CRR.
 250
 PRVA IZGUBA
 Tranša prve izgube je opredeljena v členu 242(15) CRR.
 260–280
 ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 V tem sklopu stolpcev se zbirajo informacije o zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih, razčlenjenih po tranšah (nadrejena/vmesna/prva izguba).
 Uporabljajo se enaka merila razporejanja med tranšami kot za bilančne postavke.
 290
 PRVI PREDVIDLJIVI DATUM PREKINITVE
 Verjetni datum prekinitve celotnega listinjenja glede na njegove pogodbene klavzule in trenutno pričakovane finančne pogoje. Na splošno bi bil to zgodnejši od naslednjih datumov:
 (i)
 datum, ko bi se lahko prvič izkoristila vgrajena nakupna opcija (opredeljena v členu 242(2) CRR), pri čemer se upoštevata zapadlost osnovnih izpostavljenosti in njihova pričakovana stopnja predčasnega plačila ali morebitne dejavnosti ponovnega pogajanja;
 (ii)
 datum, na katerega lahko originator prvič izkoristi katero koli opcijo odpoklica, vgrajeno v pogodbene klavzule listinjenja, kar bi pomenilo popolni odkup listinjenja.
 Sporočijo se dan, mesec in leto prvega predvidljivega datuma prekinitve. Sporoči se točen datum, če je ta podatek na voljo, v nasprotnem primeru pa prvi dan meseca.
 300
 ZAKONSKO DOLOČENI KONČNI DATUM ZAPADLOSTI
 Datum, do katerega je treba zakonsko odplačati celotno glavnico in obresti listinjenja (na podlagi dokumentacije o poslu).
 Sporočijo se dan, mesec in leto prvega predvidljivega datuma prekinitve. Sporoči se točen datum, če je ta podatek na voljo, v nasprotnem primeru pa prvi dan meseca.
 310–400
 POZICIJE V LISTINJENJU: ORIGINALNA IZPOSTAVLJENOST PRED UPORABO KONVERZIJSKIH FAKTORJEV
 V tem sklopu stolpcev se zbirajo informacije o pozicijah v listinjenju v skladu z (zunaj)bilančnimi pozicijami in tranšami (nadrejena/vmesna/prva izguba) na datum poročanja.
 310–330
 BILANČNE POSTAVKE
 Uporabljajo se enaka merila razporejanja med tranšami kot za bilančne postavke.
 340–360
 ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 Uporabljajo se enaka merila razporejanja med tranšami kot za zunajbilančne postavke.
 370–400
 POJASNJEVALNE POSTAVKE: ZUNAJBILANČNE POSTAVKE IN IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
 V tem sklopu stolpcev se zbirajo dodatne informacije o skupnih zunajbilančnih postavkah in izvedenih finančnih instrumentih (ki so že sporočeni v okviru drugačne razčlenitve v stolpcih 340–360).
 370
 NEPOSREDNI KREDITNI NADOMESTKI (DCS)
 Ta stolpec se uporablja za pozicije v listinjenju, ki jih ima v lasti originator in so zajamčene z neposrednimi kreditnimi nadomestki.
 V skladu s Prilogo I k CRR se kot neposredni kreditni nadomestki uporabljajo naslednje zunajbilančne postavke z visokim tveganjem:
 —
 jamstva, ki imajo lastnosti kreditnih nadomestkov,
 —
 nepreklicni ‚stand-by‘ akreditivi, ki imajo lastnosti kreditnih nadomestkov.
 380
 IRS/CRS
 IRS pomeni zamenjave obrestnih mer, CRS pa valutne zamenjave. Ti izvedeni finančni instrumenti so navedeni v Prilogi II k CRR.
 390
 PRIMERNI OKVIRNI LIKVIDNOSTNI KREDITI
 Okvirni likvidnostni krediti (LF), opredeljeni v členu 242(3) CRR, morajo izpolnjevati šest pogojev iz člena 255(1) CRR, da se štejejo za sprejemljive (ne glede na metodo, ki jo uporablja institucija, tj. standardizirani pristop ali pristop IRB).
 400
 DRUGO (VKLJUČNO Z OKVIRNIMI LIKVIDNOSTNIMI KREDITI, KI NISO PRIMERNI)
 Ta stolpec je namenjen preostalim zunajbilančnim postavkam, kot so nesprejemljivi okvirni likvidnostni krediti (tj. okvirni likvidnostni krediti, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 255(1) CRR).
 410
 PREDČASNO ODPLAČILO: UPORABLJEN KONVERZIJSKI FAKTOR
 Člena 242(12) in 256(5) (standardizirani pristop) ter člen 265(1) (pristop IRB) CRR določajo sklop konverzijskih faktorjev, ki se uporabljajo za znesek udeležbe investitorjev (da se izračunajo zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti).
 Ta stolpec se uporablja za sheme listinjenja s klavzulami o predčasnem odplačilu (tj. obnavljajoča se listinjenja).
 V skladu s členom 256(6) CRR se konverzijska vrednost, ki se uporabi, določi glede na dejansko trimesečno povprečno stopnjo presežnega razmika.
 V primeru listinjenj obveznosti se ta stolpec ne izpolni. Ta informacija se nanaša na vrstico 100 v predlogi CR SEC SA in vrstico 160 v predlogi CR SEC IRB.
 420
 (–) VREDNOST IZPOSTAVLJENOSTI KOT ODBITNE POSTAVKE KAPITALA
 Ta informacija je tesno povezana s stolpcem 200 v predlogi CR SEC SA in stolpcem 180 v predlogi CR SEC IRB.
 V tem stolpcu se sporoči negativna vrednost.
 430
 SKUPAJ ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PRED UVEDBO OMEJITVE
 V tem stolpcu se zbirajo informacije o znesku tveganju prilagojenih izpostavljenosti pred uvedbo omejitve, ki se uporablja za pozicije v listinjenju (tj. v primeru shem listinjenja s prenosom pomembnega deleža tveganja). V primeru shem listinjenja brez prenosa pomembnega deleža tveganja (tj. znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki se izračuna v skladu z listinjenimi izpostavljenostmi) se v tem stolpcu ne poročajo nobeni podatki.
 V primeru listinjenj obveznosti se ta stolpec ne izpolni.
 440
 SKUPAJ ZNESEK TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO UVEDBI OMEJITVE
 V tem stolpcu se zbirajo informacije o znesku tveganju prilagojenih izpostavljenosti po uvedbi omejitve, ki se uporablja za pozicije v listinjenju (tj. v primeru shem listinjenja s prenosom pomembnega deleža tveganja). V primeru shem listinjenja brez prenosa pomembnega deleža tveganja (tj. kapitalske zahteve, ki se izračunajo v skladu z listinjenimi izpostavljenostmi) se v tem stolpcu ne poročajo nobeni podatki
 V primeru listinjenj obveznosti se ta stolpec ne izpolni.
 450–510
 POZICIJE V LISTINJENJU – TRGOVALNA KNJIGA
 450
 TRGOVALNI PORTFELJ S KORELACIJO ALI NE?
 Sporočijo se naslednje okrajšave:
 C
 –
 trgovalni portfelj s korelacijo (CTP),
 N
 –
 ne CTP.
 460–470
 NETO POZICIJE – DOLGE/KRATKE
 Glej stolpec 050 predloge MKR SA SEC oziroma stolpec 060 predloge MKR SA CTP.
 480
 SKUPNE KAPITALSKE ZAHTEVE (STANDARDIZIRANI PRISTOP) – POSEBNO TVEGANJE
 Glej stolpec 610 predloge MKR SA SEC oziroma stolpec 450 predloge MKR SA CTP.
 4. PREDLOGE ZA OPERATIVNO TVEGANJE
 4.1 C 16.00 – OPERATIVNO TVEGANJE (OPR)
 4.1.1 Splošne opombe
 112.
 Ta predloga zagotavlja informacije o izračunu kapitalskih zahtev v skladu s členi 312 do 324 CRR za operativno tveganje v okviru enostavnega pristopa (BIA), standardiziranega pristopa (TSA), alternativnega standardiziranega pristopa (ASA) in naprednih pristopov za merjenje (AMA). Institucija ne more hkrati uporabiti pristopa TSA in ASA za poslovni področji ‚bančništvo na drobno‘ in ‚komercialno bančništvo‘ na posamezni ravni.
 113.
 Institucije, ki uporabljajo pristop BIA, TSA in/ali ASA, izračunajo svojo kapitalsko zahtevo na podlagi informacij ob koncu poslovnega leta. Kadar revidirani podatki niso na razpolago, lahko institucije uporabijo ocene poslovanja. Če se uporabijo revidirani podatki, institucije poročajo revidirane podatke, ki bi morali ostati nespremenjeni. Odstopanja od tega ‚nespremenjenega‘ načela so na primer mogoča, če so v tem obdobju nastale izredne okoliščine, kot so nedavni prevzemi ali prodaje subjektov ali dejavnosti.
 114.
 Če institucija svojemu pristojnemu organu lahko dokaže, da bi zaradi izrednih okoliščin, kot je združitev ali prodaja subjektov ali dejavnosti, uporaba triletnega povprečja za izračun relevantnega kazalnika vodila do pristranske ocene kapitalske zahteve za operativno tveganje, lahko pristojni organ institucijam dovoli, da spremenijo izračun tako, da upoštevajo tovrstne dogodke. Tudi pristojni organ lahko na lastno pobudo od institucije zahteva, da spremeni izračun. Če institucija deluje manj kot tri leta, lahko pri izračunu relevantnega kazalnika uporabi ocene prihodnjega poslovanja, pod pogojem da začne uporabljati podatke za preteklo obdobje, takoj ko so na razpolago.
 115.
 V tej predlogi so po stolpcih predstavljene informacije za zadnja tri leta o znesku ustreznega kazalnika bančnih dejavnosti, ki so predmet operativnega tveganja, ter o znesku kreditov in drugih finančnih sredstev (pri čemer se slednji uporabljajo le v primeru pristopa ASA). Nato se poročajo informacije o znesku kapitalske zahteve za operativno tveganje. Če je ustrezno, je treba podrobno opisati, kateri del tega zneska je posledica mehanizma razporeditve. V zvezi s pristopom AMA se dodajo pojasnjevalne postavke za predstavitev podrobnosti učinka pričakovane izgube, razpršenosti in tehnik za zmanjševanje v zvezi s kapitalskimi zahtevami za operativno tveganje.
 116.
 Po vrsticah so predstavljene informacije glede na metodo izračuna kapitalske zahteve za operativno tveganje s podrobnim opisom poslovnih področij za pristopa TSA in ASA.
 117.
 To predlogo izpolnijo vse institucije, za katere veljajo kapitalske zahteve za operativno tveganje.
 4.1.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010–030
 RELEVANTNI KAZALNIK
 Institucije, ki uporabljajo relevantni kazalnik za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje (BIA, TSA in ASA), sporočijo relevantni kazalnik za zadevna leta v stolpcih 010 do 030. Poleg tega v primeru kombinirane uporabe različnih pristopov iz člena 314 CRR institucije v informativne namene sporočijo tudi relevantni kazalnik za dejavnosti, ki so predmet AMA. To velja tudi za vse druge banke AMA.
 V nadaljnjem besedilu se izraz ‚relevantni kazalnik‘ nanaša na ‚vsoto elementov‘ ob koncu poslovnega leta, kot je opredeljeno v razpredelnici 1 člena 316(1) CRR.
 Če ima institucija na voljo podatke o ‚relevantnem indikatorju‘ za manj kot tri leta, se ustrezni pretekli podatki (revidirani podatki) prednostno dodelijo ustreznim stolpcem v razpredelnici. Če so pretekli podatki na primer na voljo le za eno leto, se poročajo v stolpcu 030. Če se zdi razumno, se ocene prihodnjega poslovanja nato vključijo v stolpec 020 (ocena naslednjega leta) in stolpec 010 (ocena leta + 2).
 Če pretekli podatki za ‚relevantni kazalnik‘ niso na voljo, lahko institucija poleg tega uporabi ocene prihodnjega poslovanja.
 040–060
 KREDITI IN DRUGA FINANČNA SREDSTVA (V PRIMERU UPORABE ASA)
 Ti stolpci se uporabljajo za sporočanje zneskov kreditov in drugih finančnih sredstev za poslovni področji ‚Komercialno bančništvo‘ in ‚Bančništvo na drobno‘ iz člena 319(1)(b) CRR. Ti zneski se uporabljajo za izračun relevantnega alternativnega kazalnika, ki vodi v kapitalske zahteve, ki ustrezajo dejavnostim, ki so predmet ASA (člen 319(1)(a) CRR).
 Za poslovno področje ‚komercialno bančništvo‘ se vključijo tudi vrednostni papirji iz netrgovalne knjige.
 070
 KAPITALSKA ZAHTEVA
 Kapitalska zahteva se izračuna v skladu z uporabljenim pristopom ob upoštevanju členov 312 do 324 CRR. Dobljeni znesek se sporoči v stolpcu 070.
 071
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI OPERATIVNEMU TVEGANJU
 Člen 92(4) CRR. Kapitalske zahteve v stolpcu 070, pomnožene z 12,5.
 080
 OD TEGA: ZARADI MEHANIZMA RAZPOREDITVE
 Člen 18(1) CRR (v zvezi z vključitvijo, v vlogi iz člena 312(2) CRR) metodologije, ki se uporablja za porazdelitev kapitala za pokrivanje operativnega tveganja med različnimi subjekti skupine, ter ali in kako se nameravajo upoštevati učinki razpršitve v sistemu merjenja tveganja, ki ga uporabljajo nadrejena kreditna institucija EU in njena odvisna podjetja ali skupaj odvisna podjetja nadrejenega finančnega holdinga EU ali nadrejenega mešanega finančnega holdinga EU.
 090–120
 POJASNJEVALNE POSTAVKE AMA, KI SE SPOROČIJO PO POTREBI
 090
 KAPITALSKA ZAHTEVA PRED ZMANJŠANJEM ZARADI PRIČAKOVANE IZGUBE, RAZPRŠENOSTI IN TEHNIK ZA ZMANJŠEVANJE TVEGANJA
 Kapitalska zahteva iz stolpca 090 je enaka kapitalski zahtevi iz stolpca 070, vendar se izračuna pred upoštevanjem učinkov zmanjšanja zaradi pričakovane izgube, razpršenosti in tehnik za zmanjševanje tveganja (glej spodaj).
 100
 (–) ZMANJŠANJE KAPITALSKE ZAHTEVE ZARADI PRIČAKOVANE IZGUBE, ZAJETE V POSLOVNIH PRAKSAH
 V stolpcu 100 se sporoči zmanjšanje kapitalske zahteve zaradi pričakovane izgube, zajete v notranjih poslovnih praksah (iz člena 322(2)(a) CRR).
 110
 (–) ZMANJŠANJE KAPITALSKE ZAHTEVE ZARADI RAZPRŠENOSTI
 Učinek razpršitve v stolpcu 110 je enak razliki med vsoto kapitalskih zahtev, ki se izračunajo ločeno za vsako kategorijo operativnega tveganja (tj. položaj ‚popolne odvisnosti‘), in razpršene kapitalske zahteve, ki se izračuna ob upoštevanju korelacij in odvisnosti (tj. ob predvidevanju odvisnosti, ki ni ravno ‚popolna odvisnost‘ med kategorijami tveganja). Položaj ‚popolne odvisnosti‘ nastane v ‚primeru neplačila‘, tj. kadar institucija ne uporablja izrecne korelacijske strukture med kategorijami tveganja, torej se kapital AMA izračuna kot vsota posameznih ukrepov glede operativnega tveganja izbranih kategorij tveganja. V tem primeru se predvideva, da je korelacija med kategorijami tveganja 100 %, vrednost v stolpcu pa mora biti nastavljena na nič. Kadar institucija izračuna izrecno korelacijsko strukturo med kategorijami tveganja, mora v ta stolpec vključiti razliko med kapitalom AMA, ki izhaja iz ‚primera neplačila‘, in kapitalom, pridobljenim po uporabi korelacijske strukture med kategorijami tveganja. Vrednost odraža ‚sposobnost razpršenosti‘ modela AMA; tj. sposobnost modela, da zajame nehkratni pojav resnih dogodkov izgube iz naslova operativnega tveganja. V stolpcu 110 je treba sporočiti znesek, za katerega se s predvideno korelacijsko strukturo relativno zmanjša kapital AMA glede na predpostavko korelacije 100 %.
 120
 (–) ZMANJŠANJE KAPITALSKE ZAHTEVE ZARADI TEHNIK ZA ZMANJŠEVANJE TVEGANJA (ZAVAROVANJE IN DRUGE OBLIKE PRENOSA TVEGANJA)
 V stolpcu 120 se sporoči vpliv zavarovanja in drugih oblik prenosa tveganja v skladu s členom 323(1) do (5) CRR.
 Vrstice
 010
 BANČNE DEJAVNOSTI, KI SO PREDMET ENOSTAVNEGA PRISTOPA (BIA)
 V tej vrstici se navedejo zneski, ki ustrezajo dejavnostim, ki so predmet BIA za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje (člena 315 in 316 CRR).
 020
 BANČNE DEJAVNOSTI, KI SO PREDMET STANDARDIZIRANEGA (TSA)/ALTERNATIVNEGA STANDARDIZIRANEGA (ASA) PRISTOPA
 Sporoči se kapitalska zahteva, izračunana v skladu s TSA in ASA (členi 317 do 319 CRR).
 030–100
 STANDARDIZIRANI PRISTOP
 V primeru uporabe TSA se relevantni kazalnik za vsako zadevno leto razdeli med vrstice 030 do 100, in sicer med poslovna področja iz razpredelnice 2 člena 317 CRR. Pri razporejanju dejavnosti v poslovna področja se upoštevajo načela iz člena 318 CRR.
 110–120
 ALTERNATIVNI STANDARDIZIRANI PRISTOP
 Institucije, ki uporabljajo ASA (člen 319 CRR), za zadevna leta sporočijo relevantni kazalnik ločeno za vsako poslovno področje v vrsticah 030 do 050 in 080 do 100 ter v vrsticah 110 in 120 za poslovni področji ‚Komercialno bančništvo‘ in ‚Bančništvo na drobno‘.
 Vrstici 110 in 120 predstavljata znesek relevantnega kazalnika dejavnosti, ki so predmet ASA, pri čemer se ločuje med tistimi, ki ustrezajo poslovnemu področju ‚Komercialno bančništvo‘, in tistimi, ki ustrezajo poslovnemu področju ‚Bančništvo na drobno‘ (člen 319 CRR). Zneski so lahko razvrščeni v vrstice, ki ustrezajo ‚Komercialnemu bančništvu‘ in ‚Bančništvu na drobno‘, v okviru TSA (vrstici 060 in 070), v okviru ASA pa v vrstice 110 in 120 (npr. če je odvisna družba predmet TSA, pri čemer je nadrejeni subjekt predmet ASA).
 130
 BANČNE DEJAVNOSTI, KI SO PREDMET NAPREDNIH PRISTOPOV ZA MERJENJE (AMA)
 Poročajo se ustrezni podatki za institucije AMA (člen 312(2) in členi 321 do 323 CRR).
 V primeru kombinirane uporabe različnih pristopov, kot je navedeno v členu 314 CRR, se poročajo informacije o ustreznem kazalniku za dejavnosti, ki so predmet AMA. To velja tudi za vse druge banke AMA.
 4.2 C 17.00 – OPERATIVNO TVEGANJE: IZGUBE IN POVRNITVE PO POSLOVNIH PODROČJIH IN VRSTAH DOGODKOV V ZADNJEM LETU (OPR DETAILS)
 4.2.1 Splošne opombe
 118.
 V tej predlogi so povzete informacije o bruto izgubah in povrnitvah, ki jih je institucija zabeležila v zadnjem letu, po vrstah dogodkov in poslovnih področjih.
 119.
 ‚Bruto izguba‘ pomeni izgubo, ki izhaja iz dogodka iz naslova operativnega tveganja ali vrste dogodka (kot so navedene v členu 322(3)(b) CRR) pred kakršno koli povrnitvijo, brez poseganja v odstavek 122.
 120.
 ‚Povrnitev‘ pomeni neodvisen dogodek, povezan s prvotno izgubo iz naslova operativnega tveganja, ki je časovno ločen, v katerem so sredstva ali ekonomske koristi prejete od prve ali tretjih oseb, kot so zavarovatelji ali druge osebe.
 121.
 ‚Hitra povrnitev posledic škodnega dogodka v prvotno stanje‘ pomeni dogodek iz naslova operativnega tveganja, ki privede do izgub, ki so delno ali v celoti povrnjene v petih delovnih dneh. V primeru hitre povrnitve posledic škodnega dogodka v prvotno stanje se pri določanju bruto izgube vključi samo tisti del izgube, ki ni bil v celoti povrnjen (tj. izguba, zmanjšana za delno hitro povrnitev). Posledično se škodni dogodki, ki vodijo do izgub, ki so v celoti povrnjene v petih delovnih dneh, ne vključijo v določanje bruto izgube niti se o njih ne poroča v okviru predloge OPR Details.
 122.
 ‚Datum obračunavanja‘ pomeni datum, ko je bila izguba ali rezervacija prvič pripoznana v izkazu poslovnega izida v povezavi z izgubo iz naslova operativnega tveganja. Ta datum logično sledi ‚Datumu nastopa dogodka‘ (tj. datumu, ko je nastopil oz. se začel dogodek iz naslova operativnega tveganja) in ‚Datumu odkritja dogodka‘ (tj. datumu, ko je institucija odkrila, da je prišlo do dogodka iz naslova operativnega tveganja).
 123.
 ‚Število dogodkov‘ je število dogodkov iz naslova operativnega tveganja, ki so bili prvič obračunani v poročevalskem obdobju.
 124.
 ‚Znesek skupne izgube‘ je algebraična vsota naslednjih elementov:
 i.
 bruto zneskov izgub, ki se nanašajo na dogodke iz naslova operativnega tveganja, ki so bili ‚prvič obračunani‘ v poročevalskem obdobju (npr. neposredne obremenitve, rezervacije, poravnave);
 ii.
 bruto zneskov izgub, ki se nanašajo na pozitivne prilagoditve izgub v poročevalskem obdobju (npr. povečanje rezervacij, povezani škodni dogodki, dodatne poravnave) pri dogodkih iz naslova operativnega tveganja, ki so bili ‚prvič obračunani‘ v prejšnjih računovodskih obdobjih; in
 iii.
 bruto zneskov izgub, ki se nanašajo na negativne prilagoditve izgub v poročevalskem obdobju (zaradi zmanjšanja rezervacij) pri dogodkih iz naslova operativnega tveganja, ki so bili ‚prvič obračunani‘ v prejšnjih računovodskih obdobjih.
 125.
 Število dogodkov praviloma vključuje tudi dogodke, ki so bili prvič obračunani v prejšnjih poročevalskih obdobjih in o katerih se še ni poročalo v prejšnjih poročilih nadzornim organom. Znesek skupne izgube praviloma vsebuje tudi elemente iz odstavka 124, ki se nanašajo na prejšnja poročevalska obdobja in o katerih se še ni poročalo v prejšnjih poročilih nadzornim organom.
 126.
 ‚Največja posamezna izguba‘ je največji posamezni znesek izmed zneskov iz točke 124.i ali 124.ii zgoraj.
 127.
 ‚Vsota petih največjih izgub‘ je vsota petih največjih zneskov izmed zneskov iz točke 124.i ali 124.ii zgoraj.
 128.
 ‚Povrnjena izguba skupaj‘ je vsota vseh povrnjenih zneskov, obračunanih v poročevalskem obdobju, ki se nanašajo na dogodke iz naslova operativnega tveganja, ki so bili prvič obračunani v tekočem ali v prejšnjih poročevalskih obdobjih.
 129.
 Vrednosti, ki se poročajo junija zadevnega leta, so vmesne vrednosti, končne vrednosti pa se poročajo decembra. Zato imajo vrednosti iz junija šestmesečno referenčno obdobje (tj. od 1. januarja do 30. junija koledarskega leta), vrednosti iz decembra pa imajo dvanajstmesečno referenčno obdobje (tj. od 1. januarja do 31. decembra koledarskega leta).
 130.
 Informacije se predstavijo z razdelitvijo izgub in povrnitev nad notranjimi mejami med poslovna področja (kot je opredeljeno v razpredelnici 2 člena 317 CRR, vključno z dodatnim poslovnim področjem ‚Korporativne postavke‘ iz člena 322(3)(b) CRR) in vrste dogodkov (kot je opredeljeno v členu 324 CRR), pri čemer je mogoče, da se izgube, ki ustrezajo enemu dogodku, razdelijo med več poslovnih področij.
 131.
 Stolpci predstavljajo različne vrste dogodkov in skupne vrednosti za vsako poslovno področje skupaj s pojasnjevalno postavko, ki prikazuje najnižjo notranjo mejo, ki se uporablja pri zbiranju podatkov o izgubi, pri čemer sta znotraj vsakega poslovnega področja razkrita najnižja in najvišja meja, če jih je več.
 132.
 Vrstice predstavljajo poslovna področja, v okviru vsakega poslovnega področja pa informacije o številu dogodkov, znesku skupne izgube, največji posamezni izgubi, vsoti petih največjih izgub in povrnjeni izgubi skupaj.
 133.
 Za poslovna področja skupaj se zahtevajo tudi podatki o številu dogodkov in znesku skupne izgube za nekatere razpone, ki temeljijo na vnaprej določenih mejah v višini 10 000, 20 000, 100 000 in 1 000 000. Meje so določene v eurih in so vključene za potrebe primerjave poročanih izgub med institucijami, zato niso nujno povezane s spodnjimi mejami izgub, ki se uporabljajo za zbiranje notranjih podatkov in ki jih je treba poročati v drugem oddelku predloge.
 134.
 Če algebraična vsota elementov zneska skupne izgube, kot so navedeni v odstavku 124 zgoraj, pri nekaterih poslovnih področjih/kombinacijah vrst dogodkov privede do negativnega zneska, se v zadevnih celicah poroča vrednost 0.
 135.
 To predlogo izpolnijo institucije, ki uporabljajo AMA ali TSA/ASA za izračun svojih kapitalskih zahtev.
 136.
 Da bi se preverili pogoji, predvideni v členu 5(b)(2)(b), morajo institucije uporabljati zadnje statistične podatke, ki so na voljo na spletni strani EBA v zvezi z razkritji nadzornim organom (Supervisory Disclosure), za pridobitev podatka o ‚vsoti vseh posameznih bilančnih vsot vseh institucij v isti državi članici‘.
 137.
 Institucije, za katere se uporablja člen 5(b)(2)(b) te uredbe, lahko poročajo le naslednje informacije za vsoto vseh vrst dogodkov (stolpec 080) predloge OPR Details:
 (a)
 število dogodkov (vrstica 910),
 (b)
 znesek skupne izgube (vrstica 920),
 (c)
 največja posamezna izguba (vrstica 930),
 (d)
 vsota petih največjih izgub (vrstica 940) in
 (e)
 povrnjena izguba skupaj (vrstica 950).
 4.2.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010–070
 VRSTE DOGODKOV
 Institucije poročajo izgube v ustreznih stolpcih 010 do 070 v skladu z vrstami dogodkov iz člena 324 CRR.
 Institucije, ki izračunajo svojo kapitalsko zahtevo v skladu s TSA ali ASA, lahko poročajo izgube, za katere vrsta dogodka ni opredeljena v stolpcu 080.
 080
 SKUPAJ VRSTE DOGODKOV
 Institucije v stolpcu 080 za vsako poslovno področje poročajo skupno ‚število dogodkov‘, skupno vrednost ‚zneska skupne izgube‘ in skupno vrednost ‚povrnjene izgube skupaj‘ kot enostavni seštevek števila dogodkov izgube, skupnih bruto zneskov izgube in skupne povrnjene izgube iz stolpcev 010 do 070. ‚Največja posamezna izguba‘ v stolpcu 080 je enaka najvišji vrednosti ‚največjih posameznih bruto izgub‘ iz stolpcev 010 do 070. Pri vsoti petih največjih izgub se v stolpcu 080 sporoči vsota petih največjih izgub v okviru enega poslovnega področja.
 090–100
 POJASNJEVALNA POSTAVKA: MEJE IZGUB ZA ZBIRANJE PODATKOV
 Institucije v stolpcih 090 in 100 poročajo spodnje meje izgub, ki jih uporabljajo za zbiranje notranjih podatkov o izgubah v skladu z zadnjim stavkom člena 322(3)(c) CRR. Če institucija uporablja le eno mejo za vsako poslovno področje, se izpolni le stolpec 090. Kadar se v istem regulativnem poslovnem področju uporabljajo različne meje, se navede tudi najvišja veljavna meja (stolpec 100).
 Vrstice
 010–850
 POSLOVNA PODROČJA: PODJETNIŠKE FINANCE, TRGOVANJE IN PRODAJA, POSLI Z VREDNOSTNIMI PAPIRJI NA DROBNO, KOMERCIALNO BANČNIŠTVO, BANČNIŠTVO NA DROBNO, PLAČILO IN PORAVNAVA, AGENCIJSKE STORITVE, UPRAVLJANJE PREMOŽENJA, KORPORATIVNE POSTAVKE
 Za vsako poslovno področje iz razpredelnice 2 člena 317(4) CRR, vključno z dodatnim poslovnim področjem ‚Korporativne postavke‘ iz člena 322(3)(b) CRR, in za vsako vrsto dogodka institucija v skladu z notranjimi mejami sporoči naslednje informacije: število dogodkov, znesek skupne izgube, največjo posamezno izgubo, vsoto petih največjih izgub in povrnjeno izgubo skupaj. Pri škodnem dogodku, ki vpliva na več poslovnih področij, se ‚znesek skupne izgube‘ razdeli med vsa vključena poslovna področja.
 910–950
 SKUPAJ POSLOVNA PODROČJA
 Za vsako vrsto dogodka (stolpci 010 do 080) je treba sporočiti naslednje informacije (člen 322(3)(b), (c) in (e) CRR) o skupnem znesku poslovnih področij (vrstice 910 do 950):
 — Število dogodkov (vrstica 910): poroča se število dogodkov nad notranjo mejo po vrstah dogodkov za skupni znesek poslovnih področij. Ta znesek je lahko nižji od seštevka števila dogodkov po poslovnih področjih, saj se dogodki z več učinki (učinki v različnih poslovnih področjih) obravnavajo kot en dogodek.
 — Število dogodkov. Od tega ≥ 10 000 in < 20 000, ≥ 20 000 in < 100 000, ≥ 100 000 in < 1 000 000, ≥ 1 000 000 (vrstice 911 do 914): poroča se število notranjih dogodkov, vključeno v razpone, opredeljene v zadevnih vrsticah.
 — Znesek skupne izgube (vrstica 920): znesek skupne izgube je enostaven seštevek zneska skupne izgube za vsako poslovno področje.
 — Znesek skupne izgube. Od tega ≥ 10 000 in < 20 000, ≥ 20 000 in < 100 000, ≥ 100 000 in < 1 000 000, ≥ 1 000 000 (vrstice 921 do 924): poroča se znesek skupne izgube, vključen v razpone, opredeljene v zadevnih vrsticah.
 — Največja posamezna izguba (vrstica 930): največja posamezna izguba je največja izguba nad notranjo mejo za vsako vrsto dogodka in med vsemi poslovnimi področji. Ti zneski so lahko višji od najvišje posamezne izgube, zabeležene v vsakem poslovnem področju, če dogodek vpliva na različna poslovna področja.
 — Vsota petih največjih izgub (vrstica 940): sporoči se vsota petih največjih bruto izgub za vsako vrsto dogodka in med vsemi poslovnimi področji. Ta vsota je lahko višja od najvišje vsote petih največjih izgub, zabeleženih v vsakem poslovnem področju. To vsoto je treba poročati ne glede na število izgub.
 — Povrnjena izguba skupaj (vrstica 950): povrnjena izguba skupaj je enostaven seštevek skupno povrnjenih izgub za posamezno poslovno področje.
 910–950/080
 SKUPAJ POSLOVNA PODROČJA – SKUPAJ VRSTE DOGODKOV
 — Število dogodkov: za vsako vrstico od 910 do 914 je število dogodkov enako horizontalnemu seštevku števila dogodkov v zadevni vrstici ob upoštevanju, da bodo v teh zneskih dogodki z vplivi v različnih poslovnih področjih že obravnavani kot en dogodek. Število v vrstici 910 ni nujno enako vertikalnemu seštevku števila dogodkov, ki so vključeni v stolpec 080, ob upoštevanju, da lahko en dogodek hkrati vpliva na različna poslovna področja.
 — Znesek skupne izgube: za vsako vrstico od 920 do 924 je znesek skupne izgube enak horizontalnemu seštevku zneskov skupnih izgub po vrsti dogodka v zadevni vrstici. Znesek skupne izgube v vrstici 920 je enak vertikalnemu seštevku zneskov skupnih izgub po poslovnem področju v stolpcu 080.
 — Največja posamezna izguba: kot je bilo že navedeno, kadar dogodek vpliva na različna poslovna področja, je mogoče, da je znesek za ‚Največjo posamezno izgubo‘ v postavki ‚Skupaj poslovna področja‘ za to posamezno vrsto dogodka višji od zneskov ‚Največje posamezne skupine‘ v vsakem poslovnem področju. Zato je znesek v tem polju enak najvišji vrednosti ‚Največje posamezne izgube‘ v postavki ‚Skupaj poslovna področja‘, ki ni nujno enak najvišji vrednosti ‚Največje posamezne izgube‘ po poslovnih področjih v stolpcu 080.
 — Vsota petih največjih izgub: to je vsota petih največjih izgub v celotni matriki, kar pomeni, da ni nujno enaka najvišji vrednosti ‚vsote petih največjih izgub‘ v postavki ‚Skupaj poslovna področja‘ ali najvišji vrednosti ‚vsote petih največjih izgub‘ v stolpcu 080.
 — Povrnjena izguba skupaj: enaka je horizontalnemu seštevku skupno povrnjenih izgub po vrsti dogodka v vrstici 950 in vertikalnemu seštevku skupno povrnjenih izgub po poslovnem področju v stolpcu 080.
 5. PREDLOGE ZA TRŽNO TVEGANJE
 138.
 Ta navodila se nanašajo na predloge za poročanje o izračunu kapitalskih zahtev v skladu s standardiziranim pristopom za valutno tveganje (MKR SA FX), tveganje spremembe cen blaga (MKR SA COM), obrestno tveganje (MKR SA TDI, MKR SA SEC, MKR SA CTP) in tveganje v lastniških finančnih instrumentih (MKR SA EQU). Poleg tega so v ta del vključena tudi navodila za predlogo za poročanje o izračunu kapitalskih zahtev v skladu s pristopom na podlagi notranjih modelov (MKR IM).
 139.
 Pozicijsko tveganje za dolžniški instrument ali lastniški instrument, s katerim se trguje na borzi (ali izveden dolžniški ali lastniški finančni instrument), se lahko za izračun zahtevanega kapitala razdeli na dva sestavna dela. Prvi del je njegovo posebno tveganje, tj. tveganje spremembe cene zadevnega instrumenta zaradi dejavnikov, ki so povezani z njegovim izdajateljem ali, v primeru izvedenega finančnega instrumenta, z izdajateljem osnovnega instrumenta. Drugi sestavni del zajema splošno tveganje, tj. tveganje spremembe cene instrumenta zaradi spremembe ravni obrestnih mer (v primeru dolžniškega instrumenta ali izvedenega dolžniškega finančnega instrumenta, s katerima se trguje na borzi) ali obsežen cenovni premik na trgu lastniških instrumentov, ki ni povezan z nobenimi posebnimi značilnostmi posameznih vrednostnih papirjev (v primeru lastniškega instrumenta ali izvedenega lastniškega finančnega instrumenta). Splošna obravnava posebnih instrumentov in postopkov pobota je na voljo v členih 326 do 333 CRR.
 5.1 C 18.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POZICIJSKA TVEGANJA V DOLŽNIŠKIH INSTRUMENTIH, S KATERIMI SE TRGUJE NA BORZI (MKR SA TDI)
 5.1.1 Splošne opombe
 140.
 Ta predloga zajema pozicije in povezane kapitalske zahteve za pozicijska tveganja glede dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, v skladu s standardiziranim pristopom (člen 102 in člen 105(1) CRR). Različna razpoložljiva tveganja in metode iz CRR so obravnavani po vrsticah. Posebno tveganje, povezano z izpostavljenostmi, vključenimi v MKR SA SEC in MKR SA CTP, je treba sporočiti le v predlogi s skupnimi zneski MKR SA TDI. Kapitalske zahteve, ki se poročajo v teh predlogah, se prenesejo v polje {325;060} (listinjenja) in {330;060} (CTP)..
 141.
 Predlogo je treba izpolniti ločeno za ‚Skupaj‘ z vnaprej določenim seznamom naslednjih valut: EUR, ALL, BGN, CZK, DKK, EGP, GBP, HRK, HUF, ISK, JPY, LTL, MKD, NOK, PLN, RON, RUB, RSD, SEK, CHF, TRY, UAH, USD in eno preostalo predlogo za vse druge valute.
 5.1.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010–020
 VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)
 Člen 102 in člen 105(1) CRR. To so bruto pozicije, ki niso pobotane z instrumenti in ki ne zajemajo pozicij, ki so bile že prenesene na tretje osebe ali so se te zavezale k njihovemu odkupu (drugi stavek člena 345 CRR). Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami, ki se uporablja tudi za te bruto pozicije, glej člen 328(2) CRR.
 030–040
 NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)
 Členi 327 do 329 in 334 CRR. Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami glej člen 328(2) CRR.
 050
 POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE
 Neto pozicije, ki v skladu z različnimi pristopi iz poglavja 2 naslova IV dela 3 CRR prejmejo kapitalsko zahtevo.
 060
 KAPITALSKE ZAHTEVE
 Kapitalska zahteva za katero koli zadevno pozicijo v skladu s poglavjem 2 naslova IV dela 3 CRR.
 070
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5.
 Vrstice
 010 – 350
 DOLŽNIŠKI INSTRUMENTI, S KATERIMI SE TRGUJE NA BORZI, V TRGOVALNI KNJIGI
 Pozicije v dolžniških instrumentih, s katerimi se trguje na borzi, v trgovalni knjigi in njihove ustrezne kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje v skladu s členom 92(3)(b)(i) CRR ter poglavjem 2 naslova IV dela 3 CRR se sporočajo glede na kategorijo tveganja, zapadlost in uporabljeni pristop.
 011
 SPLOŠNO TVEGANJE.
 012
 Izvedeni finančni instrumenti
 Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v izračun obrestnega tveganja pozicij v trgovalni knjigi, pri čemer se po potrebi upoštevajo členi 328 do 331.
 013
 Druga sredstva in obveznosti
 Instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, vključeni v izračun obrestnega tveganja pozicij v trgovalni knjigi.
 020–200
 PRISTOP NA PODLAGI ZAPADLOSTI
 Pozicije v dolžniških instrumentih, s katerimi se trguje na borzi, za katere se uporablja pristop na podlagi zapadlosti v skladu s členom 339(1) do (8) CRR, in ustrezne kapitalske zahteve iz člena 339(9) CRR. Pozicija se razdeli glede na skupine 1, 2 in 3, skupine pa po zapadlosti instrumentov.
 210–240
 SPLOŠNO TVEGANJE. PRISTOP NA PODLAGI TRAJANJA
 Pozicije v dolžniških instrumentih, s katerimi se trguje na borzi, za katere se uporablja pristop na podlagi trajanja v skladu s členom 340(1) do (6) CRR, in ustrezne kapitalske zahteve iz člena 340(7) CRR. Pozicija se razdeli glede na skupine 1, 2 in 3.
 250
 POSEBNO TVEGANJE
 Vsota zneskov iz vrstic 251, 325 in 330.
 Pozicije v dolžniških instrumentih, s katerimi se trguje na borzi, za katere se uporablja kapitalska zahteva za posebno tveganje, in ustrezna kapitalska zahteva v skladu s členom 92(3)(b), členom 335, členom 336(1) do (3) ter členoma 337 in 338 CRR. Upoštevati je treba tudi zadnji stavek člena 327(1) CRR.
 251 – 321
 Kapitalska zahteva za dolžniške instrumente, ki niso pozicije v listinjenju
 Vsota zneskov iz vrstic 260 do 321.
 Kapitalsko zahtevo kreditnih izvedenih finančnih instrumentov na podlagi n-tega neplačila, ki nimajo zunanje bonitetne ocene, je treba izračunati s seštevkom uteži tveganja referenčnih subjektov (odstavka 1 in 2 člena 332(1)(e) CRR – ‚vpogled‘). Kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila, ki imajo zunanjo bonitetno oceno (odstavek 3 člena 332(1)(e) CRR), se poročajo ločeno v vrstici 321.
 Sporočanje pozicij, za katere se uporablja člen 336(3) CRR:
 Obveznice, ki izpolnjujejo pogoje za utež tveganja 10 % v netrgovalni knjigi v skladu s členom 129(3) CRR (krite obveznice) so predmet posebne obravnave. Posebne kapitalske zahteve predstavljajo polovico odstotka druge kategorije razpredelnice 1 iz člena 336 CRR. Navedene postavke morajo biti razporejene v vrstice 280-300 glede na preostali čas do končne zapadlosti.
 Če je splošno tveganje pozicij iz naslova obrestne mere varovano s kreditnim izvedenim instrumentom, se uporabita člena 346 in 347.
 325
 Kapitalska zahteva za instrumente v listinjenju
 Skupne kapitalske zahteve, sporočene v stolpcu 610 predloge MKR SA SEC. Poročajo se le na skupni ravni v predlogi MKR SA TDI.
 330
 Kapitalska zahteva za trgovalni portfelj s korelacijo
 Skupne kapitalske zahteve, sporočene v stolpcu 450 predloge MKR SA CTP. Poročajo se le na skupni ravni v predlogi MKR SA TDI.
 340
 POSAMEZNI PRISTOP ZA POZICIJSKO TVEGANJE V KNP
 Členi 348 do 350 CRR. Uporablja se, kadar pozicije v KNP ali osnovnih instrumentih niso obravnavane v skladu z metodami iz poglavja 5 naslova IV dela 3 CRR. Po potrebi vključuje učinke veljavnih omejitev kapitalskih zahtev.
 Če je uporabljen posamezni pristop v skladu s prvim stavkom člena 348 CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, 32 % neto pozicije zadevne izpostavljenosti KNP. Če je uporabljen posamezni pristop v skladu z drugim stavkom člena 348 CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, nižji izmed naslednjih dveh zneskov: 32 % neto pozicije zadevne izpostavljenosti KNP ali razlika med 40 % te neto pozicije in kapitalskimi zahtevami, ki izhajajo iz valutnega tveganja, povezanega s to izpostavljenostjo KNP.
 350–390
 DODATNE ZAHTEVE ZA OPCIJE (NE-DELTA TVEGANJA)
 Člen 329(3) CRR.
 Dodatne zahteve za opcije, povezane s tveganji, ki niso delta tveganja, se poročajo po metodi, ki se uporablja za njihov izračun.
 5.2 C 19.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POSEBNO TVEGANJE V LISTINJENJIH (MKR SA SEC)
 5.2.1 Splošne opombe
 142.
 V tej predlogi se navedejo informacije o pozicijah (vse/neto in dolge/kratke) ter povezanih kapitalskih zahtevah za posebno tveganje pozicijskega tveganja v listinjenjih/relistinjenjih v trgovalni knjigi (neprimernih za portfelj trgovanja s korelacijo) v skladu s standardiziranim pristopom.
 143.
 Predloga MKR SA SEC določa kapitalske zahteve le za posebno tveganje pozicij v listinjenju v skladu s členom 335 v povezavi s členom 337 CRR. Če so pozicije v listinjenju trgovalne knjige varovane s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, se uporabljata člena 346 in 347 CRR. Za vse pozicije trgovalne knjige se uporablja le ena predloga, ne glede na dejstvo, ali institucija uporablja standardizirani pristop ali pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen za določanje uteži tveganja za vsako pozicijo v skladu s poglavjem 5 naslova II dela 3 CRR. O kapitalskih zahtevah splošnega tveganja teh pozicij se poroča v predlogi MKR SA TDI ali MKR IM.
 144.
 Pozicije, ki prejmejo utež tveganja 1 250 %, se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (glej 243(1)(b), 244(1)(b) in 258 CRR). V tem primeru je treba te pozicije sporočiti v vrstici 460 predloge CA1.
 5.2.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010–020
 VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)
 Člen 102 in člen 105(1) CRR v povezavi s členom 337 CRR (pozicije v listinjenju). Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami, ki se uporablja tudi za te bruto pozicije, glej člen 328(2) CRR.
 030–040
 (–) POZICIJE, ODBITE OD KAPITALA (DOLGE IN KRATKE)
 Člen 258 CRR.
 050–060
 NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)
 Členi 327 do 329 in 334 CRR. Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami glej člen 328(2) CRR.
 070–520
 RAZČLENITEV NETO POZICIJ GLEDE NA UTEŽI TVEGANJA
 Člen 251 (razpredelnica 1) in člen 261(1) (razpredelnica 4) CRR. Razčlenitev je treba izvesti ločeno za dolge in kratke pozicije.
 230–240 in 460–470
 1 250 %
 Člen 251 (razpredelnica 1) in člen 261(1) (razpredelnica 4) CRR.
 250–260 in 480–490
 METODA NADZORNIŠKE FORMULE
 Člen 337(2) CRR v povezavi s členom 262 CRR.
 Ti stolpci se izpolnijo, kadar institucija uporablja alternativni pristop nadzorniške formule (SFA), ki določa kapitalske zahteve kot funkcijo značilnosti skupine zavarovanj in pogodbenih lastnosti tranše.
 270 in 500
 VPOGLED
 Standardizirani pristop: člena 253 in 254 ter člen 256(5) CRR. Stolpci z vpogledom zajemajo vse primere neocenjenih izpostavljenosti, kadar se utež tveganja pridobi na podlagi osnovnega portfelja izpostavljenosti (povprečna utež tveganja skupine, najvišja utež tveganja skupine ali uporaba razmerja koncentracije).
 Pristop IRB: Člen 263(2) in (3) CRR. Predčasna odplačila so opisana v členih 265(1) in 256(5) CRR.
 280–290/510–520
 PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA
 Drugi stavek člena 109(1) ter člen 259(3) in (4) CRR.
 Ti stolpci se izpolnijo, kadar institucija uporablja pristop notranjega ocenjevanja za določanje kapitalskih zahtev za okvirne likvidnostne kredite in kreditne izboljšave, ki jih banke (vključno z bankami tretjih oseb) zagotavljajo posebej ustanovljenim subjektom, ki izdajajo komercialne zapise s premoženjskim kritjem (ABCP). Pristop notranjega ocenjevanja (IAA), ki temelji na metodologijah ECAI, se uporablja le za izpostavljenosti do posebej ustanovljenih subjektov, ki izdajajo komercialne zapise s premoženjskim kritjem, katerih notranja bonitetna ocena je ob nastanku enakovredna naložbenemu razredu.
 530–540
 SPLOŠNI UČINEK (PRILAGODITEV) ZARADI KRŠITVE DOLOČB GLEDE SKRBNEGA PREGLEDA
 Člen 337(3) CRR v povezavi s členom 407 CRR. Člen 14(2) CRR.
 550–570
 PRED UVEDBO OMEJITVE – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE IN VSOTA TEHTANIH NETO DOLGIH IN KRATKIH POZICIJ
 Člen 337 CRR, pri čemer se ne upošteva diskrecijska pravica iz člena 335 CRR, ki instituciji omogoča omejitev produkta uteži in neto pozicije na raven največje možne izgube, povezane s tveganjem neplačila.
 580–600
 PO UVEDBI OMEJITVE – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE IN VSOTA TEHTANIH NETO DOLGIH IN KRATKIH POZICIJ
 Člen 337 CRR ob upoštevanju diskrecijske pravice iz člena 335 CRR.
 610
 SKUPNE KAPITALSKE ZAHTEVE
 V skladu s členom 337(4) CRR institucija v prehodnem obdobju, ki se konča 31. decembra 2014, ločeno sešteje svoje tehtane neto dolge pozicije (stolpec 580) in svoje tehtane neto kratke pozicije (stolpec 590). Višji od obeh seštevkov (po omejitvi) tvori kapitalsko zahtevo. Od leta 2015 institucija v skladu s členom 337(4) CRR sešteje svoje tehtane neto pozicije, ne glede na to, ali so dolge ali kratke (stolpec 600), za izračun kapitalskih zahtev.
 Vrstice
 010
 SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 Skupni znesek neporavnanih listinjenj (v trgovalni knjigi), ki ga sporoči institucija v vlogi originatorja in/ali investitorja in/ali sponzorja.
 040, 070 in 100
 LISTINJENJA
 Člen 4(61) in (62) CRR.
 020,050, 080 in 110
 RELISTINJENJA
 Člen 4(63) CRR.
 030–050
 ORIGINATOR
 Člen 4(13) CRR.
 060–080
 INVESTITOR
 Kreditna institucija, ki ima pozicijo v listinjenju v poslu listinjenja, pri katerem ni originator ali sponzor.
 090–110
 SPONZOR
 Člen 4(14) CRR. Če sponzor listini tudi lastna sredstva, v vrsticah originatorja navede informacije glede lastnih listinjenih sredstev.
 120–210
 RAZČLENITEV SKUPNE VSOTE TEHTANIH NETO DOLGIH IN NETO KRATKIH POZICIJ GLEDE NA OSNOVNO VRSTO
 Zadnji stavek člena 337(4) CRR.
 Pri razčlenitvi osnovnih sredstev se upošteva razvrstitev, ki se uporablja v predlogi SEC Details (stolpec ‚Vrsta‘):
 —
 –
 1
 –
 Hipoteke na stanovanjske nepremičnine,
 —
 –
 2
 –
 Hipoteke na poslovne nepremičnine,
 —
 –
 3
 –
 Terjatve iz naslova poslovanja s kreditnimi karticami,
 —
 –
 4
 –
 Zakup,
 —
 –
 5
 –
 Posojila podjetjem ali MSP (obravnavana kot podjetja),
 —
 –
 6
 –
 Potrošniška posojila,
 —
 –
 7
 –
 Terjatve do kupcev,
 —
 –
 8
 –
 Druga sredstva,
 —
 –
 9
 –
 Krite obveznice,
 —
 –
 10
 –
 Druge obveznosti.
 Pri vsakem listinjenju institucija obravnava najpomembnejšo vrsto, če je skupina sestavljena iz različnih vrst sredstev.
 5.3 C 20.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POSEBNO TVEGANJE V TRGOVALNEM PORTFELJU S KORELACIJO (MKR SA CTP)
 5.3.1 Splošne opombe
 145.
 V tej predlogi se navedejo informacije o pozicijah CTP (vključno z listinjenji, kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na podlagi n-tega neplačila in drugimi pozicijami CTP, vključenimi v skladu s členom 338(3)) in ustreznih kapitalskih zahtevah v okviru standardiziranega pristopa.
 146.
 Predloga MKR SA CTP določa kapitalske zahteve le za posebno tveganje pozicij, dodeljenih trgovalnemu portfelju s korelacijo v skladu s členom 335 v povezavi s členom 338(2) in (3) CRR. Če so pozicije CTP trgovalne knjige varovane s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, se uporabljata člena 346 in 347 CRR. Za vse pozicije CTP trgovalne knjige se uporablja le ena predloga, ne glede na dejstvo, ali institucija uporablja standardizirani pristop ali pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen za določanje uteži tveganja za vsako pozicijo v skladu s poglavjem 5 naslova II dela 3 CRR. O kapitalskih zahtevah splošnega tveganja teh pozicij se poroča v predlogi MKR SA TDI ali MKR IM.
 147.
 Ta struktura predloge ločuje pozicije v listinjenju, kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi n-tega neplačila in druge pozicije CTP. Zato se pozicije v listinjenju vedno poročajo v vrsticah 030, 060 ali 090 (odvisno od vloge institucije v listinjenju). Kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila se vedno poročajo v vrstici 110. ‚Druge pozicije CTP‘ niso pozicije v listinjenju ali kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila (glej opredelitev v členu 338(3) CRR), ampak so izrecno ‚povezane‘ (zaradi namena varovanja) z eno od teh dveh pozicij. Zato so dodeljene v okviru podnaslova ‚listinjenje‘ ali ‚kreditni izvedeni finančni instrument na podlagi n-tega neplačila‘.
 148.
 Pozicije, ki prejmejo utež tveganja 1 250 %, se lahko odbijejo od navadnega lastniškega temeljnega kapitala (glej 243(1)(b), 244(1)(b) in 258 CRR). V tem primeru je treba te pozicije sporočiti v vrstici 460 predloge CA1.
 5.3.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010–020
 VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)
 Člen 102 in člen 105(1) CRR v povezavi s pozicijami, dodeljenimi trgovalnemu portfelju s korelacijo v skladu s členom 338(2) in (3) CRR. Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami, ki se uporablja tudi za te bruto pozicije, glej člen 328(2) CRR.
 030–040
 (–) POZICIJE, ODBITE OD KAPITALA (DOLGE IN KRATKE)
 Člen 258 CRR.
 050–060
 NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)
 Členi 327 do 329 in 334 CRR. Za razlikovanje med dolgimi in kratkimi pozicijami glej člen 328(2) CRR.
 070–400
 RAZČLENITEV NETO POZICIJ V SKLADU Z UTEŽMI TVEGANJA (SA IN IRB)
 Člen 251 (razpredelnica 1) in člen 261(1) (razpredelnica 4) CRR.
 160 in 330
 DRUGO
 Druge uteži tveganja, ki niso izrecno navedene v prejšnjih stolpcih.
 Za kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi n-tega neplačila le tisti, ki niso zunanje ocenjeni. Zunanje ocenjeni kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila se poročajo v predlogi MKR SA TDI (vrstica 321) ali pa, če so vključeni v CTP, se dodelijo stolpcu ustrezne uteži tveganja.
 170–180 in 360–370
 1 250 %
 Člen 251 (razpredelnica 1) in člen 261(1) (razpredelnica 4) CRR.
 190–200 in 340–350
 METODA NADZORNIŠKE FORMULE
 Člen 337(2) CRR v povezavi s členom 262 CRR.
 210/380
 VPOGLED
 Standardizirani pristop: člena 253 in 254 ter člen 256(5) CRR. Stolpci z vpogledom zajemajo vse primere neocenjenih izpostavljenosti, kadar se utež tveganja pridobi na podlagi osnovnega portfelja izpostavljenosti (povprečna utež tveganja skupine, najvišja utež tveganja skupine ali uporaba razmerja koncentracije).
 Pristop IRB: člen 263(2) in (3) CRR. Predčasna odplačila so opisana v členih 265(1) in 256(5) CRR.
 220–230 in 390–400
 PRISTOP NOTRANJEGA OCENJEVANJA
 Člen 259(3) in (4) CRR.
 410–420
 PRED UVEDBO OMEJITVE – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE
 Člen 338 brez upoštevanja diskrecijske pravice iz člena 335 CRR.
 430–440
 PO UVEDBI OMEJITVE – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE
 Člen 338 ob upoštevanju diskrecijske pravice iz člena 335 CRR.
 450
 SKUPNE KAPITALSKE ZAHTEVE
 Kapitalska zahteva se določi kot večja izmed (i) zahteve za posebno tveganje, ki bi se uporabila le za neto dolge pozicije (stolpec 430), ali (ii) zahteve za posebno tveganje, ki bi se uporabila le za neto kratke pozicije (stolpec 440).
 Vrstice
 010
 SKUPNI ZNESEK IZPOSTAVLJENOSTI
 Skupni znesek neporavnanih pozicij (v trgovalnem portfelju s korelacijo), ki ga sporoči institucija v vlogi originatorja, investitorja ali sponzorja.
 020–040
 ORIGINATOR
 Člen 4(13) CRR.
 050–070
 INVESTITOR
 Kreditna institucija, ki ima pozicijo v listinjenju v poslu listinjenja, pri katerem ni originator ali sponzor.
 080–100
 SPONZOR
 Člen 4(14) CRR. Če sponzor listini tudi lastna sredstva, v vrsticah originatorja navede informacije glede lastnih listinjenih sredstev.
 030, 060 in 090
 LISTINJENJA
 Trgovalni portfelj s korelacijo zajema listinjenja, kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi n-tega neplačila in morebitne druge pozicije varovanja, ki izpolnjujejo merila iz člena 338(2) in (3) CRR.
 Izvedeni finančni instrumenti za izpostavljenosti v listinjenju, ki zagotavljajo sorazmeren delež, in pozicije, ki varujejo pozicije CTP, so vključeni v vrstico ‚Druge pozicije CTP‘.
 110
 KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI NA PODLAGI N-TEGA NEPLAČILA
 Tu se poročajo kreditni izvedeni finančni instrumenti na podlagi n-tega neplačila, ki so zavarovani s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na podlagi n-tega neplačila v skladu s členom 347 CRR.
 Originator, investitor in sponzor pozicije ne ustrezajo kreditnim izvedenim finančnim instrumentom na podlagi n-tega neplačila. Zato za kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi n-tega neplačila ni mogoče zagotoviti razčlenitve kot za pozicije v listinjenju..
 040,070, 100 in 120
 DRUGE POZICIJE CTP
 Pozicije v:
 —
 izvedenih finančnih instrumentih za izpostavljenosti v listinjenju, ki zagotavljajo sorazmeren delež, in pozicije, ki varujejo pozicije CTP, so vključeni v vrstico ‚Druge pozicije CTP‘,
 —
 pozicijah CTP, ki so zavarovane s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti v skladu s členom 346 CRR,
 —
 drugih pozicijah, ki izpolnjujejo člen 338(3) CRR,
 so vključene.
 5.4 C 21.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOP ZA POZICIJSKO TVEGANJE V LASTNIŠKIH FINANČNIH INSTRUMENTIH (MKR SA EQU)
 5.4.1 Splošne opombe
 149.
 V tej predlogi se navedejo informacije o pozicijah in ustreznih kapitalskih zahtevah za pozicijsko tveganje v lastniškem kapitalu v trgovalni knjigi, obravnavano v okviru standardiziranega pristopa.
 150.
 Predlogo je treba izpolniti ločeno za ‚Skupaj‘ s statičnim, vnaprej določenim seznamom naslednjih trgov: Bolgarija, Hrvaška, Češka republika, Danska, Egipt, Madžarska, Islandija, Lihtenštajn, Norveška, Poljska, Romunija, Švedska, Združeno kraljestvo, Albanija, Japonska, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Ruska federacija, Srbija, Švica, Turčija, Ukrajina, Združene države Amerike, euroobmočje, vključno s še eno predlogo za vse druge trge. Za namen te zahteve glede poročanja se izraz ‚trg‘ razume kot ‚država‘.
 5.4.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010–020
 VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)
 Člen 102 in člen 105(1) CRR. To so bruto pozicije, ki niso pobotane z instrumenti in ki ne zajemajo pozicij, ki so bile že prenesene na tretje osebe ali so se te zavezale k njihovemu odkupu (drugi stavek člena 345 CRR).
 030–040
 NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)
 Členi 327, 329, 332, 341 in 345 CRR.
 050
 POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE
 Neto pozicije, ki v skladu z različnimi pristopi iz poglavja 2 naslova IV dela 3 CRR prejmejo kapitalsko zahtevo. Kapitalsko zahtevo je treba izračunati za vsak nacionalni trg ločeno.
 060
 KAPITALSKE ZAHTEVE
 Kapitalska zahteva za katero koli zadevno pozicijo v skladu s poglavjem 2 naslova IV dela 3 CRR.
 070
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5.
 Vrstice
 010–130
 LASTNIŠKI INSTRUMENTI V TRGOVALNI KNJIGI
 Kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje v skladu s členom 92(3)(b)(i) CRR in oddelek 3 poglavja 2 naslova IV dela 3 CRR.
 020–040
 SPLOŠNO TVEGANJE
 Pozicije v lastniških instrumentih, ki so predmet splošnega tveganja (člen 343 CRR), in ustrezne kapitalske zahteve v skladu z oddelkom 3 poglavja 2 naslova IV dela 3 CRR.
 Obe razčlenitvi (021/022 in 030/040) sta razčlenitvi v zvezi z vsemi pozicijami, ki so predmet splošnega tveganja.
 V vrsticah 021 in 022 je treba navesti informacije o razčlenitvi po instrumentih. Le razčlenitev v vrsticah 030 in 040 se uporablja kot podlaga za izračun kapitalskih zahtev.
 021
 Izvedeni finančni instrumenti
 Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v izračun kapitalskega tveganja pozicij v trgovalni knjigi, pri čemer se po potrebi upoštevata člena 329 in 332.
 022
 Druga sredstva in obveznosti
 Instrumenti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, vključeni v izračun kapitalskega tveganja pozicij v trgovalni knjigi.
 030
 Splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi in so predmet posameznega pristopa
 Splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi in so predmet posameznega pristopa, v skladu s členom 344(1) in (4) CRR. Te pozicije so predmet izključno splošnega tveganja, zato v skladu s tem ne smejo biti sporočene v vrstici 050.
 040
 Lastniški instrumenti, ki niso splošno razpršene terminske pogodbe na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi
 Druge pozicije v lastniških instrumentih, ki so predmet posebnega tveganja, in ustrezne kapitalske zahteve v skladu s členom 343 in členom 344(3) CRR.
 050
 POSEBNO TVEGANJE
 Pozicije v lastniških instrumentih, ki so predmet posebnega tveganja, in ustrezne kapitalske zahteve v skladu s členom 342 in členom 344(4) CRR.
 080
 POSAMEZNI PRISTOP ZA POZICIJSKO TVEGANJE V KNP
 V skladu s CRR te pozicije niso dodeljene izrecno obrestnemu tveganju ali kapitalskemu tveganju. Za namene poročanja se te pozicije poročajo v predlogi MKR SA EQU.
 Pozicije v KNP, če se kapitalske zahteve izračunajo v skladu s členom 348(1) CRR. Uporablja se, kadar pozicije v KNP ali osnovnih instrumentih niso obravnavane v skladu z metodami iz poglavja 5 naslova IV dela 3 (sklicevanje na ‚Uporaba notranjih modelov za izračun kapitalskih zahtev‘) CRR.
 Če je uporabljen posamezni pristop v skladu s prvim stavkom člena 348(1) CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, 32 % neto pozicije zadevne izpostavljenosti KNP. Če je uporabljen posamezni pristop v skladu z drugim stavkom člena 348(1) CRR, je znesek, ki ga je treba sporočiti, nižji izmed naslednjih dveh zneskov: 32 % neto pozicije zadevne izpostavljenosti KNP ali razlika med 40 % te neto pozicije in kapitalskimi zahtevami, ki izhajajo iz valutnega tveganja, povezanega s to izpostavljenostjo KNP.
 Če se uporabljajo posebne metode iz člena 350 CRR, se te pozicije sporočajo glede na osnovne naložbe. Te pozicije se zato poročajo v ustreznih vrsticah predloge MKR SA TDI ali MKR SA EQU.
 090–130
 DODATNE ZAHTEVE ZA OPCIJE (NE-DELTA TVEGANJA)
 Člen 329(2) in (3) CRR.
 Dodatne zahteve za opcije, povezane s tveganji, ki niso delta tveganja, se poročajo po metodi, ki se uporablja za njihov izračun.
 5.5 C 22.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOPI ZA VALUTNO TVEGANJE (MKR SA FX)
 5.5.1 Splošne opombe
 151.
 Institucije poročajo informacije o pozicijah v vsaki valuti (vključena valuta poročanja) in ustreznih kapitalskih zahtevah za valuto, obravnavanih v okviru standardiziranega pristopa. Pozicija se izračuna za vsako valuto (vključno z eurom), zlato in pozicije v KNP. Vrstice 100 do 470 te predloge se poročajo tudi, če institucijam ni treba izračunati kapitalskih zahtev za valutno tveganje v skladu s členom 351 CRR.
 152.
 Pojasnjevalne postavke predloge se izpolnijo ločeno za vse valute držav članic Evropske unije in naslednje valute: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY in vse druge valute.
 5.5.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 020–030
 VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)
 Bruto pozicije zaradi sredstev, zneskov, ki se prejmejo, in podobnih postavk iz člena 352(1) CRR. V skladu s členom 352(2) in ob dovoljenju pristojnih organov se pozicije, prevzete za varovanje pred negativnim učinkom deviznega tečaja na njihove količnike v skladu s členom 92(1), in pozicije, povezane s postavkami, ki so pri izračunu kapitala že odbite, ne poročajo.
 040–050
 NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)
 Člen 352(3) in (4), prvi in drugi stavek, ter člen 353 CRR.
 Neto pozicije se izračunajo za vsako valuto, zato lahko hkrati obstajajo dolge in kratke pozicije.
 060–080
 POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE
 Člen 352(4), tretji stavek, ter člena 353 in 354 CRR.
 060–070
 POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE (DOLGE IN KRATKE)
 Dolge in kratke neto pozicije za vsako valuto se izračunajo z odštetjem vsote kratkih pozicij od vsote dolgih pozicij.
 Prištejejo se dolge neto pozicije za vsako dejavnost v valuti, da se dobi dolga neto pozicija v tej valuti.
 Prištejejo se kratke neto pozicije za vsako dejavnost v valuti, da se dobi kratka neto pozicija v tej valuti.
 Neizravnane pozicije se prištejejo pozicijam, ki so predmet kapitalskih zahtev za druge valute (vrstica 030) v stolpcu (060) ali (070), odvisno od njihove kratke ali dolge ureditve.
 080
 POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE (IZRAVNANE)
 Izravnane pozicije za tesno korelirane valute.
 KAPITALSKA ZAHTEVA ZA TVEGANJE (%)
 Kot je opredeljeno v členih 351 in 354, kapitalske zahteve za tveganje v odstotku.
 090
 KAPITALSKE ZAHTEVE
 Kapitalska zahteva za katero koli zadevno pozicijo v skladu s poglavjem 3 naslova IV dela 3 CRR.
 100
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5.
 Vrstice
 010
 SKUPAJ POZICIJE V VALUTAH, O KATERIH SE NE POROČA
 Pozicije v valutah, o katerih se ne poroča, in njihove ustrezne kapitalske zahteve v skladu s členom 92(3)(c)(i) ter členom 352(2) in (4) CRR (za pretvorbo v valuto poročanja).
 020
 TESNO KORELIRANE VALUTE
 Pozicije in njihove ustrezne kapitalske zahteve za valute iz člena 354 CRR.
 030
 VSE DRUGE VALUTE (vključno s pozicijami v KNP v tujih valutah, obravnavanimi kot druge valute)
 Pozicije in njihove ustrezne kapitalske zahteve za valute, ki so predmet splošnega postopka, iz člena 351 ter člena 352(2) in (4) CRR.
 Poročanje o KNP, obravnavanih kot ločene valute, v skladu s členom 353 CRR
 Na voljo sta dve različni obravnavi KNP, obravnavanih kot ločene valute za izračun kapitalskih zahtev:
 1.
 spremenjena zlata metoda, če smer naložbe KNP ni na voljo (ti KNP se dodajo skupni neto poziciji institucije v tuji valuti);
 2.
 če je smer naložbe KNP na voljo, se KNP dodajo skupni odprti poziciji v tuji valuti (dolga ali kratka, odvisno od smeri KNP).
 Pri poročanju o KNP se v skladu s tem upošteva izračun kapitalskih zahtev.
 040
 ZLATO
 Pozicije in njihove ustrezne kapitalske zahteve za valute, ki so predmet splošnega postopka, iz člena 351 ter člena 352(2) in (4) CRR.
 050–090
 DODATNE ZAHTEVE ZA OPCIJE (NE-DELTA TVEGANJA)
 Člen 352(5) in (6) CRR.
 Dodatne zahteve za opcije, povezane s tveganji, ki niso delta tveganja, se poročajo po metodi, ki se uporablja za njihov izračun.
 100–120
 Razčlenitev skupnih pozicij (vključena valuta poročanja) glede na vrste izpostavljenosti
 Skupne pozicije se razčlenijo glede na izvedene finančne instrumente, druga sredstva in obveznosti ter zunajbilančne postavke.
 100
 Druga sredstva in obveznosti razen zunajbilančnih postavk in izvedenih finančnih instrumentov
 Pozicije, ki niso vključene v vrstico 110 ali 120, se vključijo v to vrstico.
 110
 Zunajbilančne postavke
 Postavke, vključene v Prilogo I k CRR, razen postavk, vključenih kot posli financiranja z vrednostnimi papirji in posli z dolgim rokom poravnave ali iz pobota med različnimi kategorijami produktov.
 120
 Izvedeni finančni instrumenti
 Pozicije, vrednotene v skladu s členom 352 CRR.
 130–480
 POJASNJEVALNE POSTAVKE: VALUTNE POZICIJE
 Pojasnjevalne postavke predloge se izpolnijo ločeno za vse valute držav članic Evropske unije in naslednje valute: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY in vse druge valute.
 5.6 C 23.00 – TRŽNO TVEGANJE: STANDARDIZIRANI PRISTOPI ZA BLAGO (MKR SA COM)
 5.6.1 Splošne opombe
 153.
 V tej predlogi se navedejo informacije o pozicijah v blagu in ustreznih kapitalskih zahtevah, obravnavanih v okviru standardiziranega pristopa.
 5.6.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010–020
 VSE POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)
 Bruto dolge/kratke pozicije, ki so obravnavane kot pozicije v enakem blagu, v skladu s členom 357(1) in (4) CRR (glej tudi člen 359(1) CRR).
 030–040
 NETO POZICIJE (DOLGE IN KRATKE)
 Kot je opredeljeno v členu 357(3) CRR.
 050
 POZICIJE, KI SO PREDMET KAPITALSKE ZAHTEVE
 Neto pozicije, ki v skladu z različnimi pristopi iz poglavja 4 naslova IV dela 3 CRR prejmejo kapitalsko zahtevo.
 060
 KAPITALSKE ZAHTEVE
 Kapitalska zahteva za katero koli zadevno pozicijo v skladu s poglavjem 4 naslova IV dela 3 CRR.
 070
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5.
 Vrstice
 010
 SKUPAJ POZICIJE V BLAGU
 Pozicije v blagu in njihove ustrezne kapitalske zahteve za tržno tveganje v skladu s členom 92(3)(c)(iii) CRR ter poglavjem 4 naslova IV dela 3 CRR.
 020 – 060
 POZICIJE GLEDE NA KATEGORIJO BLAGA
 Za namene poročanja se blago združi v štiri glavne skupine blaga iz razpredelnice 2 člena 361 CRR.
 070
 PRISTOP LESTVICE ZAPADLOSTI
 Pozicije v blagu, ki so predmet pristopa lestvice zapadlosti iz člena 359 CRR.
 080
 RAZŠIRJENI PRISTOP LESTVICE ZAPADLOSTI
 Pozicije v blagu, ki so predmet razširjenega pristopa lestvice zapadlosti iz člena 361 CRR.
 090
 POENOSTAVLJENI PRISTOP
 Pozicije v blagu, ki so predmet pristopa lestvice zapadlosti iz člena 360 CRR.
 100–140
 DODATNE ZAHTEVE ZA OPCIJE (NE-DELTA TVEGANJA)
 Člen 358(4) CRR.
 Dodatne zahteve za opcije, povezane s tveganji, ki niso delta tveganja, se poročajo po metodi, ki se uporablja za njihov izračun.
 5.7 C 24.00 – NOTRANJI MODELI ZA TRŽNA TVEGANJA (MKR IM)
 5.7.1 Splošne opombe
 154.
 Ta predloga vsebuje razčlenitev zneskov tvegane vrednosti (VaR) in stresne tvegane vrednosti (sVaR) glede na različna tržna tveganja (dolžniški instrument, lastniški instrument, tuja valuta, blago) in druge informacije, pomembne za izračun kapitalskih zahtev.
 155.
 Običajno je poročanje odvisno od strukture modela institucij, tj. ali zneske za splošno in posebno tveganje sporočajo ločeno ali skupaj. To velja tudi za razčlenitev tvegane vrednosti/stresne tvegane vrednosti v kategorije tveganja (obrestno tveganje, tveganje v lastniških finančnih instrumentih, valutno tveganje in tveganje spremembe cen blaga). Institucija lahko odstopi od sporočanja navedenih razčlenitev, če dokaže, da bi bilo sporočanje teh zneskov pretirano obremenjujoče.
 5.7.2 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 030–040
 VaR
 Pomeni največjo možno izgubo, ki bi izhajala iz spremembe cene z določeno verjetnostjo v opredeljenem časovnem obdobju.
 030
 Multiplikacijski faktor (mc) × povprečje za VaR za preteklih 60 delovnih dni (VaRavg)
 Člen 364(1)(a)(ii) in člen 365(1) CRR.
 040
 VaR prejšnjega dne (VaRt–1)
 Člen 364(1)(a)(i) in člen 365(1) CRR.
 050–060
 SVaR
 Pomeni največjo možno izgubo, ki bi izhajala iz spremembe cene z določeno verjetnostjo v opredeljenem časovnem obdobju, pri čemer se pridobi z uporabo vhodnih podatkov, umerjenih na pretekle podatke iz neprekinjenega 12-mesečnega obdobja finančnega stresa, ki zadeva portfelj institucije.
 050
 Multiplikacijski faktor (ms) × povprečje za SVaR za preteklih 60 delovnih dni (SVaRavg)
 Člen 364(1)(b)(ii) in člen 365(1) CRR.
 060
 Zadnji razpoložljivi SVaR (SVaRt-1)
 Člen 364(1)(b)(i) in člen 365(1) CRR.
 070–080
 KAPITALSKA ZAHTEVA ZA PRESEŽNO TVEGANJE NEPLAČILA IN MIGRACIJE
 Pomeni največjo možno izgubo, ki bi izhajala iz spremembe cene, povezane s tveganji neplačila in migracije, izračunanimi v skladu s členom 364(2)(b) v povezavi z oddelkom 4 poglavja 5 naslova IV dela 3 CRR.
 070
 Povprečna vrednost 12-ih tednov
 Člen 364(2)(b)(ii) v povezavi z oddelkom 4 poglavja 5 naslova IV dela 3 CRR.
 080
 Zadnja vrednost
 Člen 364(2)(b)(i) v povezavi z oddelkom 4 poglavja 5 naslova IV dela 3 CRR.
 090–110
 KAPITALSKA ZAHTEVA ZA VSA CENOVNA TVEGANJA V TRGOVALNEM PORTFELJU S KORELACIJO
 090
 MINIMALNA KAPITALSKA ZAHTEVA
 Člen 364(3)(c) CRR
 = 8 % kapitalske zahteve, ki bi se izračunala v skladu s členom 338(1) CRR za vse pozicije v kapitalski zahtevi ‚za vsa cenovna tveganja‘.
 100–110
 POVPREČNA VREDNOST 12-IH TEDNOV IN ZADNJA VREDNOST
 Člen 364(3)(b).
 110
 ZADNJA VREDNOST
 Člen 364(3)(a).
 120
 KAPITALSKA ZAHTEVA
 Iz člena 364 CRR o vseh dejavnikih tveganja ob upoštevanju učinka korelacije, če je to ustrezno, s presežnim tveganjem neplačila in migracije ter vsemi cenovnimi tveganji za CTP, vendar brez kapitalskih zahtev listinjenja za listinjenje in kreditni izvedeni finančni instrument na podlagi n-tega neplačila v skladu s členom 364(2) CRR.
 130
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 Člen 92(4)(b) CRR. Rezultat množenja kapitalskih zahtev z 12,5.
 140
 Število preseganj v zadnjih 250 delovnih dneh
 Člen 366 CRR.
 150–160
 Multiplikacijski faktor VaR (mc) in multiplikacijski faktor SVaR (ms)
 Člen 366 CRR.
 170–180
 PREDVIDENA ZAHTEVA ZA SPODNJI PRAG TRGOVALNEGA POTFELJA S KORELACIJO – TEHTANE NETO DOLGE/KRATKE POZICIJE PO UPORABI OMEJITVE
 Pri sporočenih zneskih, ki se uporabljajo kot podlaga za izračun kapitalske zahteve za spodnji prag za vsa cenovna tveganja v skladu s členom 364(3)(c) CRR, se upošteva diskrecijska pravica iz člena 335 CRR, ki določa, da lahko institucija omeji produkt uteži in neto pozicije na raven največje možne izgube, povezane s tveganjem neplačila.
 Vrstice
 010
 SKUPAJ POZICIJE
 Ustreza delu pozicijskega in valutnega tveganja ter tveganja spremembe cen blaga iz člena 363(1) CRR v zvezi s faktorji tveganja iz člena 367(2) CRR.
 Pri stolpcih 030 do 060 (tvegana vrednost in stresna tvegana vrednost) zneski v vrstici s skupno vrednostjo niso enakovredni razčlenitvi zneskov za tvegano vrednost/stresno tvegano vrednost zadevnih komponent tveganja. Zato so razčlenitve pojasnjevalne postavke.
 020
 DOLŽNIŠKI INSTRUMENTI, S KATERIMI SE TRGUJE NA BORZI
 Ustreza delu pozicijskega tveganja iz člena 363(1) CRR v zvezi s faktorji obrestnega tveganja iz člena 367(2) CRR.
 030
 TDI – SPLOŠNO TVEGANJE
 Splošno tveganje, opredeljeno v členu 362 CRR.
 040
 TDI – POSEBNO TVEGANJE
 Posebno tveganje, opredeljeno v členu 362 CRR.
 050
 LASTNIŠKI FINANČNI INSTRUMENTI
 Ustreza delu pozicijskega tveganja iz člena 363(1) CRR v zvezi s faktorji tveganja v lastniških finančnih instrumentih iz člena 367(2) CRR.
 060
 LASTNIŠKI FINANČNI INSTRUMENTI – SPLOŠNO TVEGANJE
 Splošno tveganje, opredeljeno v členu 362 CRR.
 070
 LASTNIŠKI FINANČNI INSTRUMENTI – POSEBNO TVEGANJE
 Posebno tveganje, opredeljeno v členu 362 CRR.
 080
 VALUTNO TVEGANJE
 Člena 363(1) in 367(2) CRR
 090
 TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA
 Člena 363(1) in 367(2) CRR
 100
 SKUPNA VREDNOST SPLOŠNEGA TVEGANJA
 Tržno tveganje, ki ga povzročajo splošna tržna gibanja dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, lastniških finančnih instrumentov, valut in blaga. Tvegana vrednost za splošno tveganje vseh faktorjev tveganja (po potrebi ob upoštevanju učinkov korelacije).
 110
 SKUPNA VREDNOST POSEBNEGA TVEGANJA
 Posebno tveganje dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, in lastniških finančnih instrumentov. Tvegana vrednost za posebno tveganje lastniških finančnih instrumentov in dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, v trgovalni knjigi (po potrebi ob upoštevanju učinkov korelacije).
 5.8 C 25.00 – TVEGANJE PRILAGODITVE KREDITNEGA VREDNOTENJA (CVA)
 5.8.1 Navodila za posamezne pozicije
 Stolpci
 010
 Vrednost izpostavljenosti
 Člen 271 CRR v skladu s členom 382 CRR.
 Skupna vrednost izpostavljenosti (EAD) vseh poslov, ki so predmet kapitalske zahteve za tveganje CVA.
 020
 Od tega: izvedeni finančni instrumenti OTC
 Člen 271 CRR v skladu s členom 382(1) CRR.
 Del skupne izpostavljenosti kreditnemu tveganju nasprotne stranke samo zaradi izvedenih finančnih instrumentov OTC. Podatki se ne zahtevajo od institucij IMM, ki imajo izvedene finančne instrumente OTC in posle financiranja z vrednostnimi papirji v istem nizu pobotov.
 030
 Od tega: POSEL FINANCIRANJA Z VREDNOSTNIMI PAPIRJI
 Člen 271 CRR v skladu s členom 382(2) CRR.
 Del skupne izpostavljenosti kreditnemu tveganju nasprotne stranke samo zaradi izvedenih finančnih instrumentov SFT (poslov financiranja z vrednostnimi papirji). Podatki se ne zahtevajo od institucij IMM, ki imajo izvedene finančne instrumente OTC in posle financiranja z vrednostnimi papirji v istem nizu pobotov.
 040
 MULTIPLIKACIJSKI FAKTOR (mc) × POVPREČJE ZA VaR ZA PRETEKLIH 60 DELOVNIH DNI (VaRavg)
 Člen 383 CRR v skladu s členom 363(1)(d) CRR.
 Izračun tvegane vrednosti na podlagi notranjih modelov za tržno tveganje.
 050
 VaR PREJŠNJEGA DNE (VaRt–1)
 Glej navodila za stolpec 040.
 060
 MULTIPLIKACIJSKI FAKTOR (ms) × POVPREČJE ZA SVaR ZA PRETEKLIH 60 DELOVNIH DNI (SVaRavg)
 Glej navodila za stolpec 040.
 070
 ZADNJI RAZPOLOŽLJIVI SVaR (SVaRt-1)
 Glej navodila za stolpec 040.
 080
 KAPITALSKA ZAHTEVA
 Člen 92(3)(d) CRR.
 Kapitalske zahteve za tveganje CVA, izračunano z izbrano metodo.
 090
 ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM
 Člen 92(4)(b) CRR.
 Kapitalske zahteve, pomnožene z 12,5.
 Pojasnjevalne postavke
 100
 Število nasprotnih strank
 Člen 382 CRR.
 Število nasprotnih strank, vključenih v izračun kapitala za tveganje CVA.
 Nasprotne stranke so podskupina dolžnikov. Obstajajo le v primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti ali poslov financiranja z vrednostnimi papirji, pri čemer so preprosto druga pogodbenica.
 110
 Od tega: za določitev kreditnega razmika je bil uporabljen približek
 Število nasprotnih strank, pri čemer je bil kreditni razmik določen z uporabo približka namesto neposredno opaženih tržnih podatkov.
 120
 NASTALA PRILAGODITEV KREDITNEGA TVEGANJA (CVA)
 Računovodske rezervacije zaradi manjše kreditne sposobnosti nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih.
 130
 POSEL KREDITNE ZAMENJAVE Z ENO SAMO IZPOSTAVLJENOSTJO
 Člen 386(1)(a) CRR.
 Skupni hipotetični zneski poslov kreditne zamenjave z eno samo izpostavljenostjo, ki se uporabljajo kot varovanje za tveganje CVA.
 140
 INDEKS KREDITNIH ZAMENJAV
 Člen 386(1)(b) CRR.
 Skupni hipotetični zneski indeksov kreditnih zamenjav, ki se uporabljajo kot varovanje za tveganje CVA.
 Vrstice
 010
 Skupaj tveganje CVA
 Vsota vrstic 020–040, kot je ustrezno.
 020
 V skladu z napredno metodo
 Napredna metoda za tveganje CVA, kot je določena v členu 383 CRR.
 030
 V skladu s standardizirano metodo
 Standardizirana metoda za tveganje CVA, kot je določena v členu 384 CRR.
 040
 Na podlagi OEM
 Zneski so predmet uporabe člena 385 CRR.“
 (1) Podatki, zahtevani za institucije v tej predlogi, se sporočijo na akumulirani podlagi za naravno leto ali poročilo (tj. od 1. januarja tekočega leta).
 (2) ‚Samostojne institucije‘ niso del skupine in niso konsolidirane v državi, v kateri so predmet kapitalskih zahtev.
 PRILOGA III
 1. Bilanca stanja [izkaz finančnega položaja]
 1.3 Lastniški kapital
 Pravna podlaga
 Razčlenitev v razpredelnici
 Knjigovodska vrednost
 010
 010
 Kapital
 MRS 1, 54.(r) člen; direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 22
 46
 020
 Vplačani kapital
 MRS 1, 78.(e) člen
 030
 Nevplačani kapital, ki je bil vpoklican
 MRS 1, 78.(e) člen; Priloga V, del 1, točka 14
 040
 Vplačani presežek kapitala
 MRS 1, 78.(e) člen; CRR, člen 4(1)(124)
 46
 050
 Izdani lastniški instrumenti, razen kapitala
 Priloga V, del 2, točki 15-16
 46
 060
 Sestavina lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov
 MRS 32, 28.–29. člen; Priloga V, del 2, točka 15
 070
 Drugi izdani lastniški instrumenti
 Priloga V, del 2, točka 16
 080
 Drug lastniški kapital
 MSRP 2, 10. člen; Priloga V, del 2, točka 17
 090
 Akumulirani drugi vseobsegajoči donos
 CRR, člen 4(1)(100)
 46
 095
 Postavke, ki pozneje ne bodo prerazvrščene v poslovni izid
 MRS 1, 82.A(a) člen
 100
 Opredmetena sredstva
 MRS 16, 39.–41. člen
 110
 Neopredmetena sredstva
 MRS 38, 85.–87. člen
 120
 Aktuarski dobički ali (–) izgube zaradi pokojninskih načrtov z določenimi zaslužki
 MRS 1, 7. člen
 122
 Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo
 MSRP 5, 38. člen, IG, zgled 12
 124
 Delež drugih pripoznanih prihodkov in odhodkov v zvezi z naložbami v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb
 MRS 1, 82.(h) člen; MRS 28, 11. člen
 128
 Postavke, ki se lahko pozneje prerazvrstijo v poslovni izid
 MRS 1, 82.A(a) člen
 130
 Varovanje neto naložb v kapital družb v tujini [uspešni del]
 MRS 39, 102.(a) člen
 140
 Pretvorba v tujo valuto
 MRS 21, 52.(b) člen; MRS 21, 32., 38.–49. člen
 150
 Varovalni izvedeni instrumenti za varovanje pred tveganjem. Varovanje pred denarnotokovnim tveganjem [uspešni del]
 MSRP 7, 23.(c) člen; MRS 39, 95.–101. člen
 160
 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva
 MSRP 7, 20.(a)(ii) člen; MRS 39, 55.(b) člen
 170
 Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo
 MSRP 5, 38. člen, IG, zgled 12
 180
 Delež drugih pripoznanih prihodkov in odhodkov v zvezi z naložbami v kapital odvisnih družb, skupne podvige in pridruženih družb
 MRS 1, 82.(h) člen; MRS 28, 11. člen
 190
 Zadržani dobiček/izguba
 CRR, člen 4(1)(123)
 200
 Rezerve prevrednotenja
 MSRP 1, 30., D5.–D8. člen; Priloga V, del 2, točka 18
 210
 Druge rezerve
 MRS 1, 54. člen; MRS 1, 78.(e) člen
 220
 Rezerve ali akumulirane izgube iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb
 MRS 28, 11. člen; Priloga V, del 2, točka 19
 230
 Drugo
 Priloga V, del 2, točka 19
 240
 (–) Lastne delnice
 MRS 1, 79.(a)(vi) člen; MRS 32, 33.–34., AG14. in AG36. člen; Priloga V, del 2, točka 20
 46
 250
 Dobiček ali izguba, ki se pripiše lastnikom obvladujoče družbe
 MRS 27, 28. člen; MRS 1, 81.B(b)(ii) člen
 2
 260
 (–) Med letom izplačane dividende
 MRS 32, 35. člen
 270
 Manjšinski deleži [neobvladujoči deleži]
 MRS 27, 4. člen; MRS 1, 54.(q) člen; MRS 27, 27. člen
 280
 Akumulirani drugi vseobsegajoči donos
 MRS 27, 27.–28. člen; CRR, člen 4(1)(100)
 46
 290
 Druge postavke
 MRS 27, 27.–28. člen
 46
 300
 SKUPAJ LASTNIŠKI KAPITAL
 MRS 1, 9.(c) člen, IG6
 46
 310
 SKUPAJ LASTNIŠKI KAPITAL IN SKUPAJ OBVEZNOSTI
 MRS 1, IG6
 16. Razčlenitev izbranih postavk izkaza poslovnega izida
 16.1 Prihodki in odhodki iz naslova obresti po instrumentih in sektorju nasprotne stranke
 Tekoče obdobje
 Pravna podlaga
 Prihodki
 Odhodki
 Priloga V, del 2, točka 95
 Priloga V, del 2, točka 95
 010
 020
 010
 Izvedeni finančni instrumenti – trgovanje
 MRS 39, 9. člen; Priloga V, del 2, točka 96
 020
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 16
 030
 Centralne banke
 Priloga V, del 1, točka 35(a)
 040
 Država
 Priloga V, del 1, točka 35(b)
 050
 Kreditne institucije
 Priloga V, del 1, točka 35(c)
 060
 Druge finančne družbe
 Priloga V, del 1, točka 35(d)
 070
 Nefinančne družbe
 Priloga V, del 1, točka 35(e)
 080
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točka 27
 090
 Centralne banke
 Priloga V, del 1, točka 35(a)
 100
 Država
 Priloga V, del 1, točka 35(b)
 110
 Kreditne institucije
 Priloga V, del 1, točka 35(c)
 120
 Druge finančne družbe
 Priloga V, del 1, točka 35(d)
 130
 Nefinančne družbe
 Priloga V, del 1, točka 35(e)
 140
 Gospodinjstva
 Priloga V, del 1, točka 35(f)
 150
 Druga sredstva
 Priloga V, del 1, točka 51
 160
 Vloge
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 170
 Centralne banke
 Priloga V, del 1, točka 35(a)
 180
 Država
 Priloga V, del 1, točka 35(b)
 190
 Kreditne institucije
 Priloga V, del 1, točka 35(c)
 200
 Druge finančne družbe
 Priloga V, del 1, točka 35(d)
 210
 Nefinančne družbe
 Priloga V, del 1, točka 35(e)
 220
 Gospodinjstva
 Priloga V, del 1, točka 35(f)
 230
 Izdani dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 31
 240
 Druge finančne obveznosti
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 250
 Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem, obrestno tveganje
 Priloga V, del 2, točka 95
 260
 Druge obveznosti
 Priloga V, del 2, točka 10
 270
 OBRESTI
 MRS 18, 35.(b) člen; MRS 1, 97. člen
 16.2 Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih
 Pravna podlaga
 Tekoče obdobje
 010
 010
 Lastniški instrumenti
 MRS 32, 11. člen
 020
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 26
 030
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točka 27
 040
 Vloge
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 050
 Izdani dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 31
 060
 Druge finančne obveznosti
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 070
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ ODPRAVE PRIPOZNANJA FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, KI NISO MERJENI PO POŠTENI VREDNOSTI PREK POSLOVNEGA IZIDA, NETO
 MSRP 7, 20.(a)(v)–(vii) člen; MRS 39, 55.(a) člen
 16.3 Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po instrumentih
 Pravna podlaga
 Tekoče obdobje
 010
 010
 Izvedeni finančni instrumenti
 MRS 39, 9. člen
 020
 Lastniški instrumenti
 MRS 32, 11. člen
 030
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 26
 040
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točka 27
 050
 Kratke pozicije
 MRS 39, AG15.(b) člen
 060
 Vloge
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 070
 Izdani dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 31
 080
 Druge finančne obveznosti
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 090
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI V POSESTI ZA TRGOVANJE, NETO
 MSRP 7, 20.(a)(i) člen
 16.4. Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po tveganju
 Pravna podlaga
 Tekoče obdobje
 010
 010
 Obrestni instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti
 Priloga V, del 2, točka 99(a)
 020
 Lastniški instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti
 Priloga V, del 2, točka 99(b)
 030
 Trgovanje v tuji valuti ter izvedeni finančni instrumenti, povezani s tujo valuto in zlatom
 Priloga V, del 2, točka 99(c)
 040
 Instrumenti kreditnega tveganja in povezani izvedeni finančni instrumenti
 Priloga V, del 2, točka 99(d)
 050
 Izvedeni finančni instrumenti, povezani z blagom
 Priloga V, del 2, točka 99(e)
 060
 Drugo
 Priloga V, del 2, točka 99(f)
 070
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI V POSESTI ZA TRGOVANJE, NETO
 MSRP 7, 20.(a)(i) člen
 16.5 Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih
 Pravna podlaga
 Tekoče obdobje
 Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja
 Priloga V, del 2, točka 100
 010
 020
 010
 Lastniški instrumenti
 MRS 32, 11. člen
 020
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 26
 030
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točka 27
 040
 Vloge
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 050
 Izdani dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 31
 060
 Druge finančne obveznosti
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 070
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, OZNAČENIH PO POŠTENI VREDNOSTI PREK POSLOVNEGA IZIDA, NETO
 MSRP 7, 20.(a)(i) člen
 16.6 Dobički ali izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem
 Pravna podlaga
 Tekoče obdobje
 010
 010
 Spremembe poštene vrednosti instrumenta varovanja [vključno s prekinitvijo]
 MSRP 7, 24.(a)(i) člen
 020
 Spremembe poštene vrednosti varovanih postavk, ki se pripišejo zavarovanemu tveganju
 MSRP 7, 24.(a)(ii) člen
 030
 Neučinkovitost v zvezi z dobičkom ali izgubo zaradi varovanja denarnih tokov
 MSRP 7, 24.(b) člen
 040
 Neučinkovitost v zvezi z dobičkom ali izgubo zaradi varovanja neto naložb v poslovanje v tujini
 MSRP 7, 24.(c) člen
 050
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ OBRAČUNAVANJA VAROVANJA PRED TVEGANJEM, NETO
 MSRP 7, 24. člen
 16.7 Oslabitev finančnih in nefinančnih sredstev
 Tekoče obdobje
 Pravna podlaga
 Povečanja
 Priloga V, del 2, točka 102
 Razveljavitve
 Priloga V, del 2, točka 102
 Skupaj
 Akumulirane oslabitve
 010
 020
 030
 040
 010
 Oslabitev ali (–) razveljavitev oslabitev finančnih sredstev, ki niso merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida
 MSRP 7, 20.(e) člen
 020
 Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti
 MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 66. člen
 030
 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva
 MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 67.–70. člen
 040
 Krediti in terjatve
 MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 63.–65. člen
 050
 Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo
 MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 63.–65. člen
 060
 Oslabitev ali (–) razveljavitev oslabitev naložb v odvisnih družbe, skupne podvige in pridružene družbe
 MRS 28, 40.–43. člen
 070
 Odvisne družbe
 MSRP 10, Priloga A
 080
 Skupni podvigi
 MRS 28, 3. člen
 090
 Pridružene družbe
 MRS 28, 3. člen
 100
 Oslabitev ali (–) razveljavitev oslabitev nefinančnih sredstev
 MRS 36, 126.(a) in (b) člen
 110
 Opredmetena osnovna sredstva
 MRS 16, 73.(e)(v)–(vi) člen
 120
 Naložbene nepremičnine
 MRS 40, 79.(d)(v) člen
 130
 Dobro ime
 MRS 36,10.b člen; MRS 36, 88.–99. in 124. člen; MSRP 3, Priloga B67(d)(v)
 140
 Druga neopredmetena sredstva
 MRS 38, 118.(e)(iv) in (v) člen
 145
 Drugo
 MRS 36, 126.(a) in (b) člen
 150
 SKUPAJ
 160
 Prihodki iz naslova že vračunanih obresti od oslabljenih finančnih sredstev
 MSRP 7, 20.(d) člen; MRS 39, AG93. člen
 20. Geografska razčlenitev
 20.1 Geografska razčlenitev sredstev po lokaciji dejavnosti
 Pravna podlaga
 Knjigovodska vrednost
 Domače dejavnosti
 Nedomače dejavnosti
 Priloga V, del 2, točka 107
 Priloga V, del 2, točka 107
 010
 020
 010
 Denarna sredstva, stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled
 MRS 1, 54.(i) člen
 020
 Denar v blagajni
 Priloga V, del 2, točka 1
 030
 Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah
 Priloga V, del 2, točka 2
 040
 Druge vloge na vpogled
 Priloga V, del 2, točka 3
 050
 Finančna sredstva v posesti za trgovanje
 MSRP 7, 8.(a)(ii) člen; MRS 39, 9. in AG14. člen
 060
 Izvedeni finančni instrumenti
 MRS 39, 9. člen
 070
 Lastniški instrumenti
 MRS 32, 11. člen
 080
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 090
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 100
 Finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida
 MSRP 7, 8.(a)(i) člen; MRS 39, 9. člen
 110
 Lastniški instrumenti
 MRS 32, 11. člen
 120
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 130
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 140
 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva
 MSRP 7, 8.(d) člen; MRS 39, 9. člen
 150
 Lastniški instrumenti
 MRS 32, 11. člen
 160
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 170
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 180
 Krediti in terjatve
 MSRP 7, 8.(c) člen; MRS 39, 9., AG16. in AG26. člen; Priloga V, del 1, točka 16
 190
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 200
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 210
 Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo
 MSRP 7, 8.(b) člen; MRS 39, 9., AG16. in AG26. člen
 220
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 230
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 240
 Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem
 MSRP 7, 22.(b) člen; MRS 39, 9. člen
 250
 Spremembe poštene vrednosti varovanih postavk v varovanju portfelja pred obrestnim tveganjem
 MRS 39, 89.A(a) člen
 260
 Opredmetena sredstva
 270
 Neopredmetena sredstva
 MRS 1, 54.(c) člen; CRR, člen 4(1)(115)
 280
 Naložbe v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb
 MRS 1, 54.(e) člen; Priloga V, del 2, točka 4
 290
 Terjatve za davek
 MRS 1, 54.(n)–(o) člen
 300
 Druga sredstva
 Priloga V, del 2, točka 5
 310
 Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo
 MRS 1, 54.(j) člen; MSRP 5, 38. člen
 320
 SREDSTVA
 MRS 1, 9.(a) člen, IG6
 46. Izkaz sprememb lastniškega kapitala
 Viri sprememb lastniškega kapitala
 Pravna podlaga
 Kapital
 Vplačani presežek kapitala
 Izdani lastniški instrumenti, razen kapitala
 Drugi lastniški kapital
 Akumulirani drugi vseobsegajoči donos
 Zadržani dobiček
 Rezerve prevrednotenja
 MRS 1, 106., 54.(r) člen
 MRS 1, 106., 78.(e) člen
 MRS 1, 106. člen; Priloga V, del 2, točke 15–16
 MRS 1, 106. člen; Priloga V, del 2, točka 17
 MRS 1, 106. člen
 CRR, člen 4(1)(123)
 MSRP 1, 30., D5.–D8. člen
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 010
 Začetno stanje [pred prenovljenim prikazom]
 020
 Učinki popravkov napak
 MRS 1, 106.(b) člen; MRS 8, 42. člen
 030
 Učinki sprememb računovodskih politik
 MRS 1, 106.(b) člen; MRS 1, IG6. člen; MRS 8, 22. člen
 040
 Začetno stanje [tekoče obdobje]
 050
 Izdaja navadnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 060
 Izdaja prednostnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 070
 Izdaja drugih lastniških instrumentov
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 080
 Izvajanje ali prenehanje drugih izdanih lastniških instrumentov
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 090
 Konverzija dolga v lastniški kapital
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 100
 Zmanjšanje kapitala
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 110
 Dividende
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 35. člen; MRS 1, IG6. člen
 120
 Nakup lastnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen
 130
 Prodaja ali preklic lastnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen
 140
 Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz lastniškega kapitala k obveznostim
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 150
 Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz obveznosti k lastniškemu kapitalu
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 160
 Prenosi med sestavinami lastniškega kapitala
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 170
 Povečanje ali (–) zmanjšanje lastniškega kapitala prek poslovnih združitev
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 180
 Plačila na podlagi delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 2, 10. člen
 190
 Druga povečanja ali (–) zmanjšanja lastniškega kapitala
 MRS 1, 106.(d) člen
 200
 Skupaj letni vseobsegajoči donos
 MRS 1, 106.(d)(i)–(ii) člen; MRS 1, 81.A(c) člen; MRS 1, IG6. člen
 210
 Končno stanje [tekoče obdobje]
 Viri sprememb lastniškega kapitala
 Pravna podlaga
 Druge rezerve
 (–) Lastne delnice
 Dobiček ali (–) izguba, ki se pripiše lastnikom obvladujoče družbe
 (–) Med letom izplačane dividende
 Manjšinski deleži
 Skupaj
 Akumulirani drugi vseobsegajoči donos
 Druge postavke
 MRS 1, 106., 54.(c) člen
 MRS 1, 106. člen, MRS 32, 34., 33. člen; Priloga V, del 2, točka 20
 MRS 1, 106.(a), 83.(a)(ii) člen
 MRS 1, 106. člen; MRS 32, 35. člen
 MRS 1, 54.(q), 106.(a) člen; MRS 27, 27.–28. člen
 MRS 1, 54.(q), 106.(a) člen; MRS 27, 27.–28. člen
 MRS 1, 9.(c), IG6. člen
 080
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 010
 Začetno stanje [pred prenovljenim prikazom]
 020
 Učinki popravkov napak
 MRS 1, 106.(b) člen; MRS 8, 42. člen
 030
 Učinki sprememb računovodskih politik
 MRS 1, 106.(b) člen; MRS 1, IG6. člen; MRS 8, 22. člen
 040
 Začetno stanje [tekoče obdobje]
 050
 Izdaja navadnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 060
 Izdaja prednostnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 070
 Izdaja drugih lastniških instrumentov
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 080
 Izvajanje ali prenehanje drugih izdanih lastniških instrumentov
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 090
 Konverzija dolga v lastniški kapital
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 100
 Zmanjšanje kapitala
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 110
 Dividende
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 35. člen; MRS 1, IG6. člen
 120
 Nakup lastnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen
 130
 Prodaja ali preklic lastnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen
 140
 Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz lastniškega kapitala k obveznostim
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 150
 Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz obveznosti k lastniškemu kapitalu
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 160
 Prenosi med sestavinami lastniškega kapitala
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 170
 Povečanje ali (–) zmanjšanje lastniškega kapitala prek poslovnih združitev
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 180
 Plačila na podlagi delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 2, 10. člen
 190
 Druga povečanja ali (–) zmanjšanja lastniškega kapitala
 MRS 1, 106.(d) člen
 200
 Skupaj letni vseobsegajoči donos
 MRS 1, 106.(d)(i)–(ii) člen; MRS 1, 81.A(c) člen; MRS 1, IG6. člen
 210
 Končno stanje [tekoče obdobje]
 PRILOGA IV
 1. Bilanca stanja [izkaz finančnega položaja]
 1.3 Lastniški kapital
 Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank
 Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP
 Razčlenitev v razpredelnici
 Knjigovodska vrednost
 010
 010
 Kapital
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (9), Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 22
 MRS 1, 54.(r) člen; CRR, člen 22
 46
 020
 Vplačani kapital
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (9)
 MRS 1, 78.(e) člen
 030
 Nevplačani kapital, ki je bil vpoklican
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (9)
 MRS 1, 78.(e) člen; Priloga V, del 2, točka 14
 040
 Vplačani presežek kapitala
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (10); CRR, člen 4(1)(124)
 MRS 1, 78.(e) člen; CRR, člen 4(1)(124)
 46
 050
 Izdani lastniški instrumenti, razen kapitala
 Priloga V, del 2, točke 15–16
 Priloga V, del 2, točke 15–16
 46
 060
 Sestavina lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov
 Četrta direktiva, člen 42a(5a); Priloga V, del 2, točka 15
 MRS 32, 28.–29. člen; Priloga V, del 2, točka 15
 070
 Drugi izdani lastniški instrumenti
 Priloga V, del 2, točka 16
 Priloga V, del 2, točka 16
 080
 Drugi lastniški kapital
 Priloga V, del 2, točka 17
 MSRP 2, 10. člen; Priloga V, del 2, točka 17
 090
 Akumulirani drugi vseobsegajoči donos
 CRR, člen 4(1)(100)
 CRR, člen 4(1)(100)
 46
 095
 Postavke, ki ne bodo prerazvrščene v dobiček ali izgubo
 MRS 1, 82.A(a) člen
 100
 Opredmetena sredstva
 MRS 16, 39.–41. člen
 110
 Neopredmetena sredstva
 MRS 38, 85.–87. člen
 120
 Aktuarski dobički ali (–) izgube zaradi pokojninskih načrtov z določenimi zaslužki
 MRS 1, 7. člen
 122
 Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo
 MSRP 5, 38. člen, IG, zgled 12
 124
 Delež drugih pripoznanih prihodkov in odhodkov zaradi naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe
 MRS 1, 82.(h) člen; MRS 28, 11. člen
 128
 Postavke, ki se lahko prerazvrstijo k dobičku ali izgubi
 MRS 1, 82.A(b) člen
 130
 Varovanje neto naložb v poslovanje v tujini [učinkoviti delež]
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a)
 MRS 39, 102.(a) člen
 140
 Pretvorba v tujo valuto
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 39(6)
 MRS 21, 52.(b) člen; MRS 21, 32., 38.–49. člen
 150
 Varovani izvedeni finančni instrumenti. Varovanje denarnih tokov [učinkoviti delež]
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a)
 MSRP 7, 23.(c) člen; MRS 39, 95.–101. člen
 160
 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a)
 MSRP 7, 20.(a)(ii) člen; MRS 39, 55.(b) člen
 170
 Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo
 MSRP 5, 38. člen, IG, zgled 12
 180
 Delež drugih pripoznanih prihodkov in odhodkov zaradi naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe
 MRS 1, 82.(h) člen; MRS 28, 11. člen
 190
 Zadržani dobiček
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti(13); CRR, člen 4(1)(123)
 CRR, člen 4(1)(123)
 200
 Rezerve prevrednotenja
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (12)
 MSRP 1, 30., D5.–D8. člen; Priloga V, del 2, točka 18
 201
 Opredmetena sredstva
 Četrta direktiva, člen 33(1)(c)
 202
 Lastniški instrumenti
 Četrta direktiva, člen 33(1)(c)
 203
 Dolžniški vrednostni papirji
 Četrta direktiva, člen 33(1)(c)
 204
 Drugo
 Četrta direktiva, člen 33(1)(c)
 205
 Presežki iz prevrednotenja
 Četrta direktiva, člen 42a(1)
 206
 Varovanje neto naložb v poslovanje v tujini
 Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(1)(b)
 207
 Varovani izvedeni finančni instrumenti. Varovanje denarnih tokov
 Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(1)(a); CRR, člen 30(a)
 208
 Varovani izvedeni finančni instrumenti. Druga varovanja
 Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(1)(a)
 209
 Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek lastniškega kapitala
 Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(2)
 210
 Druge rezerve
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (11)–(13)
 MRS 1, 54. člen; MRS 1, 78.(e) člen
 215
 Rezervacije za splošna bančna tveganja [če so predstavljene v okviru lastniškega kapitala]
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 38(1); CRR, člen 4(1)(112); Priloga V, del 1, točka 38
 220
 Rezerve ali bilančne izgube iz naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe
 Četrta direktiva, člen 59(4); Priloga V, del 2, točka 19
 MRS 28, 11. člen; Priloga V, del 2, točka 19
 230
 Drugo
 Priloga V, del 2, točka 19
 Priloga V, del 2, točka 19
 235
 Prve konsolidacijske razlike
 Sedma direktiva, člen 19(1)(c)
 240
 (-) Lastne delnice
 Četrta direktiva, Sredstva C (III)(7), D (III)(2); Priloga V, del 2, točka 20
 MRS 1, 79(a)(vi); MRS 32, 33.–34., AG14., AG36. člen; Priloga V, del 2, točka 20
 46
 250
 Dobiček ali izguba, ki se pripiše lastnikom nadrejene osebe
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (14)
 MRS 27, 28. člen; MRS 1, 81.B(b)(ii) člen
 2
 260
 (-) Dividende med letom
 CRR, člen 26(2b)
 MRS 32, 35. člen
 270
 Manjšinski deleži [neobvladujoči deleži]
 Sedma direktiva, člen 21
 MRS 27, 4. člen; MRS 1, 54.(q) člen; MRS 27, 27. člen
 280
 Akumulirani drugi vseobsegajoči donos
 CRR, člen 4(1)(100)
 MRS 27, 27.–28. člen; CRR, člen 4(1)(100)
 46
 290
 Druge postavke
 MRS 27, 27.–28. člen
 46
 300
 SKUPAJ LASTNIŠKI KAPITAL
 MRS 1, 9.(c), IG6. člen
 46
 310
 SKUPAJ LASTNIŠKI KAPITAL IN SKUPAJ OBVEZNOSTI
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti
 MRS 1, IG.6 člen
 16. Razčlenitev izbranih postavk izkaza poslovnega izida
 16.1 Prihodki in odhodki iz naslova obresti po instrumentih in sektorju nasprotne stranke
 Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank
 Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP
 Tekoče obdobje
 Prihodki
 Odhodki
 Priloga V, del 2, točka 95
 Priloga V, del 2, točka 95
 010
 020
 010
 Izvedeni finančni instrumenti – trgovanje
 CRR, Priloga II; Priloga V, del 2, točka 96
 MRS 39, 9. člen; Priloga V, del 2, točka 96
 020
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 26
 Priloga V, del 1, točka 26
 030
 Centralne banke
 Priloga V, del 1, točka 35(a)
 Priloga V, del 1, točka 35(a)
 040
 Sektor država
 Priloga V, del 1, točka 35(b)
 Priloga V, del 1, točka 35(b)
 050
 Kreditne institucije
 Priloga V, del 1, točka 35(c)
 Priloga V, del 1, točka 35(c)
 060
 Druge finančne družbe
 Priloga V, del 1, točka 35(d)
 Priloga V, del 1, točka 35(d)
 070
 Nefinančne družbe
 Priloga V, del 1, točka 35(e)
 Priloga V, del 1, točka 35(e)
 080
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točka 27
 Priloga V, del 1, točka 27
 090
 Centralne banke
 Priloga V, del 1, točka 35(a)
 Priloga V, del 1, točka 35(a)
 100
 Sektor država
 Priloga V, del 1, točka 35(b)
 Priloga V, del 1, točka 35(b)
 110
 Kreditne institucije
 Priloga V, del 1, točka 35(c)
 Priloga V, del 1, točka 35(c)
 120
 Druge finančne družbe
 Priloga V, del 1, točka 35(d)
 Priloga V, del 1, točka 35(d)
 130
 Nefinančne družbe
 Priloga V, del 1, točka 35(e)
 Priloga V, del 1, točka 35(e)
 140
 Gospodinjstva
 Priloga V, del 1, točka 35(f)
 Priloga V, del 1, točka 35(f)
 150
 Druga sredstva
 Priloga V, del 1, točka 51
 Priloga V, del 1, točka 51
 160
 Vloge
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 170
 Centralne banke
 Priloga V, del 1, točka 35(a)
 Priloga V, del 1, točka 35(a)
 180
 Sektor država
 Priloga V, del 1, točka 35(b)
 Priloga V, del 1, točka 35(b)
 190
 Kreditne institucije
 Priloga V, del 1, točka 35(c)
 Priloga V, del 1, točka 35(c)
 200
 Druge finančne družbe
 Priloga V, del 1, točka 35(d)
 Priloga V, del 1, točka 35(d)
 210
 Nefinančne družbe
 Priloga V, del 1, točka 35(e)
 Priloga V, del 1, točka 35(e)
 220
 Gospodinjstva
 Priloga V, del 1, točka 35(f)
 Priloga V, del 1, točka 35(f)
 230
 Izdani dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 31
 Priloga V, del 1, točka 31
 240
 Druge finančne obveznosti
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 250
 Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem, obrestno tveganje
 Priloga V, del 2, točka 95
 Priloga V, del 2, točka 95
 260
 Druge obveznosti
 Priloga V, del 2, točka 10
 Priloga V, del 1, točka 10
 270
 OBRESTI
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (1), (2)
 MRS 18, 35.(b) člen; MRS 1, 97. člen
 16.2 Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih
 Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank
 Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP
 Tekoče obdobje
 010
 010
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5
 MRS 32, 11. člen
 020
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 26
 Priloga V, del 1, točka 26
 030
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točka 27
 Priloga V, del 1, točka 27
 040
 Vloge
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 050
 Izdani dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 31
 Priloga V, del 1, točka 31
 060
 Druge finančne obveznosti
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 070
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ ODPRAVE PRIPOZNANJA FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, KI NISO MERJENI PO POŠTENI VREDNOSTI PREK POSLOVNEGA IZIDA, NETO
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)
 MSRP 7, 20.(a)(v)–(vii) člen; MRS 39, 55.(a) člen
 16.3 Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po instrumentih
 Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank
 Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP
 Tekoče obdobje
 010
 010
 Izvedeni finančni instrumenti
 CRR, Priloga II
 MRS 39, 9. člen
 020
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5
 MRS 32, 11. člen
 030
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 26
 Priloga V, del 1, točka 26
 040
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točka 27
 Priloga V, del 1, točka 27
 050
 Kratke pozicije
 MRS 39, AG15.(b) člen
 060
 Vloge
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 070
 Izdani dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 31
 Priloga V, del 1, točka 31
 080
 Druge finančne obveznosti
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 090
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI V POSESTI ZA TRGOVANJE, NETO
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)
 MSRP 7, 20.(a)(i) člen
 100
 Izvedeni finančni instrumenti
 CRR, Priloga II
 110
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5
 120
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 26
 130
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točka 27
 140
 Kratke pozicije
 150
 Vloge
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 160
 Izdani dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 31
 170
 Druge finančne obveznosti
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 180
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ TRGOVALNIH FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI, NETO
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)
 16.4 Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po tveganju
 Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank
 Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP
 Tekoče obdobje
 010
 010
 Instrumenti z obrestno mero in povezani izvedeni finančni instrumenti
 Priloga V, del 2, točka 99(a)
 Priloga V, del 2, točka 99(a)
 020
 Lastniški instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti
 Priloga V, del 2, točka 99(b)
 Priloga V, del 2, točka 99(b)
 030
 Trgovanje v tuji valuti ter izvedeni finančni instrumenti, povezani s tujo valuto in zlatom
 Priloga V, del 2, točka 99(c)
 Priloga V, del 2, točka 99(c)
 040
 Instrumenti, povezani s kreditnim tveganjem, in povezani izvedeni finančni instrumenti
 Priloga V, del 2, točka 99(d)
 Priloga V, del 2, točka 99(d)
 050
 Izvedeni finančni instrumenti, povezani z blagom
 Priloga V, del 2, točka 99(e)
 Priloga V, del 2, točka 99(e)
 060
 Drugo
 Priloga V, del 2, točka 99(f)
 Priloga V, del 2, točka 99(f)
 070
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI V POSESTI ZA TRGOVANJE, NETO
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)
 MSRP 7, 20.(a)(i) člen
 080
 Obrestni instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti
 Priloga V, del 2, točka 99(a)
 090
 Lastniški instrumenti in povezani izvedeni finančni instrumenti
 Priloga V, del 2, točka 99(b)
 100
 Trgovanje v tuji valuti ter izvedeni finančni instrumenti, povezani s tujo valuto in zlatom
 Priloga V, del 2, točka 99(c)
 110
 Instrumenti s kreditnim tveganjem in povezani izvedeni finančni instrumenti
 Priloga V, del 2, točka 99(d)
 120
 Izvedeni finančni instrumenti, povezani z blagom
 Priloga V, del 2, točka 99(e)
 130
 Drugo
 Priloga V, del 2, točka 99(f)
 140
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ TRGOVALNIH FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI, NETO
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)
 16.5 Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih
 Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank
 Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP
 Tekoče obdobje
 Spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja
 Priloga V, del 2, točka 100
 010
 020
 010
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5
 MRS 32, 11. člen
 020
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 26
 Priloga V, del 1, točka 26
 030
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točka 27
 Priloga V, del 1, točka 27
 040
 Vloge
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 050
 Izdani dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 31
 Priloga V, del 1, točka 31
 060
 Druge finančne obveznosti
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 070
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, KI SO OZNAČENI PO POŠTENI VREDNOSTI PREK POSLOVNEGA IZIDA, NETO
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)
 MSRP 7, 20.(a)(i) člen
 080
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5
 090
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 26
 100
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točka 27
 110
 Vloge
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točka 9
 120
 Izdani dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točka 31
 130
 Druge finančne obveznosti
 Priloga V, del 1, točke 32–34
 140
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ NETRGOVALNIH FINANČNIH SRESTEV IN OBVEZNOSTI, NETO
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (6)
 16.6 Dobički ali izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem
 Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank
 Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP
 Tekoče obdobje
 010
 010
 Spremembe poštene vrednosti instrumenta varovanja [vključno s prekinitvijo]
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a)
 MSRP 7, 24.(a)(i) člen
 020
 Spremembe poštene vrednosti varovanih postavk, ki se pripiše zavarovanemu tveganju
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a)
 MSRP 7, 24.(a)(ii) člen
 030
 Neučinkovitost v zvezi z dobičkom ali izgubo zaradi varovanja denarnih tokov
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a)
 MSRP 7, 24.(b) člen
 040
 Neučinkovitost v zvezi z dobičkom ali izgubo zaradi varovanja neto naložb v poslovanje v tujini
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a)
 MSRP 7, 24.(c) člen
 050
 DOBIČKI ALI (–) IZGUBE IZ OBRAČUNAVANJA VAROVANJA PRED TVEGANJEM, NETO
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a), 42c(1)(a)
 MSRP 7, 24. člen
 16.7 Oslabitev finančnih in nefinančnih sredstev
 Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank
 Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP
 Tekoče obdobje
 Povečanja
 Priloga V, del 2, točka 102
 Razveljavitve
 Priloga V, del 2, točka 102
 Skupaj
 Akumulirane oslabitve
 010
 020
 030
 040
 010
 Oslabitve ali (–) razveljavitev oslabitev finančnih sredstev, ki niso merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, členi 35–37
 MSRP 7, 20.(e) člen
 020
 Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti
 MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 66. člen
 030
 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva
 MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 67.–70. člen
 040
 Krediti in terjatve
 MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 63.–65. člen
 050
 Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo
 MSRP 7, 20.(e) člen; MRS 39, 63.–65. člen
 060
 Oslabitve ali (–) razveljavitev oslabitev naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (13)–(14)
 MRS 28, 40.–43. člen
 070
 Odvisne družbe
 MSRP 10, Priloga A
 080
 Skupni podvigi
 MRS 28, 3. člen
 090
 Pridružene družbe
 Četrta direktiva, člen 17
 MRS 28, 3. člen
 100
 Oslabitve ali (–) razveljavitev oslabitev nefinančnih sredstev
 MRS 36, 126.(a) in (b) člen
 110
 Nepremičnine, naprave in oprema
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (9)
 MRS 16, 73.(e)(v)–(vi) člen
 120
 Naložbene nepremičnine
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (9)
 MRS 40, 79.(d)(v) člen
 130
 Dobro ime
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (9)
 MRS 36, 10.b člen; MRS 36, 88.–99., 124. člen; MSRP 3, B67.(d)(v) člen
 140
 Druga neopredmetena sredstva
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 27, navpična členitev (9)
 MRS 38, 118.(e)(iv) in (v) člen
 145
 Drugo
 MRS 36, 126.(a) in (b) člen
 150
 SKUPAJ
 160
 Prihodki iz naslova že vračunanih obresti od oslabljenih finančnih sredstev
 MSRP 7, 20.(d) člen; MRS 39, AG93. člen
 20. Geografska razčlenitev
 20.1 Geografska razčlenitev sredstev po lokaciji dejavnosti
 Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank
 Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP
 Knjigovodska vrednost
 Domače dejavnosti
 Nedomače dejavnosti
 Priloga V, del 2, točka 107
 Priloga V, del 2, točka 107
 010
 020
 010
 Denarna sredstva, stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva (1)
 MRS 1, 54.(i) člen
 020
 Denar v blagajni
 Priloga V, del 2, točka 1
 Priloga V, del 2, točka 1
 030
 Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah
 Člen 13(2) direktive o računovodskih izkazih bank; Priloga V, del 2, točka 2
 Priloga V, del 2, točka 2
 040
 Druge vloge na vpogled
 Priloga V, del 2, točka 3
 050
 Finančna sredstva v posesti za trgovanje
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); MRS 39, 9. člen
 MSRP 7, 8.(a)(ii) člen; MRS 39, 9., AG14. člen
 060
 Izvedeni finančni instrumenti
 CRR, Priloga II
 MRS 39, 9. člen
 070
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5
 MRS 32, 11. člen
 080
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 090
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 091
 Trgovalna finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točka 15
 092
 Izvedeni finančni instrumenti
 CRR, Priloga II; Priloga V, del 1, točka 15
 093
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5
 094
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 095
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 100
 Finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); MRS 39, 9. člen
 MSRP 7, 8.(a)(i) člen; MRS 39, 9. člen
 110
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5
 MRS 32, 11. člen
 120
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 130
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 140
 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); MRS 39, 9. člen
 MSRP 7, 8.(d) člen; MRS 39, 9. člen
 150
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5
 MRS 32, 11. člen
 160
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 170
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 171
 Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (4)
 172
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5
 173
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 174
 Krediti in druga finančna sredstva
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (4)(b); Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 175
 Netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek lastniškega kapitala
 Četrta direktiva, člen 42a(1); člen 42c(2)
 176
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5
 177
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 178
 Krediti in druga finančna sredstva
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (4)(b); Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 180
 Krediti in terjatve
 Četrta direktiva, člen 42a(4)(b), (5a); MRS 39, 9. člen
 MSRP 7, 8.(c) člen; MRS 39, 9., AG16., AG26. člen; Priloga V, del 1, točka 16
 190
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 200
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 210
 Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo
 Četrta direktiva, člen 42a(4)(a), (5a); MRS 39, 9. člen
 MSRP 7, 8.(b) člen; MRS 39, 9., AG16., AG26. člen
 220
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 230
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 231
 Netrgovalni dolžniški instrumenti, merjeni z metodo na podlagi nabavne vrednosti
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 37(1); člen 42a(4)(b); Priloga V, del 1, točka 16
 232
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 233
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 234
 Druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, členi 35–37; Priloga V, del 1, točka 17
 235
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga 2, del 2, točke 4–5
 236
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, točki 24 in 26
 237
 Krediti in druga finančna sredstva
 Priloga V, del 1, točki 24 in 27
 240
 Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a); člen 42c(1)(a); MRS 39, 9. člen; Priloga V, del 1, točka 19
 MSRP 7, 22.(b) člen; MRS 39, 9. člen
 250
 Spremembe poštene vrednosti varovanih postavk v varovanju portfelja pred obrestnim tveganjem
 Četrta direktiva, člen 42a(5), (5a); MRS 39, 89.A(a) člen
 MRS 39, 89.A(a) člen
 260
 Opredmetena sredstva
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva (10)
 270
 Neopredmetena sredstva
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva (9); CRR, člen 4(115)
 MRS 1, 54.(c) člen; CRR, člen 4(115)
 280
 Naložbe v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva (7)–(8); četrta direktiva, člen 17; Priloga V, del 2, točka 4
 MRS 1, 54.(e) člen; Priloga V, del 2, točka 4
 290
 Terjatve za davek
 MRS 1, 54.(n)–(o) člen
 300
 Druga sredstva
 Priloga V, del 2, točka 5
 Priloga V, del 2, točka 5
 310
 Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo
 MRS 1, 54.(j) člen; MSRP 5, 38. člen
 320
 SREDSTVA
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Sredstva
 MRS 1, 9.(a), IG6. člen
 46. Izkaz sprememb lastniškega kapitala
 Viri sprememb lastniškega kapitala
 Kapital
 Vplačani presežek kapitala
 Izdani lastniški instrumenti, razen kapitala
 Drugi lastniški kapital
 Akumulirani drugi vseobsegajoči donos
 Zadržani dobiček
 Rezerve prevrednotenja
 Presežki iz prevrednotenja
 Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP
 MRS 1, 106., 54.(r) člen
 MRS 1, 106., 78.(e) člen
 MRS 1, 106. člen; Priloga V, del 2, točke 15–16
 MRS 1, 106. člen; Priloga V, del 2, točka 17
 MRS 1, 106. člen
 CRR, člen 4(1)(123)
 MSRP 1, 30., D5.–D8. člen
 Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (9), Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 22
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti(10); CRR, člen 4(1)(124)
 Priloga V, del 2, točke 15–17
 Priloga V, del 2, točka 17
 Četrta direktiva, člen 42a(1), (5a)
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti(13); CRR, člen 4(1)(123)
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (12)
 010
 020
 030
 040
 050
 060
 070
 075
 010
 Začetno stanje [pred prenovljenim prikazom]
 020
 Učinki popravkov napak
 MRS 1, 106.(b) člen; MRS 8, 42. člen
 030
 Učinki sprememb računovodskih politik
 MRS 1, 106.(b) člen; MRS 1, IG6. člen; MRS 8, 22. člen
 040
 Začetno stanje [tekoče obdobje]
 050
 Izdaja navadnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 060
 Izdaja prednostnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 070
 Izdaja drugih lastniških instrumentov
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 080
 Izvajanje ali prenehanje drugih izdanih lastniških instrumentov
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 090
 Konverzija dolga v lastniški kapital
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 100
 Zmanjšanje kapitala
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 110
 Dividende
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 35. člen; MRS 1, IG6. člen
 120
 Nakup lastnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen
 130
 Prodaja ali preklic lastnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen
 140
 Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz lastniškega kapitala k obveznostim
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 150
 Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz obveznosti k lastniškemu kapitalu
 MRS 1, 106.d)(iii) člen
 160
 Prenosi med sestavinami lastniškega kapitala
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 170
 Povečanje ali (–) zmanjšanje lastniškega kapitala prek poslovnih združitev
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 180
 Plačila na podlagi delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MSRP 2, 10. člen
 190
 Druga povečanja ali (–) zmanjšanja lastniškega kapitala
 MRS 1, 106.(d) člen
 200
 Skupaj letni vseobsegajoči donos
 MRS 1, 106.(d)(i)–(ii) člen; MRS 1, 81.A(c) člen; MRS 1, IG6. člen
 210
 Končno stanje [tekoče obdobje]
 Viri sprememb lastniškega kapitala
 Druge rezerve
 Prve konsolidacijske razlike
 (–) Lastne delnice
 Dobiček ali (–) izguba, ki se pripiše lastnikom nadrejene osebe
 (–) Dividende med letom
 Manjšinski deleži
 Skupaj
 Akumulirani drugi vseobsegajoči donos
 Druge postavke
 Pravna podlaga v MSRP, združljivih z nacionalnimi GAAP
 MRS 1, 106., 54.(c) člen
 MRS 1, 106. člen; MRS 32, 34., 33. člen; Priloga V, del 2, točka 20
 MRS 1, 106.(a), 83.(a)(ii) člen
 MRS 1, 106. člen; MRS 32, 35. člen
 MRS 1, 54.(q), 106.(a) člen; MRS 27, 27.–28. člen
 MRS 1, 54.(q), 106.(a) člen; MRS 27, 27.–28. člen
 MRS 1, 9.(c), IG6. člen
 Pravna podlaga v nacionalnih GAAP na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank
 Sedma direktiva, člen 19(1)(c)
 Četrta direktiva, Sredstva C (III)(7), D (III)(2); Priloga V, del 2, točka 20
 Direktiva o računovodskih izkazih bank, člen 4, Obveznosti (14)
 CRR, člen 26(2b)
 Sedma direktiva, člen 21
 Sedma direktiva, člen 21
 080
 085
 090
 100
 110
 120
 130
 140
 010
 Začetno stanje [pred prenovljenim prikazom]
 020
 Učinki popravkov napak
 MRS 1, 106.(b) člen; MRS 8, 42. člen
 030
 Učinki sprememb računovodskih politik
 MRS 1, 106.(b) člen; MRS 1, IG6. člen; MRS 8, 22. člen
 040
 Začetno stanje [tekoče obdobje]
 050
 Izdaja navadnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 060
 Izdaja prednostnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 070
 Izdaja drugih lastniških instrumentov
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 080
 Izvajanje ali prenehanje drugih izdanih lastniških instrumentov
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 090
 Konverzija dolga v lastniški kapital
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 100
 Zmanjšanje kapitala
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 110
 Dividende
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 35. člen; MRS 1, IG6. člen
 120
 Nakup lastnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen
 130
 Prodaja ali preklic lastnih delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MRS 32, 33. člen
 140
 Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz lastniškega kapitala k obveznostim
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 150
 Prerazvrstitev finančnih instrumentov iz obveznosti k lastniškemu kapitalu
 MRS 1, 106.d)(iii) člen
 160
 Prenosi med sestavinami lastniškega kapitala
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 170
 Povečanje ali (–) zmanjšanje lastniškega kapitala prek poslovnih združitev
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen
 180
 Plačila na podlagi delnic
 MRS 1, 106.(d)(iii) člen; MSRP 2, 10. člen
 190
 Druga povečanja ali (–) zmanjšanja lastniškega kapitala
 MRS 1, 106.(d) člen
 200
 Skupaj letni vseobsegajoči donos
 MRS 1, 106.(d)(i)–(ii) člen; MRS 1, 81.A(c) člen; MRS 1, IG6. člen
 210
 Končno stanje [tekoče obdobje]
 PRILOGA V
 „PRILOGA V
 POROČANJE O FINANČNIH INFORMACIJAH
 Kazalo
 SPLOŠNA NAVODILA
 224
 1.
 Sklicevanja
 224
 2.
 Dogovor
 225
 3.
 Konsolidacija
 226
 4.
 Računovodski portfelji
 226
 4.1
 Sredstva
 226
 4.2
 Obveznosti
 227
 5.
 Finančni instrumenti
 227
 5.1
 Finančna sredstva
 227
 5.2
 Finančne obveznosti
 228
 6.
 Razčlenitev nasprotnih strank
 228
 NAVODILA V ZVEZI S PREDLOGAMI
 229
 1.
 Bilanca stanja
 229
 1.1
 Sredstva (1.1)
 229
 1.2
 Obveznosti (1.2)
 229
 1.3
 Lastniški kapital (1.3)
 230
 2.
 Izkaz poslovnega izida (2)
 230
 3.
 Izkaz vseobsegajočega donosa (3)
 232
 4.
 Razčlenitev finančnih sredstev po instrumentih in po sektorju nasprotne stranke (4)
 232
 5.
 Razčlenitev kreditov in drugih finančnih sredstev po produktih (5)
 232
 6.
 Razčlenitev kreditov in drugih finančnih sredstev za nefinančne družbe po oznakah NACE (6)
 233
 7.
 Finančna sredstva, ki so predmet oslabitve in so prekoračila zapadlost v plačilo ali so oslabljena (7)
 234
 8.
 Razčlenitev finančnih obveznosti (8)
 234
 9.
 Zaveze iz kreditov, finančna poroštva in druge zaveze (9)
 234
 10.
 Izvedeni finančni instrumenti (10 in 11)
 236
 10.1
 Razčlenitev izvedenih finančnih instrumentov po vrsti tveganja
 236
 10.2
 Zneski, ki se sporočajo za izvedene finančne instrumente
 237
 10.3
 Izvedeni finančni instrumenti, razvrščeni kot ‚ekonomska varovanja‘
 238
 10.4
 Razčlenitev izvedenih finančnih instrumentov po sektorju nasprotne stranke
 238
 11.
 Gibanja popravkov vrednosti za kreditne izgube in oslabitve lastniških instrumentov (12)
 239
 12.
 Prejeta zavarovanja in poroštva (13)
 239
 12.1
 Razčlenitev kreditov in drugih finančnih sredstev po zavarovanjih in poroštvih (13.1)
 239
 12.2
 Zavarovanje, pridobljeno s priposestvovanjem v zadevnem obdobju [v posesti na datum poročanja] (13.2)
 239
 12.3
 Zavarovanje, pridobljeno s priposestvovanjem [opredmetena sredstva], akumulirano (13.3)
 240
 13.
 Hierarhija poštene vrednosti: finančni instrumenti po pošteni vrednosti (14)
 240
 14.
 Odprava pripoznanja in finančne obveznosti, povezane s prenesenimi finančnimi sredstvi (15)
 240
 15.
 Razčlenitev izbranih postavk izkaza poslovnega izida (16)
 241
 15.1
 Prihodki in odhodki iz naslova obresti po instrumentih in sektorju nasprotne stranke (16.1)
 241
 15.2
 Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih (16.2)
 241
 15.3
 Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po instrumentih (16.3)
 241
 15.4
 Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po tveganju (16.4)
 241
 15.5
 Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih (16.5)
 242
 15.6
 Dobički ali izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem (16.6)
 242
 15.7
 Oslabitev finančnih in nefinančnih sredstev (16.7)
 242
 16.
 Uskladitev med računovodskim obsegom konsolidacije in obsegom konsolidacije v skladu s crr (17)
 242
 17.
 Geografska razčlenitev (20)
 242
 18.
 Opredmetena in neopredmetena sredstva: sredstva, ki so predmet poslovnega najema (21)
 243
 19.
 Upravljanje premoženja, skrbništvo in druge storitve (22)
 243
 19.1
 Prihodki in odhodki iz naslova provizij in opravnin po dejavnosti (22.1)
 243
 19.2
 Sredstva, vključena v opravljene storitve (22.2)
 244
 20.
 Deleži v nekonsolidiranih strukturiranih subjektih (30)
 245
 21.
 Povezane stranke (31)
 245
 21.1
 Povezane stranke: obveznosti za plačilo in zneski terjatev (31.1)
 245
 21.2
 Povezane stranke: ustvarjeni odhodki in prihodki (31.2)
 245
 22.
 Struktura skupine (40)
 246
 22.1
 Struktura skupine: ‚po subjektih‘ (40.1)
 246
 22.2
 Struktura skupine: ‚po instrumentih‘ (40.2)
 247
 23.
 Poštena vrednost (41)
 247
 23.1
 Hierarhija poštene vrednosti: finančni instrumenti po odplačni vrednosti (41.1)
 247
 23.2
 Uporaba možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti (41.2)
 247
 23.3
 Hibridni finančni instrumenti, ki niso označeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida (41.3)
 247
 24.
 Opredmetena in neopredmetena sredstva: knjigovodska vrednost po načinu merjenja (42)
 247
 25.
 Rezervacije (43)
 247
 26.
 Programi z določenimi zaslužki in zaslužki zaposlencev (44)
 248
 26.1
 Sestavine neto sredstev in obveznosti za programe z določenimi zaslužki (44.1)
 248
 26.2
 Gibanja obveznosti za določene zaslužke (44.2)
 248
 26.3
 Pojasnjevalne postavke [povezane z odhodki za zaposlene] (44.3)
 248
 27.
 Razčlenitev izbranih postavk izkaza poslovnega izida (45)
 248
 27.1
 Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki niso sredstva v posesti za prodajo (45.2)
 248
 27.2
 Drugi poslovni prihodki in odhodki (45.3)
 248
 28.
 Izkaz sprememb lastniškega kapitala (46)
 249
 29.
 Nedonosne izpostavljenosti (18)
 249
 30.
 Restrukturirane izpostavljenosti (19)
 251
 VZPOREJANJE KATEGORIJ IZPOSTAVLJENOSTI IN SEKTORJEV NASPROTNIH STRANK
 255
 DEL 1
 SPLOŠNA NAVODILA
 1. SKLICEVANJA
 1.
 Ta priloga vsebuje dodatna navodila v zvezi s predlogami za poročanje o finančnih informacijah (FINREP) iz Priloge III in Priloge IV k tej uredbi. Ta priloga dopolnjuje navodila, vključena v obliki sklicevanj v predlogah iz Priloge III in Priloge IV.
 2.
 Podatkovne točke, opredeljene v predlogah, se pripravijo v skladu s pravili za pripoznavanje, pobot in vrednotenje ustreznega računovodskega okvira iz člena 4(1)(77) Uredbe (EU) št. 575/2013 (CRR).
 3.
 Institucije predložijo le dele predlog, ki se nanašajo na:
 (a)
 sredstva, obveznosti, lastniški kapital, prihodke in odhodke, ki jih pripozna institucija;
 (b)
 zunajbilančne izpostavljenosti in dejavnosti, v katerih sodeluje institucija;
 (c)
 posle, ki jih izvaja institucija;
 (d)
 pravila za vrednotenje, vključno z metodami za ocenjevanje popravkov vrednosti za kreditno tveganje, ki jih uporablja institucija.
 4.
 V Prilogi III in Prilogi IV ter v tej prilogi se uporabljajo naslednje okrajšave:
 (a)
 ‚uredba o MRS‘ pomeni Uredbo (ES) št. 1606/2002;
 (b)
 ‚MRS‘ ali ‚MSRP‘ pomeni ‚mednarodne računovodske standarde‘, kot so opredeljeni v členu 2 uredbe o MRS in ki jih je sprejela Komisija;
 (c)
 ‚uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja‘ ali ‚ECB/2008/32‘ pomeni Uredbo (ES) št. 25/2009 Evropske centralne banke (1);
 (d)
 ‚uredba NACE‘ pomeni Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2);
 (e)
 ‚direktiva o računovodskih izkazih bank‘ pomeni Direktivo Sveta 86/635/EGS (3);
 (f)
 ‚četrta direktiva‘ pomeni Četrto direktivo Sveta 78/660/EGS (4);
 (g)
 ‚nacionalna splošno sprejeta računovodska načela (GAAP)‘ pomeni nacionalna splošno sprejeta računovodska načela, razvita v skladu z direktivo o računovodskih izkazih bank;
 (h)
 ‚MSP‘ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, opredeljena v Priporočilu Komisije C(2003) 1422 (5); ‚koda ISIN‘ pomeni mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja, dodeljeno vrednostnim papirjem, ki je sestavljena iz 12 alfanumeričnih znakov in enoznačno označuje izdajo vrednostnih papirjev;
 (i)
 ‚koda LEI‘ pomeni kodo mednarodnega identifikatorja pravnih subjektov, dodeljeno subjektom, ki enoznačno označuje stranko v finančnem poslu.
 2. DOGOVOR
 5.
 V Prilogi III in Prilogi IV podatkovna točka, označena s sivo, pomeni, da ta podatkovna točka ni nujna ali da o njej ni mogoče poročati. V Prilogi IV vrstica ali stolpec s sklicevanji, označen s črno, pomeni, da zadevnih podatkovnih točk ne smejo predložiti institucije, ki navedena sklicevanja upoštevajo v zadevni vrstici ali stolpcu.
 6.
 Predloge v Prilogi III in Prilogi IV vključujejo implicitna validacijska pravila, ki so določena v samih predlogah z uporabo dogovorov.
 7.
 Uporaba oklepajev pri oznaki postavke v predlogi pomeni, da je treba to postavko odšteti za izračun končne vrednosti, kar pa ne pomeni, da se jo sporoči kot negativno postavko.
 8.
 Postavke, ki se sporočijo kot negativne vrednosti, so v sestavljenih predlogah označene s predznakom ‚(–)‘ na začetku njihove oznake, na primer ‚(–) lastne delnice‘.
 9.
 V ‚modelu podatkovne točke‘ pri predlogah za poročanje o finančnih informacijah iz Priloge III in Priloge IV ima vsaka podatkovna točka (celica) ‚osnovno postavko‘, ki se ji dodeli atribut ‚v dobro/v breme‘. Takšna dodelitev zagotavlja, da vsi subjekti, ki poročajo podatkovne točke, upoštevajo ‚dogovor glede predznaka‘, in omogoča poznavanje atributa ‚v dobro/v breme‘, ki ustreza posamezni podatkovni točki.
 10.
 Delovanje dogovora je shematsko prikazano v razpredelnici 1.
 Razpredelnica 1
 Dogovor o atributu v dobro/v breme, pozitivni in negativni predznaki
 Element
 V dobro/v breme
 Stanje/gibanje
 Sporočena vrednost
 Sredstva
 v breme
 stanje sredstev
 pozitivna ((‚običajna‘, predznak ni potreben)
 povečanje sredstev
 pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)
 negativno stanje sredstev
 negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)
 zmanjšanje sredstev
 negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)
 Odhodki
 stanje odhodkov
 pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)
 povečanje odhodkov
 pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)
 negativno stanje (vključno z razveljavitvami) odhodkov
 negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)
 zmanjšanje odhodkov
 negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)
 Obveznosti
 v dobro
 stanje obveznosti
 pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)
 povečanje obveznosti
 pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)
 negativno stanje obveznosti
 negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)
 zmanjšanje obveznosti
 negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)
 Lastniški kapital
 stanje lastniškega kapitala
 pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)
 povečanje lastniškega kapitala
 pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)
 negativno stanje lastniškega kapitala
 negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)
 zmanjšanje lastniškega kapitala
 negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)
 Prihodki
 stanje prihodkov
 pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)
 povečanje prihodkov
 pozitivna (‚običajna‘, predznak ni potreben)
 negativno stanje (vključno z razveljavitvami) prihodkov
 negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)
 zmanjšanje prihodkov
 negativna (potreben je predznak minus ‚–‘)
 3. KONSOLIDACIJA
 11.
 Če v tej prilogi ni določeno drugače, se predloge FINREP pripravijo z uporabo bonitetnega obsega konsolidacije v skladu oddelkom 2 poglavja 2 naslova II dela 1 CRR. Institucije prikažejo svoje odvisne družbe in skupne podvige na podlagi enakih metod kot pri bonitetni konsolidaciji:
 (a)
 institucijam se lahko dovoli ali se od njih zahteva uporaba kapitalske metode za naložbe v zavarovalniške in nefinančne odvisne družbe v skladu s členom 18(5) CRR;
 (b)
 institucijam se lahko dovoli uporaba metode sorazmerne konsolidacije za finančne odvisne družbe v skladu s členom 18(2) CRR;
 (c)
 od institucije se lahko zahteva uporaba metode sorazmerne konsolidacije za naložbe v skupne podvige v skladu s členom 18(4) CRR.
 4. RAČUNOVODSKI PORTFELJI
 4.1 Sredstva
 12.
 ‚Računovodski portfelji‘ pomenijo finančne instrumente, združene glede na pravila za vrednotenje. Ta združevanja ne vključujejo naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb, stanj sredstev na vpogled, ki so razvrščena kot ‚denarna sredstva, stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled‘, ter finančnih instrumentov, ki so razvrščeni kot ‚v posesti za prodajo‘ in prikazani v postavkah ‚nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene kot sredstva v posesti za prodajo‘ in ‚obveznosti, vključene v skupine za odtujitev, razvrščene kot sredstva v posesti za prodajo‘.
 13.
 Za finančna sredstva se uporabijo naslednji računovodski portfelji na podlagi MSRP:
 (a)
 ‚finančna sredstva v posesti za trgovanje‘;
 (b)
 ‚finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘;
 (c)
 ‚za prodajo razpoložljiva finančna sredstva‘;
 (d)
 ‚krediti in terjatve‘;
 (e)
 ‚finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo‘.
 14.
 Za finančna sredstva se uporabljajo naslednji računovodski portfelji na podlagi nacionalnih splošno sprejetih računovodskih načel (GAAP):
 (a)
 ‚trgovalna finančna sredstva‘;
 (b)
 ‚netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘;
 (c)
 ‚netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek lastniškega kapitala‘;
 (d)
 ‚netrgovalni dolžniški instrumenti, merjeni z metodo na podlagi nabavne vrednosti‘; in
 (e)
 ‚druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva‘.
 15.
 Izraz ‚trgovalna finančna sredstva‘ ima enak pomen kot v ustreznih nacionalnih splošno sprejetih računovodskih načelih na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank. V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank se izvedeni finančni instrumenti, ki niso v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem, sporočijo v tej postavki ne glede na metodo, ki se uporablja za merjenje teh pogodb. Institucije vključijo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih v bilanco stanja le, če so te pogodbe pripoznane v skladu z ustreznim računovodskim okvirom.
 16.
 Pri finančnih sredstvih metode ‚na podlagi nabavne vrednosti‘ vključujejo pravila za vrednotenje, po katerih se finančno sredstvo izmeri po nabavni vrednosti, ki se ji prištejejo že obračunane obresti, temu pa se odštejejo izgube zaradi oslabitve.
 17.
 V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank ‚druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva‘ vključujejo finančna sredstva, ki niso primerna za vključitev v druge računovodske portfelje. Ta računovodski portfelj med drugim vključuje finančna sredstva, ki se izmerijo po nižjem od njihovih zneskov ob začetnem pripoznanju ali po njihovi pošteni vrednosti (t. i. ‚nižja izmed nabavne ali tržne vrednosti‘ ali ‚LOCOM‘).
 18.
 V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank institucije, ki se jim lahko dovoli ali se od njih zahteva uporaba nekaterih pravil za vrednotenje finančnih instrumentov v MSRP, predložijo ustrezne računovodske portfelje, v obsegu, v kakršnem se ta pravila uporabljajo.
 19.
 ‚Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem‘ vključujejo izvedene finančne instrumente v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem v skladu z ustreznim računovodskim okvirom.
 4.2 Obveznosti
 20.
 Za finančne obveznosti se uporabljajo naslednji računovodski portfelji na podlagi MSRP:
 (a)
 ‚finančne obveznosti v posesti za trgovanje‘;
 (b)
 ‚finančne obveznosti, označene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘;
 (c)
 ‚finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti‘.
 21.
 Za finančne obveznosti se uporabljajo naslednji računovodski portfelji na podlagi nacionalnih splošno sprejetih računovodskih načel:
 (a)
 ‚trgovalne finančne obveznosti‘ in
 (b)
 ‚netrgovalne neizvedene finančne obveznosti, merjene z metodo na podlagi nabavne vrednosti‘.
 22.
 V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli institucije, ki se jim lahko dovoli ali se od njih zahteva uporaba nekaterih pravil za vrednotenje finančnih instrumentov v MSRP, predložijo ustrezne računovodske portfelje, če se ti uporabljajo.
 23.
 V skladu z MSRP in nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ‚izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem‘ vključujejo izvedene finančne instrumente v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem v skladu z ustreznim računovodskim okvirom.
 5. FINANČNI INSTRUMENTI
 5.1 Finančna sredstva
 24.
 Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani sredstev v bilanci stanja. Knjigovodska vrednost finančnih sredstev vključuje obračunane obresti.
 25.
 Finančna sredstva se razporedijo med naslednje vrste instrumentov: ‚denar v blagajni‘, ‚izvedeni finančni instrumenti‘, ‚lastniški instrumenti‘, dolžniški vred‚nostni papirji‘ ter ‚krediti in druga finančna sredstva‘.
 26.
 ‚Dolžniški vrednostni papirji‘ so dolžniški instrumenti, ki jih imajo institucije in so izdani kot vrednostni papirji, ki niso krediti v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja.
 27.
 ‚Krediti in druga finančna sredstva‘ so dolžniški instrumenti, ki jih imajo institucije in niso vrednostni papirji; ta postavka vključuje ‚kredite‘ v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja in druga finančna sredstva, ki niso ‚krediti‘ v skladu z navedeno uredbo. ‚Druga finančna sredstva, ki niso krediti‘ so dodatno opredeljena v odstavku 41(g) dela 1 te priloge. Zato ‚dolžniški instrumenti‘ vključujejo ‚kredite in druga finančna sredstva‘ ter ‚dolžniške vrednostne papirje‘.
 5.2 Finančne obveznosti
 28.
 Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani obveznosti v bilanci stanja. Knjigovodska vrednost finančnih obveznosti vključuje obračunane obresti.
 29.
 Finančne obveznosti se razporedijo med naslednje vrste instrumentov: ‚izvedeni finančni instrumenti‘, ‚kratke pozicije‘, ‚vloge‘, ‚izdani dolžniški vrednostni papirji‘ in ‚druge finančne obveznosti‘.
 30.
 ‚Vloge‘ so opredeljene enako kot v uredbi ECB o statističnih postavkah bilance stanja.
 31.
 ‚Izdani dolžniški vrednostni papirji‘ so dolžniški instrumenti, ki jih institucije izdajo kot vrednostne papirje, ki niso vloge v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja.
 32.
 ‚Druge finančne obveznosti‘ vključujejo vse finančne obveznosti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, kratke pozicije, vloge in izdani dolžniški vrednostni papirji.
 33.
 V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli lahko ‚druge finančne obveznosti‘ vključujejo finančna poroštva, če so merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida [MRS 39, 47.(a) člen] ali po prvotno pripoznanem znesku, od katerega se odšteje kumulativna amortizacija [MRS 39, 47.(c)(ii) člen]. Zaveze iz kreditov se sporočajo kot ‚druge finančne obveznosti‘, če so označene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek poslovnega izida [MRS 39, 47.(a) člen] ali so zaveze za zagotovitev kredita po obrestni meri, ki je nižja od tržne obrestne mere [MRS 39, 47.(b) člen, 47.(d) člen]. Rezervacije, ki izhajajo iz teh pogodb [MRS 39, 47.(c)(i) člen, (d)(i) člen], se sporočajo kot rezervacije za ‚prevzete obveznosti in poroštva‘.
 34.
 ‚Druge finančne obveznosti‘ lahko vključujejo tudi dividende, ki jih je treba plačati, obveznosti v zvezi s pasivnimi časovnimi razmejitvami in tranzitnimi postavkami ter obveznosti v zvezi s prihodnjimi poravnavami poslov z vrednostnimi papirji ali poslov v tuji valuti (obveznosti za posle, pripoznane pred rokom plačila).
 6. RAZČLENITEV NASPROTNIH STRANK
 35.
 Kadar je zahtevana razčlenitev po nasprotnih strankah, se uporabijo naslednji sektorji nasprotnih strank:
 (a)
 centralne banke;
 (b)
 država: centralna, državna ali regionalna ter lokalna raven države, ki vključuje upravne organe in nekomercialna podjetja, izključuje pa javne družbe in zasebne družbe, ki so v lasti teh sektorjev države in opravljajo komercialno dejavnost (o čemer se poroča pod postavko ‚nefinančne družbe‘), skladi socialne varnosti in mednarodne organizacije, kot so Evropska skupnost, Mednarodni denarni sklad in Banka za mednarodne poravnave;
 (c)
 kreditne institucije: vse institucije, ki jih zajema opredelitev v členu 4(1)(1) CRR (‚družba, katere dejavnost je sprejemanje vlog ali drugih vračljivih sredstev od javnosti in dajanje kreditov za svoj račun‘), in multilateralne razvojne banke;
 (d)
 druge finančne družbe: vse finančne družbe in neprave družbe razen kreditnih institucij, kot so investicijska podjetja, investicijski skladi, zavarovalnice, pokojninski skladi, kolektivni naložbeni podjemi, klirinške hiše ter drugi finančni posredniki in izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti;
 (e)
 nefinančne družbe: družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredovanjem, ampak predvsem s proizvodnjo tržnega blaga in opravljanjem nefinančnih storitev v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja;
 (f)
 gospodinjstva: posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki ter proizvajalci blaga in izvajalci nefinančnih storitev izključno za svojo lastno končno potrošnjo ter kot proizvajalci tržnega blaga ter izvajalci nefinančnih in finančnih storitev, če ne gre za dejavnosti nepravih družb. Vključene so nepridobitne družbe, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, ki se ukvarjajo zlasti s proizvodnjo netržnega blaga in storitev, namenjenih posebnim skupinam gospodinjstev.
 36.
 Dodelitev sektorja nasprotni stranki temelji izključno na naravi neposredne nasprotne stranke. Razvrstitev izpostavljenosti, nastalih skupaj pri več kot enem dolžniku, se pripravi na podlagi značilnosti dolžnika, ki je bil pomembnejši ali odločilnejši za to, da je institucija odobrila izpostavljenost. Pri drugih razvrstitvah morajo biti porazdelitev skupno nastalih izpostavljenosti sektorja nasprotne stranke, država sedeža in oznake NACE določene na podlagi značilnosti pomembnejšega ali odločilnejšega dolžnika.
 DEL 2
 NAVODILA V ZVEZI S PREDLOGAMI
 1. BILANCA STANJA
 1.1 Sredstva (1.1)
 1.
 ‚Denar v blagajni‘ vključuje imetje domačih in tujih bankovcev in kovancev v obtoku, ki se splošno uporabljajo za izvajanje plačil.
 2.
 ‚Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah‘ vključujejo stanja sredstev na vpogled v centralnih bankah.
 3.
 ‚Druge vloge na vpogled‘ vključujejo stanja sredstev na vpogled v kreditnih institucijah.
 4.
 ‚Naložbe v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov podjetja in pridruženih družb‘ vključujejo naložbe v kapital pridruženih družb, skupnih podvigov in odvisnih družb, ki niso polno ali sorazmerno konsolidirane. Knjigovodska vrednost naložb v kapital, obračunana z uporabo kapitalske metode, vključuje z njimi povezano dobro ime.
 5.
 O sredstvih, ki niso finančna sredstva in zaradi svoje narave ne morejo biti razvrščena v posamezne bilančne postavke, se poroča pod postavko ‚druga sredstva‘. Druga sredstva lahko vključujejo zlato, srebro in drugo blago, tudi če so namenjena trgovanju.
 6.
 ‚Nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo‘ imajo enak pomen kot v MSRP 5.
 1.2 Obveznosti (1.2)
 7.
 Rezervacije za ‚Pokojnine in druge pozaposlitvene obveznosti za določene zaslužke‘ vključujejo znesek neto obveznosti za določene zaslužke.
 8.
 V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli rezervacije za ‚druge dolgoročne zaslužke zaposlencev‘ vključujejo vrednosti primanjkljajev v programih dolgoročnih zaslužkov zaposlencev iz MRS 19, 153. člen. Vnaprej vračunani odhodki iz kratkoročnih zaslužkov zaposlencev [MRS 19, 11.(a) člen], programi z določenimi prispevki [MRS 19, 51.(a) člen] in odpravnine [MRS 19, 169.(a) člen] se vključijo v ‚druge obveznosti‘.
 9.
 ‚Delniški kapital, vračljiv na zahtevo‘ vključuje kapitalske instrumente, ki jih izda institucija in ne izpolnjujejo meril za razvrstitev v lastniški kapital. Institucije pod to postavko vključijo delnice zadrug, ki ne izpolnjujejo meril za razvrstitev v lastniški kapital.
 10.
 O obveznostih, ki niso finančne obveznosti in zaradi svoje narave ne morejo biti razvrščene v posamezne bilančne postavke, se poroča pod postavko ‚druge obveznosti‘.
 11.
 ‚Obveznosti, vključene v skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo‘ imajo enak pomen kot v MSRP 5.
 12.
 ‚Rezervacije za splošna bančna tveganja‘ so zneski, ki so bili dodeljeni v skladu s členom 38 direktive o računovodskih izkazih bank. Kadar so pripoznane, se prikažejo ločeno kot obveznosti pod postavko ‚rezervacije‘ ali med lastniškim kapitalom pod postavko ‚druge rezerve‘.
 1.3 Lastniški kapital (1.3)
 13.
 Lastniški instrumenti, ki so finančni instrumenti, v skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli vključujejo pogodbe, ki spadajo na področje uporabe MRS 32.
 14.
 ‚Nevplačani kapital, ki je bil vpoklican‘ vključuje knjigovodsko vrednost kapitala, ki ga izda institucija in je bil vpoklican za vlagatelje, vendar ni bil plačan na referenčni datum.
 15.
 ‚Sestavina lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov‘ vključuje sestavino lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov (tj. finančnih instrumentov, ki vsebujejo sestavino obveznosti in sestavino lastniškega kapitala), ki jih izda institucija, če so ločeni v skladu z ustreznim računovodskim okvirom (vključno s sestavljenimi finančnimi instrumenti z več vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti, katerih vrednosti so medsebojno odvisne).
 16.
 ‚Drugi izdani lastniški instrumenti‘ vključujejo lastniške instrumente, ki so finančni instrumenti razen ‚kapitala‘ in ‚sestavine lastniškega kapitala sestavljenih finančnih instrumentov‘.
 17.
 ‚Drug lastniški kapital‘ zajema vse lastniške instrumente, ki niso finančni instrumenti, med drugim z lastniškim kapitalom poravnane plačilne transakcije na podlagi delnic [MSRP 2, 10. člen].
 18.
 ‚Rezerve prevrednotenja‘ v skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli vključujejo znesek rezerv, nastalih na podlagi prve uporabe MRS ali združljivih nacionalnih splošno sprejetih računovodskih načel, ki niso bile evidentirane kot druge vrste rezerv.
 19.
 ‚Druge rezerve‘ se delijo na ‚rezerve ali prenesene izgube iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘ ter ‚drugo‘. ‚Rezerve ali prenesene izgube iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘ vključujejo nabran znesek prihodkov in odhodkov, ki jih ustvarijo navedene naložbe z dobičkom ali izgubo v preteklih letih. ‚Drugo‘ vključuje rezerve, ki niso vključene že v drugih postavkah rezerv, lahko vključuje zakonske rezerve in statutarne rezerve.
 20.
 ‚Lastne delnice‘ zajemajo vse finančne instrumente z značilnostmi lastnih lastniških instrumentov, ki jih je institucija ponovno pridobila.
 2. IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA (2)
 21.
 Prihodki in odhodki iz naslova obresti od finančnih instrumentov v posesti za trgovanje ter od finančnih instrumentov, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se sporočajo ločeno od drugih dobičkov in izgub iz postavk ‚prihodki iz naslova obresti‘ in ‚odhodki iz naslova obresti‘ (‚čista cena‘) ali kot del dobičkov ali izgub iz teh kategorij instrumentov (‚polna cena‘).
 22.
 Institucije sporočajo naslednje postavke, razčlenjene po računovodskih portfeljih:
 (a)
 ‚prihodki iz naslova obresti‘;
 (b)
 ‚odhodki iz naslova obresti‘;
 (c)
 ‚prihodki od dividend‘;
 (d)
 ‚dobički ali izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, neto‘;
 (e)
 ‚oslabitve ali (–) razveljavitev oslabitev finančnih sredstev, ki niso merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘.
 23.
 Postavki ‚Prihodki iz naslova obresti. Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem, obrestno tveganje‘ in ‚Odhodki iz naslova obresti. Izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem, obrestno tveganje‘ vključujeta zneske v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, razvrščenimi v kategorijo ‚obračunavanje varovanja pred tveganjem‘, ki zajema obrestno tveganje. Poroča se jih kot prihodke in odhodke iz naslova obresti na bruto osnovi, da se pravilno prikažejo prihodki in odhodki iz naslova obresti iz postavk, varovanih pred tveganjem, s katerimi so povezani.
 24.
 Zneski v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, razvrščenimi v kategorijo ‚v posesti za trgovanje‘, ki so instrumenti za varovanje pred tveganji z ekonomskega, ne pa z računovodskega vidika, se lahko sporočijo kot prihodki in odhodki iz naslova obresti, da se pravilno prikažejo prihodki in odhodki iz naslova obresti iz finančnih instrumentov, ki so varovani pred tveganji. Ti zneski se vključijo kot del postavk ‚Prihodki iz naslova obresti. Finančna sredstva v posesti za trgovanje‘ in ‚Odhodki iz naslova obresti. Finančne obveznosti v posesti za trgovanje‘.
 25.
 ‚Prihodki iz naslova obresti. Druga sredstva‘ vključujejo zneske prihodkov iz naslova obresti, ki niso vključeni v druge postavke. Ta postavka lahko vključuje prihodke iz naslova obresti v zvezi z denarnimi sredstvi, stanji denarnih sredstev v centralnih bankah in drugimi vlogami na vpogled ter nekratkoročnimi sredstvi in skupinami za odtujitev, razvrščenimi med sredstva v posesti za prodajo, ter neto prihodke iz naslova obresti od neto sredstev za določene zaslužke.
 26.
 ‚Odhodki iz naslova obresti. Druge obveznosti‘ vključujejo zneske odhodkov iz naslova obresti, ki niso vključeni v druge postavke. Ta postavka lahko vključuje odhodke iz naslova obresti v zvezi z obveznostmi, vključenimi v skupine za odtujitev, razvrščene med sredstva v posesti za prodajo, odhodke, ki nastanejo zaradi povečanja knjigovodske vrednosti rezervacije, ki izraža minevanje časa, ali neto odhodke iz naslova obresti od neto obveznosti za določene zaslužke.
 27.
 ‚Dobiček ali izguba iz nekratkoročnih sredstev in skupin za odtujitev, razvrščenih med sredstva v posesti za prodajo, ki jih ni mogoče razvrstiti kot ustavljeno poslovanje‘ vključuje dobiček ali izgubo, ki je bila ustvarjena z nekratkoročnimi sredstvi in skupinami za odtujitev, razvrščenimi med sredstva v posesti za prodajo, ki jih ni mogoče razvrstiti kot ustavljeno poslovanje.
 28.
 Prihodki od dividend iz naslova finančnih sredstev v posesti za trgovanje in iz naslova finančnih sredstev, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se sporočajo kot ‚prihodki od dividend‘ ločeno od drugih dobičkov in izgub iz teh kategorij ali kot del dobičkov ali izgub iz teh kategorij instrumentov. Prihodki od dividend iz odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb, ki ne spadajo v obseg konsolidacije, se sporočijo pod postavko ‚delež dobička ali (–) izgub iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘ in knjigovodska vrednost naložbe se skladno z 10. členom MRS 28 zmanjša za tiste, ki so obračunani po kapitalski metodi. V skladu z MSRP se dobički ali izgube iz odprave pripoznanja naložb v odvisne družbe, skupne podvige in pridružene družbe sporočijo pod postavko ‚delež dobička ali (–) izgub iz naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘.
 29.
 V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli oslabitev ‚finančnih sredstev, merjenih po nabavni vrednosti‘ vključuje izgube zaradi oslabitve, ki nastanejo zaradi uporabe pravil o oslabitvah v MRS 39, 66. člen.
 30.
 Institucije za postavko ‚dobički ali (–) izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem, neto‘ sporočijo spremembe poštene vrednosti pri instrumentih varovanja in pred tveganjem varovanih postavkah, vključno s posledicami neučinkovitosti varovanja denarnih tokov in varovanja neto naložb v poslovanje v tujini.
 3. IZKAZ VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA (3)
 31.
 V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se ‚davek iz dobička v zvezi s postavkami, ki ne bodo prerazvrščene‘ in ‚davek iz dobička v zvezi s postavkami, ki se lahko prerazvrstijo k dobičku ali (–) izgubi‘ [MRS 1, člen 91(b), IG6] sporočata kot ločeni vrstični postavki.
 4. RAZČLENITEV FINANČNIH SREDSTEV PO INSTRUMENTIH IN PO SEKTORJU NASPROTNE STRANKE (4)
 32.
 Finančna sredstva se razčlenijo po instrumentih in, če se tako zahteva, po nasprotnih strankah.
 33.
 V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se lastniški instrumenti sporočajo po posebni razčlenitvi (‚od tega‘), da se opredelijo le instrumenti, merjeni po nabavni vrednosti, in določeni sektorji nasprotnih strank. V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank se lastniški instrumenti sporočajo po posebni razčlenitvi (‚od tega‘), da se opredelijo le sektorji nasprotni strank, ki ne kotirajo na borzi, in določeni sektorji nasprotnih strank.
 34.
 Kar zadeva za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, institucije sporočajo pošteno vrednost oslabljenih sredstev in neoslabljenih sredstev ter kumulativni znesek izgub zaradi oslabitve, pripoznan v poslovnem izidu na datum poročanja. Vsota poštene vrednosti neoslabljenih sredstev in poštene vrednosti oslabljenih sredstev je knjigovodska vrednost teh sredstev.
 35.
 V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se za finančna sredstva, razvrščena kot ‚krediti in terjatve‘ ali kot ‚v posesti do zapadlosti v plačilo‘, sporočita bruto knjigovodska vrednost neoslabljenih sredstev in bruto knjigovodska vrednost oslabljenih sredstev. Popravki vrednosti se razčlenijo na postavke ‚posebni popravki vrednosti za finančna sredstva, ocenjena posamično‘, ‚posebni popravki vrednosti za finančna sredstva, ocenjena skupinsko‘ in ‚skupinski popravki vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane‘. V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank se za finančna sredstva, razvrščena kot ‚netrgovalna neizvedena finančna sredstva, merjena z metodo na podlagi nabavne vrednosti‘, sporočita bruto knjigovodska vrednost neoslabljenih sredstev in bruto knjigovodska vrednost oslabljenih sredstev.
 36.
 ‚Posebni popravki vrednosti za finančna sredstva, ocenjena posamično‘ vključujejo kumulativni znesek oslabitev v zvezi s finančnimi sredstvi, ki so bile ocenjene posamično.
 37.
 ‚Posebni popravki vrednosti za finančna sredstva, ocenjena skupinsko‘ vključujejo kumulativni znesek skupinskih oslabitev, izračunan na podlagi nepomembnih kreditov, ki so oslabljeni posamično in za katere institucija uporabi statistični pristop (na podlagi portfelja). Ta pristop ne izključuje ocene posamičnih oslabitev kreditov, ki so posamično nepomembni, pri čemer se jih nato sporoči kot posebne popravke vrednosti za finančna sredstva, ocenjena posamično.
 38.
 ‚Skupinski popravki vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane,‘ vključujejo kumulativni znesek skupinskih oslabitev, določenih za finančna sredstva, ki niso oslabljena posamično. Pri ‚popravkih vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane‘ se lahko upoštevajo MRS 39, 59.(f) člen, AG87 in AG90.
 39.
 Vsota neoslabljenih sredstev in oslabljenih sredstev, zmanjšana za vse popravke vrednosti, je enaka knjigovodski vrednosti.
 40.
 Predloga 4.5 vključuje knjigovodsko vrednost za ‚kredite in druga finančna sredstva‘ ter ‚dolžniške vrednostne papirje‘, ki spadajo v opredelitev ‚podrejenega dolga‘ iz odstavka 54 tega dela.
 5. RAZČLENITEV KREDITOV IN DRUGIH FINANČNIH SREDSTEV PO PRODUKTIH (5)
 41.
 ‚Knjigovodska vrednost‘ kreditov in drugih finančnih sredstev se sporoči po vrsti produkta, zmanjšano za popravke vrednosti zaradi oslabitev. Stanja sredstev na vpogled, ki so razvrščena kot ‚denarna sredstva, stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled‘, se prav tako sporočijo v tej predlogi neodvisno od ‚računovodskega portfelja‘, v katerega so vključeni, in se dodelijo naslednjim produktom:
 (a)
 ‚na vpogled (zahtevo) in s kratkim odpovednim rokom (transakcijski račun)‘ vključuje stanja sredstev na vpogled (zahtevo), sredstev s kratkim odpovednim rokom, transakcijske račune in podobna stanja sredstev, ki lahko vključujejo kredite, ki za kreditojemalca ne glede na njihovo pravno obliko predstavljajo vloge čez noč. Prav tako vključuje ‚prekoračitve stanja‘, ki so negativna stanja na transakcijskih računih;
 (b)
 ‚dolg po kreditnih karticah‘ vključuje kredit, odobren prek kartic z odloženim plačilom ali prek kreditnih kartic [uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja];
 (c)
 ‚odkupljene terjatve‘ vključujejo kredite drugim dolžnikom, odobrene na podlagi računov ali drugih dokumentov, ki dajejo pravico do prejetja izkupička od poslov za prodajo blaga ali opravljanje storitev. Ta postavka vključuje vse posle odkupa terjatev (z regresom ali brez);
 (d)
 ‚finančni najem‘ vključuje knjigovodsko vrednost denarnih terjatev iz naslova finančnega najema. V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli so ‚terjatve iz naslova finančnega najema‘ terjatve, kot so opredeljene v MRS 17;
 (e)
 ‚krediti z začasnim odkupom‘ vključujejo finančna sredstva, zagotovljena v zameno za vrednostne papirje, kupljene na podlagi pogodb o začasni prodaji ali izposojene na podlagi pogodb o izposoji vrednostnih papirjev;
 (f)
 ‚drugi krediti‘ vključujejo negativna stanja s pogodbeno določenimi zapadlostmi ali roki, ki niso vključeni v druge postavke;
 (g)
 ‚druga finančna sredstva, ki niso krediti‘ vključujejo druga finančna sredstva, ki ne morejo biti razvrščena kot ‚krediti‘ v skladu z uredbo ECB o statističnih postavkah bilance stanja. Ta postavka med drugim vključuje bruto terjatve v zvezi z aktivnimi časovnimi razmejitvami (kot so sredstva, ki čakajo na naložbo, prenos ali poravnavo) ter tranzitne postavke (kot so čeki in druge oblike plačila, ki so poslani na izterjavo);
 (h)
 ‚hipotekarni krediti [krediti, zavarovani z nepremičninami]‘ vključujejo kredite, ki so formalno zavarovani z nepremičninami, neodvisno od njihovega razmerja med kreditom in zavarovanjem (tj. razmerja med vrednostjo kredita in vrednostjo zavarovanja);
 (i)
 ‚drugi zavarovani krediti‘ vključujejo kredite, ki so formalno kriti z zavarovanjem, neodvisno od njihovega razmerja med kreditom in zavarovanjem (tj. razmerja med vrednostjo kredita in vrednostjo zavarovanja), ki niso ‚krediti, zavarovani z nepremičninami‘, ‚finančni najem‘ in ‚krediti z začasnim odkupom‘. To zavarovanje vključuje zastavo vrednostnih papirjev, denarnih sredstev in drugih zavarovanj;
 (j)
 ‚potrošniški krediti‘ vključujejo kredite, odobrene predvsem za namene osebne potrošnje blaga in storitev [uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja];
 (k)
 ‚stanovanjski krediti‘ vključujejo kredite, odobrene gospodinjstvom za namene vlaganja v hiše za osebno rabo ali oddajo, vključno z gradnjo in prenavljanjem [uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja];
 (l)
 ‚krediti za financiranje projektov‘ vključujejo kredite, ki se poplačajo izključno iz prihodkov od projektov, ki se z njimi financirajo.
 6. RAZČLENITEV KREDITOV IN DRUGIH FINANČNIH SREDSTEV ZA NEFINANČNE DRUŽBE PO OZNAKAH NACE (6)
 42.
 Bruto knjigovodska vrednost kreditov in drugih finančnih sredstev za nefinančne družbe se razvrsti po sektorju gospodarskih dejavnosti z uporabo oznak iz uredbe NACE (‚oznake NACE‘) na podlagi glavne dejavnosti nasprotne stranke.
 43.
 Razvrstitev izpostavljenosti, nastalih skupno s strani več kot enega dolžnika, se izvede v skladu z odstavkom 36 dela 1.
 44.
 Poročanje oznak NACE se izvede na podlagi prve ravni razčlenjevanja (po ‚področjih‘).
 45.
 Pri dolžniških instrumentih po odplačni vrednosti ali po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa pomeni ‚bruto knjigovodska vrednost‘ knjigovodsko vrednost brez ‚akumuliranih oslabitev‘. Pri dolžniških instrumentih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida pomeni ‚bruto knjigovodska vrednost‘ knjigovodsko vrednost brez ‚akumuliranih sprememb poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘.
 46.
 ‚Akumulirane oslabitve‘ se sporočijo za finančna sredstva po odplačni vrednosti ali po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa. Podatki o ‚akumuliranih spremembah poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘ se sporočijo za finančna sredstva po pošteni vrednosti prek poslovnega izida. ‚Akumulirane oslabitve‘ vključujejo posebne popravke vrednosti za finančna sredstva, ocenjena posamično in skupinsko, kot so opredeljeni v odstavkih 36 in 37, ter ‚skupinske popravke vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane‘, kot so opredeljeni v odstavku 38, ne vključujejo pa zneskov ‚akumuliranih odpisov‘, kot so opredeljeni v odstavku 49.
 7. FINANČNA SREDSTVA, KI SO PREDMET OSLABITVE IN SO PREKORAČILA ZAPADLOST V PLAČILO ALI SO OSLABLJENA (7)
 47.
 Dolžniški instrumenti, ki so na referenčni datum poročanja prekoračili zapadlost v plačilo, vendar niso oslabljeni, se sporočijo v računovodskih portfeljih, ki so predmet oslabitve. V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ti računovodski portfelji zajemajo kategorije ‚razpoložljiv za prodajo‘, ‚krediti in terjatve‘ in ‚v posesti do zapadlosti v plačilo‘. V skladu z nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli na podlagi direktive o računovodskih izkazih bank ti računovodski portfelji zajemajo tudi ‚netrgovalne dolžniške instrumente, merjene z metodo na podlagi nabavne vrednosti‘ in ‚druga netrgovalna neizvedena finančna sredstva‘.
 48.
 Sredstva so štejejo kot zapadla, kadar nasprotne stranke niso izvedle plačil v pogodbeno določenem roku. Celotni zneski takšnih sredstev se sporočijo in razčlenijo glede na število dni najstarejšega zapadlega obroka. Analiza zapadlosti ne vključuje slabih terjatev. Knjigovodska vrednost oslabljenih finančnih sredstev se sporoči ločeno od zapadlih sredstev.
 49.
 Stolpec ‚akumulirani odpisi‘ vključuje kumulativni znesek glavnice in zapadlih obresti katerega koli instrumenta, ki ga institucija več ne pripoznava, ker se šteje za neizterljivega, neodvisno od portfelja, v katerega je vključen. Ti zneski se poročajo do popolnega prenehanja vseh pravic institucije (zaradi izteka roka zastaranja, odpisa ali drugih vzrokov) ali do poplačila.
 50.
 ‚Odpisi‘ lahko nastanejo z znižanjem knjigovodske vrednosti finančnih sredstev, pripoznanih neposredno v dobičku ali izgubi, ter znižanjem zneskov kontov popravka vrednosti za kreditne izgube, in sicer na podlagi knjigovodske vrednosti finančnih sredstev.
 8. RAZČLENITEV FINANČNIH OBVEZNOSTI (8)
 51.
 Ker so ‚vloge‘ opredeljene enako kot v uredbi ECB o statističnih postavkah bilance stanja, se regulirane varčevalne vloge razvrstijo v skladu z navedeno uredbo in razporedijo glede na nasprotno stranko. Predvsem neprenosljive varčevalne vloge na vpogled, ki so kljub pravni možnosti dviga na zahtevo predmet znatnih kazni in omejitev ter imajo podobne značilnosti kot vloge čez noč, se razvrstijo kot vloge na odpoklic.
 52.
 ‚Izdani dolžniški vrednostni papirji‘ se razčlenijo v naslednje vrste produktov:
 (a)
 ‚potrdila o vlogah‘ so vrednostni papirji, ki imetnikom omogočajo, da dvignejo sredstva z računa;
 (b)
 ‚vrednostni papirji s premoženjskim kritjem‘ v skladu s členom 4(1)(61) CRR;
 (c)
 ‚krite obveznice‘ v skladu s členom 129(1) CRR;
 (d)
 ‚hibridne pogodbe‘ zajemajo pogodbe z vgrajenimi izvedenimi finančnimi instrumenti;
 (e)
 ‚drugi izdani dolžniški vrednostni papirji‘ vključujejo dolžniške vrednostne papirje, ki niso evidentirani v predhodnih vrsticah, pri čemer se delijo na konvertibilne in nekonvertibilne instrumente.
 53.
 Izdane ‚podrejene obveznosti‘ se obravnavajo enako kot druge nastale finančne obveznosti. ‚Podrejene obveznosti‘, izdane v obliki vrednostnih papirjev, se razvrstijo kot ‚izdani dolžniški vrednostni papirji‘, medtem ko se podrejene obveznosti v obliki vlog razvrstijo kot ‚vloge‘.
 54.
 Predloga 8.2 vključuje knjigovodsko vrednost za ‚vloge‘ in ‚izdane dolžniške vrednostne papirje‘, ki so skladni z opredelitvijo podrejenega dolga, razvrščenega po računovodskih portfeljih. Instrumenti ‚podrejenega dolga‘ predstavljajo podrejeno terjatev do institucije izdajateljice, ki se lahko uveljavi le po tem, ko so vse terjatve z višjim statusom poravnane [uredba ECB o statističnih postavkah bilance stanja].
 9. ZAVEZE IZ KREDITOV, FINANČNA POROŠTVA IN DRUGE ZAVEZE (9)
 55.
 Zunajbilančne izpostavljenosti vključujejo zunajbilančne postavke iz Priloge I k CRR. Zunajbilančne izpostavljenosti se razčlenijo v prevzete obveznosti iz kreditov, dana finančna poroštva in druge prevzete obveznosti.
 56.
 Informacije o prevzetih obveznostih iz kreditov, prejetih obvezah iz kreditov, danih in prejetih finančnih poroštvih in drugih obveznostih vključujejo preklicne in nepreklicne obveznosti.
 57.
 ‚Zaveze iz kreditov‘ so trdne zaveze glede zagotovitve kredita pod vnaprej določenimi pogoji, razen v primeru izvedenih finančnih instrumentov, ker se ti lahko poravnajo z denarnimi sredstvi ali z izročitvijo ali izdajo drugega finančnega instrumenta. Kot ‚zaveze iz kreditov‘ se razvrstijo naslednje postavke iz Priloge I k CRR:
 (a)
 ‚terminski dogovori o obrestni meri vloge‘;
 (b)
 ‚nečrpane kreditne obveznosti (undrawn credit facilities)‘, ki zajemajo pogodbe o ‚kreditiranju‘ ali zagotavljajo ‚akceptiranje menic‘ v skladu s predhodno določenimi pogoji.
 58.
 ‚Finančna poroštva‘ so pogodbe, v skladu s katerimi mora izdajatelj opraviti določena plačila, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačila v prvotnem ali spremenjenem roku dolžniškega instrumenta. V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli te pogodbe ustrezajo opredelitvi pogodb o finančnih poroštvih iz MRS 39, 9. člen in MSRP 4, Priloga A. Kot ‚finančna poroštva‘ se razvrstijo naslednje postavke iz Priloge I k CRR:
 (a)
 ‚poroštva, ki imajo lastnosti kreditnih nadomestkov‘;
 (b)
 ‚kreditni izvedeni finančni instrumenti‘, ki so skladni z opredelitvijo finančnega poroštva;
 (c)
 ‚nepreklicni ‚stand-by‘ akreditivi, ki imajo lastnosti kreditnih nadomestkov‘.
 59.
 ‚Druge zaveze‘ vključujejo naslednje postavke iz Priloge I k CRR:
 (a)
 ‚neplačani del vrednostnih papirjev oz. deleža v kapitalu‘;
 (b)
 ‚odprti ali potrjeni dokumentarni akreditivi‘;
 (c)
 zunajbilančne postavke iz naslova trgovinskega financiranja;
 (d)
 ‚dokumentarni akreditivi, pri katerih blago, ki je predmet akreditiva, služi kot zavarovanje, in drugi posli, pri katerih obstoji možnost samoporavnave‘;
 (e)
 ‚garancije in zavarovanja odgovornosti‘ (vključno z garancijami za resnost ponudbe in garancijami za dobro izvedbo del) ter ‚poroštva, ki nimajo lastnosti kreditnih nadomestkov‘;
 (f)
 ‚garancije za plačilo dobavljenega blaga, garancije za plačilo carinskega dolga in garancije za plačilo davka‘;
 (g)
 prevzete obveznosti iz naslova odkupa neprodanih kratkoročnih in srednjeročnih evrozapisov (NIF) in obnavljajoče se prevzete obveznosti iz naslova kreditiranja poslovanja na trgu kratkoročnih in srednjeročnih evrozapisov (RUF);
 (h)
 ‚nečrpane kreditne obveznosti (undrawn credit facilities)‘, ki zajemajo pogodbe o ‚kreditiranju‘ ali zagotavljajo ‚akceptiranje menic‘, kadar pogoji niso predhodno določeni;
 (i)
 ‚nečrpane kreditne obveznosti (undrawn credit facilities)‘, ki zajemajo pogodbe o ‚nakupu vrednostnih papirjev‘ ali ‚zagotavljanju jamstev‘;
 (j)
 ‚nečrpane kreditne obveznosti (undrawn credit facilities) za garancije za resnost ponudbe in garancije za dobro izvedbo del‘;
 (k)
 ‚druge zunajbilančne postavke‘ iz Priloge I k CRR.
 60.
 V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se v bilanci stanja pripoznajo naslednje postavke, ki se zato ne smejo poročati kot zunajbilančne izpostavljenosti:
 (a)
 ‚kreditni izvedeni finančni instrumenti‘, ki niso skladni z opredelitvijo finančnega poroštva, so ‚izpeljani finančni instrumenti‘ v skladu z MRS 39;
 (b)
 ‚akcepti‘ so obveznosti institucije, da ob zapadlosti plača nominalno vrednost menice, ki običajno zajema prodajo blaga. Zato so v bilanci stanja razvrščeni kot ‚odkupljene terjatve‘;
 (c)
 ‚indosamenti menic‘, ki ne izpolnjujejo meril za odpravljanje pripoznavanja v skladu z MRS 39;
 (d)
 ‚posli z regresom‘, ki ne izpolnjujejo meril za odpravljanje pripoznavanja v skladu z MRS 39;
 (e)
 ‚dogovori o terminskem nakupu sredstev‘ so ‚izpeljani finančni instrumenti‘ v skladu z MRS 39;
 (f)
 ‚pogodbe o prodaji in povratnem nakupu sredstev, kot se opredeljene v členu 12(3) in (5) Direktive 86/635/EGS‘. V teh pogodbah ima prevzemnik možnost, vendar ne obveznosti, da vrne sredstva po vnaprej dogovorjeni ceni na določen datum (ali datum, ki ga je še treba določiti). Zato te pogodbe ustrezajo opredelitvi izpeljanih finančnih instrumentov v skladu z MRS 39.9.
 61.
 Postavka ‚od tega: neplačano‘ vključuje nominalni znesek prevzetih obveznosti iz kreditov, danih finančnih poroštev in drugih prevzetih obveznosti, pri katerih s strani nasprotne stranke pride do neplačila v skladu s členom 178 CRR.
 62.
 Pri zunajbilančnih izpostavljenostih je ‚nominalni znesek‘ znesek, ki najbolje predstavlja največjo izpostavljenost institucije kreditnemu tveganju, pri čemer se ne upoštevajo prejeta zavarovanja ali druge kreditne izboljšave. Zlasti pri danih finančnih poroštvih je nominalni znesek najvišji znesek, ki bi ga morda moral plačati subjekt, če bi bilo poroštvo unovčeno. Pri zavezah iz kreditov je nominalni znesek neizkoriščeni znesek, za katerega se je institucija zavezala, da ga bo posodila. Nominalni zneski so vrednosti izpostavljenosti, preden se uporabijo konverzijski faktorji in tehnike zmanjševanja kreditnega tveganja.
 63.
 V predlogi 9.2 je pri prejetih obvezah iz kreditov nominalni znesek celoten neizkoriščeni znesek, za katerega se je nasprotna stranka zavezala, da ga bo posodila instituciji. Pri drugih prejetih obvezah je nominalni znesek celoten znesek, za katerega se je zavezala druga stranka v poslu. Pri prejetih finančnih poroštvih je ‚najvišji znesek poroštva, ki se lahko upošteva‘, najvišji znesek, ki bi ga nasprotna stran morda morala plačati, če bi bilo poroštvo unovčeno. Če je prejeto finančno poroštvo izdal več kot en dajalec poroštva, se zajamčeni znesek v tej predlogi poroča le enkrat; zajamčeni znesek se dodeli tistemu dajalcu poroštva, ki je pomembnejši za zmanjševanje kreditnega tveganja.
 10. IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI (10 IN 11)
 64.
 Knjigovodska vrednost in hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje in izvedenih finančnih instrumentov v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem se poročajo razčlenjeni po vrsti z njimi povezanih tveganj, vrsti trga (prosti trg ali organizirani trg) in vrsti produkta.
 65.
 Institucije izvedene finančne instrumente v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem sporočijo razčlenjene po vrsti varovanja.
 66.
 Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v hibridne instrumente, ki so ločeni od gostiteljske pogodbe, se sporočijo v predlogah 10 in 11 glede na značilnosti izvedenega finančnega instrumenta. Znesek gostiteljske pogodbe ni vključen v te predloge. Če pa je hibridni instrument merjen po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se pogodba kot celota vključi v kategorijo instrumentov v posesti za trgovanje ali finančnih instrumentov, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida (in tako se vgrajeni izvedeni finančni instrumenti ne sporočijo v predlogah 10 in 11).
 10.1 Razčlenitev izvedenih finančnih instrumentov po vrsti tveganja
 67.
 Vsi izvedeni finančni instrumenti se razvrstijo v naslednje kategorije tveganja:
 (a) obrestna mera: obrestni izvedeni finančni instrumenti so pogodbe, povezane z obrestonosnim finančnim instrumentom, katerega denarni tokovi so določeni z referenčnimi obrestnimi merami, ali druge pogodbe na obrestno mero, kot je možnost terminske pogodbe za nakup zakladne menice. Ta kategorija je omejena na posle, pri katerih so vse strani izpostavljene obrestni meri le ene valute. Izključuje torej pogodbe, ki vključujejo izmenjavo ene ali več tujih valut, kot so medvalutne zamenjave in valutne opcije, ter druge pogodbe, katerih glavna značilnost tveganja je valutno tveganje, pri čemer jih je treba sporočiti kot pogodbe na tujo valuto. Pogodbe na obrestno mero vključujejo terminske dogovore o obrestni meri, enovalutne zamenjave obrestnih mer, terminske pogodbe na obrestno mero, obrestne opcije (vključno z obrestnimi kapicami (caps), obrestnim dnom (floor), obrestnimi ovratnicami (collars) in obrestnimi koridorji (corridors)), opcije na zamenjavo obrestnih mer (swaptions) in nakupne bone na obrestne mere;
 (b) lastniški kapital: izvedeni lastniški finančni instrumenti so pogodbe, pri katerih je donos ali del donosa povezan s ceno določenega lastniškega kapitala ali indeksom cen lastniškega kapitala;
 (c) tuja valuta in zlato: ti izvedeni finančni instrumenti zajemajo pogodbe, ki vključujejo izmenjavo valut na terminskem trgu in izpostavljenost zlatu. Zajemajo torej terminske posle, devizne zamenjave, valutne zamenjave (vključno z medvalutnimi zamenjavami obrestnih mer), terminske pogodbe na tujo valuto, valutne opcije, valutne opcije na zamenjavo obrestnih mer (swaptions) in valutne nakupne bone. Valutni izvedeni finančni instrumenti zajemajo vse posle, ki vključujejo izpostavljenost več kot eni valuti pri obrestnih merah ali menjalnih tečajih. Pogodbe o zlatu zajemajo vse posle, ki vključujejo izpostavljenost tej vrsti blaga;
 (d) kredit: kreditni izvedeni finančni instrumenti so pogodbe, ki ne ustrezajo opredelitvi finančnih poroštev in pri katerih je izplačilo povezano predvsem s stopnjo kreditne sposobnosti posameznega referenčnega kredita. Pogodbe določajo izmenjavo plačil, pri katerih je vsaj ena od obeh strani določena na podlagi uspešnosti referenčnega kredita. Izplačila se lahko sprožijo na podlagi številnih dogodkov, vključno z neplačilom, znižanjem ocene ali določeno spremembo kreditnega razmika referenčnega sredstva;
 (e) blago: ti izvedeni finančni instrumenti so pogodbe, pri katerih je donos ali del donosa povezan s ceno ali indeksom cen blaga, kot so plemenite kovine (razen zlata), nafta, les ali kmetijski proizvodi;
 (f) drugo: ti izvedeni finančni instrumenti so katere koli druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki ne vključujejo izpostavljenosti tveganju zaradi tuje valute, obrestne mere, lastniškega kapitala, blaga ali kredita, kot so podnebni ali zavarovalniški izvedeni finančni instrumenti.
 68.
 Če na izvedeni finančni instrument vpliva več kot ena vrsta osnovnega tveganja, se instrument razvrsti v najbolj občutljivo vrsto tveganja. Pri izvedenih finančnih instrumentih, ki so izpostavljeni več vrstam tveganja, se v primeru negotovosti posli razvrstijo po naslednjem vrstnem redu:
 (a) blago: v tej kategoriji se sporočijo vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki vključujejo izpostavljenost blagu ali indeksu na blago, ne glede na to, ali vključujejo skupno izpostavljenost blagu in kateri koli drugi kategoriji tveganja, ki lahko vključuje tujo valuto, obrestno mero ali lastniški kapital;
 (b) lastniški kapital: razen pogodb s skupno izpostavljenostjo blagu in lastniškemu kapitalu, ki se jih sporoči kot blago, se vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so povezani z uspešnostjo lastniškega kapitala ali delniškimi indeksi, sporočijo v kategoriji lastniškega kapitala. Posli z lastniškim kapitalom, ki so izpostavljeni tuji valuti ali obrestnim meram, morajo biti vključeni v to kategorijo;
 (c) tuja valuta in zlato: ta kategorija vključuje vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti (razen poslov, ki so že sporočeni v kategoriji blaga ali lastniškega kapitala), ki so izpostavljeni več kot eni valuti, pri čemer lahko gre za obrestonosne finančne instrumente ali menjalne tečaje.
 10.2 Zneski, ki se sporočajo za izvedene finančne instrumente
 69.
 ‚Knjigovodska vrednost‘ za vse izvedene finančne instrumente (instrumente varovanja ali instrumente trgovanja) je poštena vrednost. Izvedeni finančni instrumenti s pozitivno pošteno vrednostjo (več kot nič) so ‚finančna sredstva‘, izvedeni finančni instrumenti z negativno pošteno vrednostjo (manj kot nič) pa so ‚finančne obveznosti‘. ‚Knjigovodska vrednost‘ se sporoči ločeno za izvedene finančne instrumente s pozitivno pošteno vrednostjo (‚finančna sredstva‘) in za izvedene finančne instrumente z negativno pošteno vrednostjo (‚finančne obveznosti‘). Na datum začetnega pripoznanja je izveden finančni instrument glede na svojo začetno pošteno vrednost razvrščen kot ‚finančno sredstvo‘ ali ‚finančna obveznost‘. Po začetnem pripoznanju, ko se poštena vrednost izvedenega finančnega instrumenta poveča ali zmanjša, lahko pogoji zadevne borze postanejo za institucijo ugodni (izveden finančni instrument se tako razvrsti kot ‚finančno sredstvo‘) ali neugodni (izveden finančni instrument se razvrsti kot ‚finančna obveznost‘).
 70.
 ‚Hipotetični znesek‘ je bruto nominalni znesek vseh poslov, ki so bili sklenjeni in na referenčni datum še niso bili poravnani. Pri določanju hipotetičnega zneska se upošteva naslednje:
 (a)
 pri pogodbah z variabilnimi nominalnimi ali hipotetičnimi zneski so osnova za poročanje nominalni ali hipotetični zneski na referenčni datum;
 (b)
 vrednost hipotetičnega zneska, ki jo je treba sporočiti za pogodbo o kreditnem izvedenem finančnem instrumentu, ki vključuje multiplikator, je efektivni hipotetični znesek ali nominalna vrednost;
 (c)
 zamenjave: hipotetični znesek zamenjave je osnovna glavnica, na kateri temelji zamenjava obresti, valutna zamenjava ali drugi prihodki ali odhodki;
 (d)
 pogodbe o lastniškem kapitalu ali v zvezi z blagom: hipotetični znesek, ki ga je treba sporočiti za pogodbo o lastniškem kapitalu ali blagu, je količina blaga ali produkta lastniškega kapitala, v zvezi s katerim je sklenjena pogodba o nakupu ali prodaji, pomnožena s pogodbeno ceno enote. Hipotetični znesek, ki ga je treba sporočiti za pogodbe o blagu z večkratnimi zamenjavami glavnice, je pogodbeni znesek, pomnožen s številom preostalih zamenjav glavnice v pogodbi;
 (e)
 kreditni izvedeni finančni instrumenti: pogodbeni znesek, ki ga je treba sporočiti za kreditne izvedene finančne instrumente, je nominalna vrednost zadevnega referenčnega kredita;
 (f)
 digitalne opcije imajo vnaprej določeno izravnalno plačilo, ki ima lahko obliko denarnega zneska ali različnih pogodb osnove. Hipotetični znesek za digitalne opcije je opredeljen kot vnaprej določen denarni znesek ali poštena vrednost osnove na referenčni datum.
 71.
 Stolpec ‚hipotetični znesek‘ izvedenih finančnih instrumentov vključuje za vsako vrstično postavko vsoto hipotetičnih zneskov vseh pogodb, v katerih je institucija nasprotna stranka, neodvisno od tega, ali se izvedeni finančni instrumenti štejejo za sredstva ali obveznosti v obrazcu bilance stanja. Vsi hipotetični zneski se sporočijo ne glede na to, ali je poštena vrednost izvedenih finančnih instrumentov pozitivna, negativna ali enaka nič. Pobot med hipotetičnimi zneski ni dovoljen.
 72.
 ‚Hipotetični znesek‘ se sporoči razčlenjen na ‚skupaj‘ in ‚od tega: prodano‘ za vrstične postavke: ‚opcije OTC‘, ‚opcije organiziranega trga‘, ‚blago‘ in ‚drugo‘. Postavka ‚od tega: prodano‘ vključuje hipotetične zneske (izvršilna cena) pogodb, v katerih imajo nasprotne stranke (imetniki opcij) institucije (prodajalec opcije) pravico do uveljavitve opcije, in, za postavke v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti s kreditnim tveganjem, hipotetične zneske pogodb, v katerih institucija (prodajalec zavarovanja) proda (daje) zavarovanje nasprotnim strankam (kupcem zavarovanja).
 10.3 Izvedeni finančni instrumenti, razvrščeni kot ‚ekonomska varovanja‘
 73.
 Izvedene finančne instrumente, ki niso dejanski instrumenti varovanja v skladu z MRS 39, je treba vključiti v portfelj ‚v posesti za trgovanje‘. To velja tudi za izvedene finančne instrumente v posesti za namene varovanja, ki ne izpolnjujejo zahtev iz MRS 39 glede dejanskih instrumentov za varovanje pred tveganjem, in za izvedene finančne instrumente, povezane z lastniškimi instrumenti, ki ne kotirajo na borzi in katerih poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti.
 74.
 Izvedeni finančni instrumenti ‚v posesti za trgovanje‘, ki ustrezajo opredelitvi ‚ekonomskih varovanj‘, se sporočijo ločeno za vsako vrsto tveganja. Postavka ‚ekonomska varovanja‘ vključuje izvedene finančne instrumente, ki so razvrščeni kot ‚v posesti za trgovanje‘, vendar niso del trgovalne knjige, kot je opredeljena v členu 4(1)(86) CRR. Ta postavka ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov za trgovanje za lastni račun.
 10.4 Razčlenitev izvedenih finančnih instrumentov po sektorju nasprotne stranke
 75.
 Knjigovodska vrednost in skupni hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje in tudi izvedenih finančnih instrumentov v posesti za obračunavanje varovanja pred tveganjem, s katerimi se trguje na trgu OTC, se sporočita razčlenjena po nasprotnih strankah z uporabo naslednjih kategorij:
 (a)
 ‚kreditne institucije‘;
 (b)
 ‚druge finančne družbe‘ in
 (c)
 ‚drugo‘, kjer so zajete vse druge nasprotne stranke.
 76.
 Vsi izvedeni finančni instrumenti OTC, ne glede na to, s katero vrsto tveganja so povezani, se razčlenijo po teh nasprotnih strankah. Razčlenitev nasprotnih strank pri izvedenih finančnih instrumentih s kreditnim tveganjem se nanaša na sektor, v katerega je razvrščena nasprotna stranka institucije v pogodbi (kupec ali prodajalec zavarovanja).
 11. GIBANJA POPRAVKOV VREDNOSTI ZA KREDITNE IZGUBE IN OSLABITVE LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV (12)
 77.
 ‚Znesek povečanja oslabitev za ocenjene kreditne izgube v zadevnem obdobju‘ se poroča, če za glavno kategorijo sredstev ali nasprotno stranko ocena oslabitve v zadevnem obdobju povzroči pripoznanje neto odhodkov, tj. pri dani kategoriji ali nasprotni stranki povečanja oslabitev v zadevnem obdobju presegajo njihova zmanjšanja. ‚Zmanjšanja zaradi zneskov, razveljavljenih za ocenjene kreditne izgube v zadevnem obdobju‘ se sporočijo, če za glavno kategorijo sredstev ali nasprotno stranko ocena oslabitve v zadevnem obdobju povzroči pripoznanje neto prihodkov, tj. pri dani kategoriji ali nasprotni stranki zmanjšanja oslabitev v zadevnem obdobju presegajo njihova povečanja.
 78.
 Kot je pojasnjeno v odstavku 50 tega dela, se lahko ‚odpisi‘ izvedejo tako, da se neposredno v izkazu poslovnega izida pripozna zmanjšanje zneska finančnih sredstev (brez uporabe konta popravka vrednosti) ali da se zniža znesek kontov popravka vrednosti v zvezi s finančnim sredstvom. ‚Znesek odpisov, zmanjšanih prek popravka vrednosti‘ pomeni zmanjšanja nabranega zneska popravkov vrednosti zaradi ‚odpisov‘, izvedenih v zadevnem obdobju, ker se zadevni dolžniški instrumenti štejejo za neizterljive. ‚Prilagoditve vrednosti, evidentirane neposredno v izkazu poslovnega izida‘ so ‚odpisi‘, izvedeni v obdobju neposredno glede na znesek zadevnega finančnega sredstva.
 12. PREJETA ZAVAROVANJA IN POROŠTVA (13)
 12.1 Razčlenitev kreditov in drugih finančnih sredstev po zavarovanjih in poroštvih (13.1)
 79.
 Zastave in poroštva za kritje kreditov in drugih finančnih sredstev se sporočijo glede na vrsto zastav (hipotekarni krediti in drugi zavarovani krediti) ter glede na finančna poroštva. Krediti in druga finančna sredstva se razčlenijo po nasprotnih strankah.
 80.
 V predlogi 13.1 se sporoči ‚najvišji znesek zavarovanja ali poroštva, ki se lahko upošteva‘. Vsota zneskov finančnega poroštva in/ali zavarovanja, prikazanih v ustreznih stolpcih predloge 13.1, ne sme presegati knjigovodske vrednosti zadevnega kredita.
 81.
 Za poročanje kreditov in drugih finančnih sredstev glede na vrsto zastave se uporabijo naslednje opredelitve:
 (a)
 ‚stanovanjski‘ krediti v okviru postavke ‚hipotekarni krediti [krediti, zavarovani z nepremičninami]‘, vključujejo kredite, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ‚poslovni‘ krediti pa kredite, zavarovane z zastavo poslovnih nepremičnin; v obeh primerih v skladu z opredelitvijo iz CRR;
 (b)
 ‚denarna sredstva [izdani dolžniški instrumenti]‘ v okviru postavke ‚drugi zavarovani krediti‘, vključujejo zastave vlog v instituciji ali dolžniške vrednostne papirje, ki jih izda institucija, ‚drugo‘ pa vključuje zastave drugih vrednostnih papirjev ali sredstev. Izraz institucija je tukaj treba razumeti kot institucijo, ki zagotovi dolžniški vrednostni papir, ki se bo uporabil kot zavarovanje s premoženjem (ki ga dejansko izda), in ki prejme kredit in druga finančna sredstva, in ne institucijo poročevalko, ki je tista, ki prejme zavarovanje s premoženjem ter zagotovi kredit in druga finančna sredstva;
 (c)
 ‚prejeta finančna poroštva‘ vključujejo pogodbe, v skladu s katerimi mora izdajatelj opraviti določena plačila, s katerimi se instituciji povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačila ob dospelosti v skladu s prvotnimi ali spremenjenimi pogoji dolžniškega instrumenta.
 82.
 Za kredite in druga finančna sredstva, ki imajo hkrati več kot eno vrsto zavarovanja ali poroštva, se ‚najvišji znesek zavarovanja ali poroštva, ki se lahko upošteva‘ razvrsti v skladu z njegovo kakovostjo, pri čemer se začne s tistim z najboljšo kakovostjo.
 12.2 Zavarovanje, pridobljeno s priposestvovanjem v zadevnem obdobju [v posesti na datum poročanja] (13.2)
 83.
 Ta predloga vključuje knjigovodsko vrednost zavarovanja, ki je bilo pridobljeno od začetka do konca referenčnega obdobja ter ostane pripoznano v bilanci stanja na referenčni datum.
 12.3 Zavarovanje, pridobljeno s priposestvovanjem [opredmetena sredstva], akumulirano (13.3)
 84.
 ‚Zasežena [opredmetena sredstva]‘ pomenijo kumulativno knjigovodsko vrednost opredmetenih sredstev, pridobljenih tako, da se v posest pridobi zavarovanje, ki ostane pripoznano v bilanci stanja na referenčni datum, razen sredstev, razvrščenih kot ‚opredmetena osnovna sredstva‘.
 13. HIERARHIJA POŠTENE VREDNOSTI: FINANČNI INSTRUMENTI PO POŠTENI VREDNOSTI (14)
 85.
 Institucije sporočijo vrednost finančnih instrumentov, merjeno po pošteni vrednosti v skladu s hierarhijo iz MSRP 13, 72. člen.
 86.
 ‚Sprememba poštene vrednosti v zadevnem obdobju‘ vključuje dobičke ali izgube iz ponovnega merjenja instrumentov v zadevnem obdobju, ki na poročevalski datum še vedno obstajajo. Ti dobički in izgube se sporočijo tako kot za vključitev v izkaz poslovnega izida, torej se sporočijo zneski pred davki.
 87.
 ‚Akumulirana sprememba poštene vrednosti pred davki‘ vključuje znesek dobičkov ali izgub iz ponovnega merjenja instrumentov, akumuliran od začetnega pripoznanja do referenčnega datuma.
 14. ODPRAVA PRIPOZNANJA IN FINANČNE OBVEZNOSTI, POVEZANE S PRENESENIMI FINANČNIMI SREDSTVI (15)
 88.
 Predloga 15 vključuje informacije o prenesenih finančnih sredstvih, ki delno ali v celoti niso primerna za odpravo pripoznanja, ter finančna sredstva, katerih pripoznanje se v celoti odpravi in za katere institucija ohrani pravice servisiranja.
 89.
 S tem povezane obveznosti se sporočijo v skladu s portfeljem, v katerem so bila zadevna prenesena finančna sredstva vključena na strani sredstev, in ne v skladu s portfeljem, v katerem so bila vključena na strani obveznosti.
 90.
 Stolpec ‚Sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno za kapitalske namene‘ vključuje knjigovodsko vrednost finančnih sredstev, ki so bila pripoznana za računovodske namene, vendar je bilo njihovo pripoznanje odpravljeno za bonitetne namene, ker jih institucija obravnava kot pozicije v listinjenju za kapitalske namene v skladu s členom 109 CRR, saj je prišlo do prenosa pomembnega kreditnega tveganja v skladu s členoma 243 in 244 CRR.
 91.
 ‚Pogodbe o začasni prodaji‘ (‚repo posli‘) so posli, v katerih institucija prejme denarna sredstva v zameno za finančna sredstva, prodana po dani ceni, pri čemer se zaveže, da bo ponovno kupila ista (ali enaka) sredstva po fiksni ceni na dogovorjen datum v prihodnosti. Posli, ki vključujejo začasen prenos zlata v zameno za zavarovanje z denarnimi sredstvi, se prav tako štejejo za ‚pogodbe o začasni prodaji‘ (‚repo posle‘). Zneski, ki jih prejme institucija v zameno za finančna sredstva, prenesena na tretjo osebo (‚začasni pridobitelj‘), se razvrstijo pod ‚pogodbe o začasni prodaji‘, kadar pri tem obstaja obveznost povratnosti posla in ne le možnost takšne povratnosti. Pogodbe o začasni prodaji vključujejo tudi posle, podobne repo poslom, ki lahko vključujejo:
 (a)
 zneske, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki se začasno prenesejo na tretjo osebo, v obliki posojanja vrednostnih papirjev v zameno za zavarovanje z denarnimi sredstvi;
 (b)
 zneske, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki se začasno prenesejo na tretjo osebo, v obliki dogovora o prodaji/povratnem odkupu.
 92.
 ‚Pogodbe o začasni prodaji‘ (‚repo posli‘) in ‚krediti z začasnim odkupom‘ (‚povratni repo posli‘) vključujejo denarna sredstva, ki jih je prejela ali posodila institucija.
 93.
 Če je za prenesena finančna sredstva odpravljeno pripoznanje, institucije v poslu listinjenja navedejo dobiček (ali izgubo), ustvarjen na podlagi postavke v izkazu poslovnega izida, ki ustreza ‚računovodskim portfeljem‘, v katere so bila finančna sredstva vključena pred njihovo odpravo pripoznanja.
 15. RAZČLENITEV IZBRANIH POSTAVK IZKAZA POSLOVNEGA IZIDA (16)
 94.
 Za izbrane postavke izkaza poslovnega izida se sporočijo dodatne razčlenitve dobičkov (ali prihodkov) in izgub (ali odhodkov).
 15.1 Prihodki in odhodki iz naslova obresti po instrumentih in sektorju nasprotne stranke (16.1)
 95.
 Obresti se razčlenijo po prihodkih iz naslova obresti od finančnih in drugih sredstev ter odhodkih iz naslova obresti od finančnih in drugih obveznosti. Prihodki iz naslova obresti od finančnih sredstev vključujejo prihodke iz naslova obresti od izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje, dolžniških vrednostnih papirjev ter kreditov in drugih finančnih sredstev. Odhodki iz naslova obresti od finančnih obveznosti vključujejo odhodke iz naslova obresti od izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje, vlog, izdanih dolžniških vrednostnih papirjev in drugih finančnih obveznosti. Za namene predloge 16.1 se kratke pozicije upoštevajo v drugih finančnih obveznostih. Upoštevajo se vsi instrumenti v različnih portfeljih, razen instrumentov, vključenih v postavko ‚izvedeni finančni instrumenti – obračunavanje varovanja pred tveganjem‘, ki se ne uporabljajo za varovanje obrestnega tveganja.
 96.
 Obresti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov v posesti za trgovanje vključujejo zneske v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti v posesti za trgovanje, ki se štejejo za ‚ekonomska varovanja‘, ki so vključena kot prihodki ali odhodki iz naslova obresti, da se popravijo prihodki in odhodki iz naslova pred tveganjem varovanih finančnih instrumentov z ekonomskega, ne pa z računovodskega vidika.
 15.2 Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih (16.2)
 97.
 Dobički in izgube iz odprave pripoznanja finančnih sredstev in obveznosti, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se razčlenijo po vrsti finančnega instrumenta in po računovodskem portfelju. Za vsako postavko se sporoči neto realizirani dobiček ali izguba iz posla, za katerega je bilo odpravljeno pripoznanje. Neto znesek pomeni razliko med realiziranimi dobički in realiziranimi izgubami.
 15.3 Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po instrumentih (16.3)
 98.
 Dobički in izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje se razčlenijo po vrsti instrumenta, pri čemer je vsaka postavka razčlenitve neto realizirani in nerealizirani znesek (dobički minus izgube) finančnega instrumenta.
 15.4 Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje po tveganju (16.4)
 99.
 Dobički in izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje se razčlenijo tudi po vrsti tveganja, pri čemer je vsaka postavka razčlenitve neto realizirani in nerealizirani znesek (dobički minus izgube) osnovnega tveganja (obrestna mera, lastniški kapital, tuja valuta, kredit, blago in drugo), povezanega z izpostavljenostjo, vključno z zadevnimi izvedenimi finančnimi instrumenti. Dobički in izgube iz naslova tečajnih razlik se vključijo v postavko, v katero so vključeni preostali dobički in izgube, nastali na podlagi pretvorjenega instrumenta. Dobički in izgube iz naslova sredstev in obveznosti, ki niso izvedeni finančni instrumenti, se vključijo na naslednji način:
 (a)
 obrestni instrumenti: vključuje trgovanje s krediti in drugimi finančnimi sredstvi, vlogami in dolžniškimi vrednostnimi papirji (v posesti ali izdanimi);
 (b)
 lastniški instrumenti: vključuje trgovanje z delnicami, kvotami KNPVP in drugimi lastniškimi instrumenti;
 (c)
 trgovanje v tuji valuti: vključuje izključno trgovanje v tujih valutah;
 (d)
 instrumenti kreditnega tveganja: vključuje trgovanje s kreditnimi zapisi;
 (e)
 izvedeni finančni instrumenti, povezani z blagom: ta postavka vključuje le izvedene finančne instrumente, ker se blago, namenjeno trgovanju, sporoča pod postavko ‚druga sredstva‘, in ne pod postavko ‚finančna sredstva v posesti za trgovanje‘;
 (f)
 drugo: vključuje trgovanje s finančnimi instrumenti, ki jih ni mogoče razvrstiti v druge razčlenitve.
 15.5 Dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, po instrumentih (16.5)
 100.
 Dobički in izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se razčlenijo po vrsti instrumenta. Institucije sporočijo neto realizirani in nerealizirani znesek ter znesek spremembe poštene vrednosti v zadevnem obdobju zaradi sprememb kreditnega tveganja (lastnega kreditnega tveganja kreditojemalca ali izdajatelja).
 15.6 Dobički ali izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem (16.6)
 101.
 Dobički in izgube iz obračunavanja varovanja pred tveganjem se razčlenijo po vrsti obračunavanja varovanja pred tveganjem: varovanje poštene vrednosti pred tveganjem, varovanje denarnega toka in varovanje neto naložb v poslovanje v tujini. Dobički in izgube v zvezi z varovanjem poštene vrednosti pred tveganjem se razčlenijo na instrument varovanja in na pred tveganjem varovano postavko.
 15.7 Oslabitev finančnih in nefinančnih sredstev (16.7)
 102.
 ‚Povečanja‘ se sporočijo, kadar za računovodski portfelj ali glavno kategorijo sredstev ocena oslabitve v zadevnem obdobju povzroči pripoznanje neto odhodkov. ‚Razveljavitve‘ se sporočijo, kadar za računovodski portfelj ali glavno kategorijo sredstev ocena oslabitve v zadevnem obdobju povzroči pripoznanje neto prihodkov.
 16. USKLADITEV MED RAČUNOVODSKIM OBSEGOM KONSOLIDACIJE IN OBSEGOM KONSOLIDACIJE V SKLADU S CRR (17)
 103.
 ‚Računovodski obseg konsolidacije‘ vključuje knjigovodsko vrednost sredstev, obveznosti in lastniškega kapitala ter nominalne zneske zunajbilančnih izpostavljenosti, ki se izračunajo z uporabo računovodskega obsega konsolidacije, kar pomeni, da se v konsolidacijo vključijo zavarovalnice in nefinančne družbe.
 104.
 V tej predlogi postavka ‚naložbe v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘ ne vključuje odvisnih družb, ker so pri računovodskem obsegu konsolidacije vse odvisne družbe polno konsolidirane.
 105.
 ‚Sredstva na podlagi pozavarovalnih in zavarovalnih pogodb‘ vključujejo sredstva v okviru cediranega pozavarovanja ter, če obstajajo, sredstva v zvezi z izdanimi zavarovalnimi in pozavarovalnimi pogodbami.
 106.
 ‚Obveznosti na podlagi zavarovalnih in pozavarovalnih pogodb‘ vključujejo obveznosti na podlagi izdanih zavarovalnih in pozavarovalnih pogodb.
 17. GEOGRAFSKA RAZČLENITEV (20)
 107.
 Predloga 20 se izpolni, če institucija preseže prag iz člena 5.1(a)(iv). Pri geografski razčlenitvi po lokaciji dejavnosti v predlogah 20.1 do 20.3 gre za razlikovanje med ‚domačimi dejavnostmi‘ in ‚nedomačimi dejavnostmi‘. ‚Lokacija‘ pomeni državo registracije pravnega subjekta, ki je pripoznal ustrezno sredstvo ali obveznost; pri podružnicah pomeni državo njihovega sedeža. V ta namen ‚domače‘ dejavnosti vključujejo dejavnosti, pripoznane v državi članici, v kateri je institucija.
 108.
 Predloge 20.4 do 20.7 vsebujejo informacije ‚po državah‘ na podlagi sedeža neposredne nasprotne stranke. Predložena razčlenitev vključuje izpostavljenosti ali obveznosti v zvezi z rezidenti v vsaki tuji državi, v kateri ima institucija izpostavljenosti. Izpostavljenosti ali obveznosti pri nadnacionalnih organizacijah se ne dodelijo državi sedeža institucije, ampak geografskemu področju ‚druge države‘.
 109.
 V predlogi 20.4 se ‚bruto knjigovodska vrednost‘ za dolžniške instrumente sporoči v skladu z odstavkom 45 dela 2. Za izvedene finančne instrumente in lastniške instrumente je znesek, ki ga je treba sporočiti, knjigovodska vrednost. ‚Od tega: nedonosni‘ krediti in druga finančna sredstva se poročajo, kot je opredeljeno v odstavkih 145 do 157 te priloge. Restrukturiranje dolgov vključuje vse ‚dolžniške‘ pogodbe za namene predloge 19, ki so predmet ukrepov prestrukturiranja, kot so opredeljeni v odstavkih 163 do 179 te priloge. Predloga 20.7 se sporoči z razvrstitvijo po oznakah NACE, in sicer ‚po državah‘. Oznake NACE se sporočijo na podlagi prve ravni razčlenjevanja (po ‚področjih‘).
 18. OPREDMETENA IN NEOPREDMETENA SREDSTVA: SREDSTVA, KI SO PREDMET POSLOVNEGA NAJEMA (21)
 110.
 Za namene izračuna praga iz člena 9(e) se opredmetena sredstva, ki jih je institucija (najemodajalec) dala v najem tretjim osebam na podlagi sporazumov, ki se v skladu z ustreznim računovodskim okvirom štejejo za poslovne najeme, delijo s celotnimi opredmetenimi sredstvi.
 111.
 V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli se sredstva, ki jih je institucija (najemodajalec) dala v najem tretjim osebam v okviru poslovnih najemov, sporočijo razčlenjena po načinu merjenja.
 19. UPRAVLJANJE PREMOŽENJA, SKRBNIŠTVO IN DRUGE STORITVE (22)
 112.
 Za namene izračuna praga iz člena 9(f) je znesek ‚neto prihodka iz naslova provizij in opravnin‘ absolutna vrednost razlike med ‚prihodkom iz naslova provizij in opravnin‘ ter ‚odhodkom iz naslova provizij in opravnin‘. Za enake namene je znesek ‚neto obresti‘ absolutna vrednost razlike med ‚prihodki iz naslova obresti‘ in ‚odhodki iz naslova obresti‘.
 19.1 Prihodki in odhodki iz naslova provizij in opravnin po dejavnosti (22.1)
 113.
 Prihodki in odhodki iz naslova provizij in opravnin se sporočijo po vrsti dejavnosti. V skladu z MSRP ali združljivimi nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli ta predloga vključuje prihodke in odhodke iz naslova provizij in opravnin, razen:
 (a)
 zneskov, upoštevanih pri izračunu efektivnih obresti finančnih instrumentov [MSRP 7, 20.(c) člen]; in
 (b)
 zneskov, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida [MSRP 7, 20.(c).(i) člen].
 114.
 Stroški posla, ki se lahko neposredno pripišejo pridobitvi ali izdaji finančnih instrumentov, ki niso merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se ne vključijo; ti stroški so del začetne vrednosti pridobitve/izdaje teh instrumentov in se amortizirajo v dobiček ali izgubo do svoje preostale zapadlosti z uporabo efektivne obrestne mere [glej MRS 39, 43. člen].
 115.
 Stroški posla, ki se lahko neposredno pripišejo pridobitvi ali izdaji finančnih instrumentov, ki so merjeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, se vključijo kot del postavke ‚dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti v posesti za trgovanje, neto‘ ali postavke ‚dobički ali izgube iz finančnih sredstev in obveznosti, označenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, neto‘. Ti stroški niso del začetne vrednosti pridobitve ali izdaje teh instrumentov in se takoj pripoznajo v dobičku ali izgubi.
 116.
 Institucije sporočijo prihodke in odhodke iz naslova provizij in opravnin v skladu z naslednjimi merili:
 (a)
 ‚vrednostni papirji. Izdaje‘ vključujejo provizije in opravnine, prejete za sodelovanje pri uvedbi ali izdaji vrednostnih papirjev, ki ne izvirajo iz institucije ali jih ni izdala institucija;
 (b)
 ‚vrednostni papirji. Naročila za prenos‘ vključujejo provizije in opravnine, ustvarjene s sprejemanjem, prenosom in izvrševanjem naročil za nakup ali prodajo vrednostnih papirjev v imenu strank;
 (c)
 ‚vrednostni papirji. Drugo‘ vključuje provizije in opravnine, ki jih institucija ustvari z opravljanjem drugih storitev v zvezi z vrednostnimi papirji, ki ne izvirajo iz institucije ali jih ni izdala institucija;
 (d)
 ‚kliring in poravnava‘ vključuje prihodke (odhodke) iz naslova provizij in opravnin, ki jih je ustvarila institucija (so bile zaračunane instituciji) v okviru sodelovanja pri instrumentih v zvezi z nasprotno stranko, kliringom in poravnavo;
 (e)
 ‚upravljanje premoženja‘, ‚skrbništvo‘, ‚osrednje upravne storitve za kolektivne naložbene podjeme‘, ‚fiduciarni posli‘ ter ‚plačilne storitve‘ vključujejo prihodke (odhodke) iz naslova provizij in opravnin, ki jih je ustvarila institucija (so bile zaračunane instituciji) pri opravljanju teh storitev;
 (f)
 ‚strukturirani finančni instrumenti‘ vključujejo provizije in opravnine, prejete za sodelovanje pri uvedbi ali izdaji finančnih instrumentov, razen vrednostnih papirjev, ki izvirajo iz institucije ali jih je izdala institucija;
 (g)
 ‚servisiranje dejavnosti listinjenja‘ na strani prihodkov vključuje prihodke iz naslova provizij in opravnin, ki jih institucija ustvari z opravljanjem storitev servisiranja kreditov, na strani odhodkov pa odhodke iz naslova provizij in opravnin, ki so jih instituciji zaračunali ponudniki storitev kreditiranja;
 (h)
 ‚prevzete obveznosti iz kreditov‘ in ‚dana finančna poroštva‘ vključujejo znesek, ki je bil pripoznan kot prihodek v zadevnem obdobju ter zajema odplačilo provizij in opravnin za navedene dejavnosti, ki so bile prvotno pripoznane kot ‚druge finančne obveznosti‘;
 (i)
 ‚prejete obveze iz kreditov‘ in ‚prejeta finančna poroštva‘ vključujejo odhodek iz naslova provizij in opravnin, ki ga je institucija pripoznala kot posledico zahteve nasprotne stranke, ki je prevzela obveznost iz kreditov ali dala finančno poroštvo;
 (j)
 ‚drugo‘ vključuje preostale prihodke (odhodke) iz naslova provizij in opravnin, ki jih je ustvarila institucija (so bile zaračunane instituciji), kot so prihodki (odhodki), ki izhajajo iz ‚drugih obveznosti‘, storitev v zvezi s tujo valuto (kot je zamenjava tujih bankovcev ali kovancev) ali opravljanja (sprejemanja) drugih vrst svetovanj in storitev na podlagi plačila.
 19.2 Sredstva, vključena v opravljene storitve (22.2)
 117.
 Poslovanje v zvezi z upravljanjem premoženja, funkcijami skrbništva in drugimi storitvami, ki jih opravi institucija, se sporoča na podlagi naslednjih opredelitev:
 (a)
 ‚upravljanje premoženja‘ pomeni sredstva, ki pripadajo neposredno strankam, za katere institucija izvaja upravljanje. ‚Upravljanje premoženja‘ se sporoča po vrsti stranke: kolektivni naložbeni podjemi, pokojninski skladi, portfelji strank, ki se upravljajo na podlagi diskrecijske odločitve, in drugi naložbeni nosilci;
 (b)
 ‚skrbniška sredstva‘ pomenijo storitve hrambe in administrativne storitve v zvezi s finančnimi instrumenti za račun strank, ki jih opravlja institucija, ter storitve, povezane s skrbništvom, kot je upravljanje denarnih sredstev in zavarovanj. ‚Skrbniška sredstva‘ se sporočajo po vrsti stranke, za katero ima institucija sredstva, pri čemer se razlikuje med kolektivnimi naložbenimi podjemi in drugimi; postavka ‚od tega: zaupano drugim subjektom‘ pomeni znesek sredstev, vključenih v skrbniška sredstva, za katera je institucija zagotovila učinkovito skrbništvo drugim subjektom;
 (c)
 ‚osrednje upravne storitve za kolektivne naložbe‘ pomenijo administrativne storitve, ki jih institucija opravlja za kolektivne naložbene podjeme. Te med drugim vključujejo storitve osebe, pristojne za prenos, pripravo računovodskih dokumentov, pripravo prospektov, finančnih poročil in vseh drugih dokumentov za investitorje, zagotavljanje skladnosti z razdelitvijo finančnih poročil in vseh drugih dokumentov za investitorje, izvajanje izdaj in odkupov, vodenje evidence investitorjev ter izračunavanje neto vrednosti sredstev;
 (d)
 ‚fiduciarni posli‘ pomenijo dejavnosti, pri katerih institucija deluje v svojem imenu, vendar za račun in na tveganje svojih strank. Pri fiduciranih poslih institucija pogosto opravlja storitve, kot so storitve upravljanja skrbniških sredstev za strukturirane subjekte ali upravljanje portfeljev po lastni presoji. Vsi fiduciarni posli se sporočijo izključno v tej postavki, ne glede na to, ali institucija dodatno zagotavlja še druge storitve;
 (e)
 ‚plačilne storitve‘ pomenijo izterjavo plačil v imenu stranke na podlagi dolžniških instrumentov, ki niso pripoznana v bilanci stanja institucije in iz nje ne izvirajo;
 (f)
 ‚viri strank, ki se razdelijo, ne pa upravljajo‘ pomenijo produkte, ki jih izdajo subjekti zunaj skupine in jih institucija razdeli svojim trenutnim strankam. Ta postavka se sporoča po vrsti produkta;
 (g)
 ‚znesek sredstev, vključenih v opravljene storitve‘ pomeni znesek sredstev, v zvezi s katerimi institucija deluje, pri čemer se uporabi poštena vrednost. Če poštena vrednost ni na voljo, se lahko uporabijo druge osnove za merjenje, vključno z nominalno vrednostjo. Kadar institucija opravlja storitve za subjekte, kot so kolektivni naložbeni podjemi in pokojninski skladi, se lahko zadevna sredstva prikažejo po vrednosti, po kateri ti subjekti sporočajo sredstva v svoji bilanci stanja. Sporočeni zneski po potrebi vključujejo obračunane obresti.
 20. DELEŽI V NEKONSOLIDIRANIH STRUKTURIRANIH SUBJEKTIH (30)
 118.
 ‚Izkoriščena likvidnostna podpora‘ pomeni vsoto knjigovodske vrednosti kreditov in drugih finančnih sredstev, odobrenih nekonsolidiranim strukturiranim subjektom, in knjigovodske vrednosti dolžniških vrednostnih papirjev v posesti, ki so jih izdali nekonsolidirani strukturirani subjekti.
 21. POVEZANE STRANKE (31)
 119.
 Institucije sporočijo zneske in/ali posle v zvezi z bilančnimi in zunajbilančnimi izpostavljenostmi, kadar je nasprotna stranka povezana stranka.
 120.
 Posli znotraj skupine in neporavnani zneski znotraj skupine se izključijo. Institucije pod postavko ‚odvisne družbe in drugi subjekti v isti skupini‘ vključijo stanja in posle z odvisnimi družbami, ki niso bili izključene, ker odvisne družbe niso polno konsolidirane z bonitetnim obsegom konsolidacije ali ker so v skladu s členom 19 CRR odvisne družbe zaradi nepomembnosti izključene iz obsega bonitetne konsolidacije ali ker v primeru institucij, ki so del večje skupine, odvisne družbe spadajo pod končni obvladujoči subjekt, in ne pod institucijo. Pod postavko ‚pridružene družbe in skupni podvigi‘ pa institucije vključijo deleže stanj in poslov s skupnimi podvigi in pridruženimi družbami skupine, ki ji pripada subjekt, in sicer deleže, ki niso bili izključeni z uporabo metode sorazmerne konsolidacije ali kapitalske metode.
 21.1 Povezane stranke: obveznosti za plačilo in zneski terjatev (31.1)
 121.
 Kot ‚prejete obveze iz kreditov, prejeta finančna poroštva in druge prejete obveze‘ se poroča znesek, ki je vsota ‚nominalnega‘ zneska prejetih obvez iz kreditov, ‚najvišjega zavarovanja/finančnega poroštva, ki se lahko upošteva‘ kot prejeto finančno poroštvo, in ‚nominalnega‘ zneska drugih prejetih obvez.
 21.2 Povezane stranke: ustvarjeni odhodki in prihodki (31.2)
 122.
 ‚Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev‘ vključujejo vse dobičke in izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki se ustvarijo v poslih s povezanimi strankami. Ta postavka vključuje dobičke in izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki so bili ustvarjeni v poslih s povezanimi strankami ter so del naslednjih vrstičnih postavk ‚izkaza poslovnega izida‘:
 (a)
 ‚dobički ali izgube iz odprave pripoznanja naložb v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘;
 (b)
 ‚dobički ali izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki niso sredstva v posesti za prodajo‘;
 (c)
 ‚dobički ali izgube iz nekratkoročnih sredstev in skupin za odtujitev, razvrščenih med sredstva v posesti za prodajo, ki jih ni mogoče razvrstiti kot ustavljeno poslovanje‘, in
 (d)
 ‚dobički ali izgube po davku iz ustavljenega poslovanja‘.
 22. STRUKTURA SKUPINE (40)
 123.
 Institucije predložijo natančne informacije o odvisnih družbah, skupnih podvigih in pridruženih družbah na datum poročanja. Sporočijo se vse odvisne družbe, ne glede na dejavnost, ki jo opravljajo. Vrednostni papirji, razvrščeni kot‚finančna sredstva v posesti za trgovanje‘, ‚finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida‘, ‚za prodajo razpoložljiva finančna sredstva‘ in lastne delnice, tj. delnice same institucije poročevalke, ki jih ima ta v lasti, se izključijo iz obsega te predloge.
 22.1 Struktura skupine: ‚po subjektih‘ (40.1)
 124.
 Naslednje informacije se sporočijo ‚po subjektih‘:
 (a)
 ‚koda LEI‘ pomeni kodo LEI podjetja, v katero se vlaga;
 (b)
 ‚koda subjekta‘ pomeni identifikacijsko kodo podjetja, v katero se vlaga. Koda subjekta je identifikator vrstice in je enoznačna za vsako vrstico v predlogi 40.1;
 (c)
 ‚ime subjekta‘ pomeni ime podjetja, v katero se vlaga;
 (d)
 ‚vstopni datum‘ pomeni datum, na katerega je podjetje, v katero se vlaga, vstopilo v ‚obseg skupine‘;
 (e)
 ‚delniški kapital‘ pomeni celoten znesek kapitala, ki ga izda podjetje, v katero se vlaga, na referenčni datum;
 (f)
 ‚lastniški kapital podjetja, v katero se vlaga‘, ‚bilančna vsota podjetja, v katero se vlaga‘ in ‚dobiček (ali izguba) podjetja, v katero se vlaga‘ vključujejo zneske navedenih postavk iz zadnjih računovodskih izkazov podjetja, v katero se vlaga;
 (g)
 ‚sedež podjetja, v katero se vlaga‘ pomeni državo sedeža podjetja, v katero se vlaga;
 (h)
 ‚sektor podjetja, v katero se vlaga‘ pomeni sektor nasprotne stranke v skladu z odstavkom 35 dela 1;
 (i)
 ‚oznaka NACE‘ se določi na podlagi glavne dejavnosti podjetja, v katero se vlaga. Za nefinančne družbe se oznake NACE sporočijo na podlagi prve ravni razčlenjevanja (po ‚področjih‘), za finančne družbe pa se oznake NACE sporočijo s podrobnostmi na dveh ravneh (po ‚oddelkih‘);
 (j)
 ‚akumulirani lastniški delež ( %)‘ pomeni delež lastniških instrumentov, ki jih ima institucija v lasti na referenčni datum;
 (k)
 ‚glasovalne pravice ( %)‘ pomenijo delež glasovalnih pravic v zvezi z lastniškimi instrumenti, ki jih ima institucija v lasti na referenčni datum;
 (l)
 ‚struktura skupine [razmerje]‘ pomeni razmerje med obvladujočim subjektom in podjetjem, v katero se vlaga (odvisno družbo, skupnim podvigom ali pridruženo družbo);
 (m)
 ‚računovodska obravnava [računovodska skupina]‘ pomeni računovodsko obravnavo z računovodskim obsegom konsolidacije (polna konsolidacija, sorazmerna konsolidacija, kapitalska metoda ali drugo);
 (n)
 ‚računovodska obravnava [skupina v skladu s CRR]‘ pomeni računovodsko obravnavo z obsegom konsolidacije v skladu s CRR (polna konsolidacija, sorazmerna konsolidacija, kapitalska metoda ali drugo);
 (o)
 ‚knjigovodska vrednost‘ pomeni zneske, sporočene v okviru bilance stanja institucije za podjetja, v katera se vlaga, ki niso niti polno niti sorazmerno konsolidirana;
 (p)
 ‚strošek pridobitve‘ pomeni znesek, ki ga plačajo investitorji;
 (q)
 ‚dobro ime, povezano s podjetjem, v katero se vlaga‘ pomeni znesek dobrega imena, sporočen v okviru konsolidirane bilance stanja institucije za podjetje, v katero se vlaga, pod postavko ‚dobro ime‘ ali ‚naložbe v kapital odvisnih družb, skupnih podvigov in pridruženih družb‘;
 (r)
 ‚poštena vrednost naložb, za katere so objavljene cene‘ pomeni ceno na referenčni datum; predloži se le, če instrumenti kotirajo na borzi.
 22.2 Struktura skupine: ‚po instrumentih‘ (40.2)
 125.
 ‚Po instrumentih‘ se sporočijo naslednje informacije:
 (a)
 ‚koda vrednostnega papirja‘ pomeni kodo ISIN za vrednostni papir. Če vrednostni papirji nimajo dodeljene kode ISIN, vključuje drugo kodo, ki enoznačno označuje vrednostni papir. ‚Koda vrednostnega papirja‘ in ‚koda holdinga‘ tvorita identifikator vrstice in sta skupaj enoznačni za vsako vrstico v predlogi 40.2;
 (b)
 ‚koda holdinga‘ pomeni identifikacijsko kodo subjekta znotraj skupine, ki ima v lasti naložbo;
 (c)
 ‚koda subjekta‘, ‚akumulirani lastniški delež ( %)‘, ‚knjigovodska vrednost‘ in ‚strošek pridobitve‘ so opredeljeni zgoraj. Zneski ustrezajo vrednostnemu papirju, ki ga ima v lasti zadevni holding.
 23. POŠTENA VREDNOST (41)
 23.1 Hierarhija poštene vrednosti: finančni instrumenti po odplačni vrednosti (41.1)
 126.
 V tej predlogi se sporočijo informacije o pošteni vrednosti finančnih instrumentov, merjeni po odplačni vrednosti z uporabo hierarhije iz MSRP 7, 27A. člen.
 23.2 Uporaba možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti (41.2)
 127.
 V tej predlogi se sporočijo informacije o uporabi možnosti vrednotenja po pošteni vrednosti za finančna sredstva in obveznosti, označene po pošteni vrednosti prek poslovnega izida. ‚Hibridne pogodbe‘ vključujejo knjigovodsko vrednost hibridnih finančnih instrumentov, ki se kot celota razvrstijo v navedene računovodske portfelje, tj. vključujejo neločene hibridne instrumente kot celoto.
 23.3 Hibridni finančni instrumenti, ki niso označeni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida (41.3)
 128.
 V tej predlogi se sporočijo informacije o hibridnih finančnih instrumentih, razen o hibridnih pogodbah, merjenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida pod ‚možnostjo vrednotenja po pošteni vrednosti‘, ki se sporočijo v predlogi 41.2.
 129.
 Postavka ‚v posesti za trgovanje‘ vključuje knjigovodsko vrednost hibridnih finančnih instrumentov, ki se kot celota razvrstijo med ‚finančna sredstva v posesti za trgovanje‘ ali ‚finančne obveznosti v posesti za trgovanje‘, tj. vključuje neločene hibridne instrumente kot celoto.
 130.
 Druge vrstice vključujejo knjigovodsko vrednost gostiteljskih pogodb, ki so bile ločene od vgrajenih izvedenih finančnih instrumentov v skladu z ustreznim računovodskim okvirom. Knjigovodske vrednosti vgrajenih izvedenih finančnih instrumentov, ločenih od teh gostiteljskih pogodb v skladu z ustreznim računovodskim okvirom, se sporočijo v predlogah 10 in 11.
 24. OPREDMETENA IN NEOPREDMETENA SREDSTVA: KNJIGOVODSKA VREDNOST PO NAČINU MERJENJA (42)
 131.
 ‚Opredmetena osnovna sredstva‘, ‚naložbene nepremičnine‘ ter ‚druga neopredmetena sredstva‘ se poročajo po merilih, uporabljenih pri njihovem merjenju.
 132.
 ‚Druga neopredmetena sredstva‘ vključujejo vsa druga neopredmetena sredstva, razen dobrega imena.
 25. REZERVACIJE (43)
 133.
 Ta predloga vključuje uskladitev knjigovodske vrednosti postavke ‚rezervacije‘ na začetku in koncu zadevnega obdobja glede na naravo gibanj.
 26. PROGRAMI Z DOLOČENIMI ZASLUŽKI IN ZASLUŽKI ZAPOSLENCEV (44)
 134.
 Te predloge vključujejo zbrane informacije o vseh programih z določenimi zaslužki, ki jih izvaja institucija. Če se izvaja več kot en program z določenimi zaslužki, se sporoči zbirni znesek vseh programov.
 26.1 Sestavine neto sredstev in obveznosti za programe z določenimi zaslužki (44.1)
 135.
 Postavka ‚sestavine neto sredstev in obveznosti za programe z določenimi zaslužki‘ prikazuje uskladitev akumulirane sedanje vrednosti vseh neto obveznosti (sredstev) za določene zaslužke ter pravice do povračila [MRS 19, 140.(a) in (b) člen].
 136.
 Postavka ‚neto sredstva za določene zaslužke‘ vključuje v primeru presežka zneske presežka, ki se pripoznajo v bilanci stanja, ker nanje ne vplivajo omejitve iz MRS 19, 63. člen. Znesek te postavke in znesek, pripoznan v pojasnjevalni postavki ‚poštena vrednost katere koli pravice do poplačila, pripoznane kot sredstvo‘, sta vključena v postavko‚druga sredstva‘ bilance stanja.
 26.2 Gibanja obveznosti za določene zaslužke (44.2)
 137.
 Postavka ‚gibanja obveznosti za določene zaslužke‘ prikazuje uskladitev začetnih in končnih stanj akumulirane sedanje vrednosti vseh obveznosti za določene zaslužke, ki jih ima institucija. Učinki različnih elementov iz MRS 19, 141. člen, v zadevnem obdobju se prikažejo ločeno.
 138.
 Znesek ‚končnega stanja [sedanja vrednost]‘ v predlogi za gibanja pri obveznostih za določene zaslužke je enak ‚sedanji vrednosti obveznosti za določene zaslužke‘.
 26.3 Pojasnjevalne postavke [povezane z odhodki za zaposlene] (44.3)
 139.
 Za poročanje pojasnjevalnih postavk, povezanih z odhodki za zaposlene, se uporabijo naslednje opredelitve:
 (a)
 ‚pokojnine in podobni odhodki‘ vključujejo znesek, pripoznan v zadevnem obdobju kot odhodek za zaposlene za katere koli pozaposlitvene obveznosti (programe z določenimi prispevki in programe z določenimi zaslužki) ter prispevke v sklade socialne varnosti;
 (b)
 ‚plačila na podlagi delnic‘ vključujejo znesek, pripoznan v zadevnem obdobju kot odhodki za zaposlene za plačila na podlagi delnic.
 27. RAZČLENITEV IZBRANIH POSTAVK IZKAZA POSLOVNEGA IZIDA (45)
 27.1 Dobički ali izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki niso sredstva v posesti za prodajo (45.2)
 140.
 Dobički in izgube iz odprave pripoznanja nefinančnih sredstev, ki niso sredstva v posesti za prodajo, se razčlenijo po vrsti sredstva; vsaka vrstična postavka vključuje dobiček ali izgubo v zvezi s sredstvom (kot je nepremičnina, programska oprema, strojna oprema, zlato ali naložba), za katerega je bilo odpravljeno pripoznanje.
 27.2 Drugi poslovni prihodki in odhodki (45.3)
 141.
 Drugi poslovni prihodki in odhodki se razčlenijo po naslednjih postavkah: prilagoditve poštene vrednosti za opredmetena sredstva, merjene z uporabo modela poštene vrednosti; prihodek od najemnin in neposredni poslovni odhodki iz naložbenih nepremičnin; prihodki in odhodki iz poslovnih najemov, ki niso naložbene nepremičnine, ter preostali poslovni prihodki in odhodki.
 142.
 Postavka ‚poslovni najemi, ki niso naložbene nepremičnine‘ vključuje v stolpcu ‚prihodki‘ prejete donose, v stolpcu ‚odhodki‘ pa stroške, ki jih je imela institucija kot najemodajalec v okviru svojih dejavnosti poslovnega najema, razen dejavnosti, ki vključujejo sredstva, razvrščena kot naložbene nepremičnine. Stroški institucije kot najemnika se vključijo pod postavko ‚drugi administrativni odhodki‘.
 143.
 Dobički ali izgube iz ponovnega merjenja deležev plemenitih kovin in drugih vrst blaga, merjenih po pošteni vrednosti in z odštetimi stroški prodaje, se sporočijo v postavkah, vključenih v postavko ‚drugi poslovni prihodki. Drugo‘ ali ‚drugi poslovni odhodki. Drugo‘.
 28. IZKAZ SPREMEMB LASTNIŠKEGA KAPITALA (46)
 144.
 Izkaz sprememb lastniškega kapitala razkriva uskladitev med knjigovodsko vrednostjo na začetku obdobja (začetno stanje) in na koncu obdobja (končno stanje) za vsako sestavino lastniškega kapitala.
 29. NEDONOSNE IZPOSTAVLJENOSTI (18)
 145.
 Za namene predloge 18 so nedonosne izpostavljenosti tiste, ki izpolnjujejo katero koli od naslednjih meril:
 (a)
 pomembne izpostavljenosti, pri katerih prihaja do zamude pri odplačevanju več kot 90 dni;
 (b)
 za dolžnika se ocenjuje, da je malo verjetno, da bo v celoti poplačal svoje kreditne obveznosti brez unovčenja zavarovanja s premoženjem, ne glede na obstoj katerega koli zapadlega zneska ali število dni zamude pri odplačevanju.
 146.
 Navedena razvrstitev kot nedonosne izpostavljenosti se uporablja ne glede na to, ali je izpostavljenost razvrščena kot neplačana za regulativne namene v skladu s členom 178 CRR ali kot oslabljena za računovodske namene v skladu z veljavnim računovodskim okvirom.
 147.
 Izpostavljenosti, v zvezi s katerimi se šteje, da je prišlo do neplačila v skladu s členom 178 CRR, in izpostavljenosti, za katere se je v skladu z veljavnim računovodskim okvirom ugotovilo, da so oslabljene, se vedno štejejo za nedonosne izpostavljenosti. Izpostavljenosti s ‚skupinskimi popravki vrednosti za nastale izgube, ki niso bile poročane,‘ iz odstavka 38 te priloge se ne štejejo za nedonosne izpostavljenosti, razen če izpolnjujejo merila, v skladu s katerimi se lahko štejejo za nedonosne izpostavljenosti.
 148.
 Izpostavljenosti se razvrstijo v celotnem znesku in brez upoštevanja obstoja kakršnega koli zavarovanja s premoženjem. Pomembnost se oceni v skladu s členom 178 CRR.
 149.
 Za namene predloge 18 ‚izpostavljenosti‘ vključujejo vse dolžniške instrumente (kredite in druga finančna sredstva, ki vključujejo tudi stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled ter dolžniške vrednostne papirje) in zunajbilančne izpostavljenosti, razen izpostavljenosti v posesti za trgovanje. Zunajbilančne izpostavljenosti so sestavljene iz naslednjih preklicnih in nepreklicnih postavk:
 (a)
 prevzete obveznosti iz kreditov;
 (b)
 dana finančna poroštva;
 (c)
 druge prevzete obveznosti.
 Izpostavljenosti vključujejo nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5.
 150.
 Za namene predloge 18 je izpostavljenost ‚zapadla‘, kadar kateri koli znesek glavnice, obresti ali nadomestila na datum zapadlosti izpostavljenosti ni bil plačan.
 151.
 Za namene predloge 18 ‚dolžnik‘ pomeni dolžnika v smislu člena 178 CRR.
 152.
 Prevzeta obveznost se šteje za nedonosno izpostavljenost v njenem nominalnem znesku, če v primeru črpanja ali druge uporabe privede do izpostavljenosti, ki predstavljajo tveganje, da ne bo prišlo do polnega poplačila brez unovčenja zavarovanja s premoženjem.
 153.
 Dana finančna poroštva se štejejo za nedonosne izpostavljenosti v njihovem nominalnem znesku, kadar obstaja tveganje, da bo finančno poroštvo unovčila nasprotna stranka (‚zajamčena stranka‘), med drugim zlasti, kadar osnovna zajamčena izpostavljenost izpolnjuje merila, da se šteje kot nedonosna, iz člena 145. Če zajamčena stranka zamuja s plačilom zneska, zapadlega po pogodbi o finančnem poroštvu, institucija poročevalka oceni, ali izhajajoča terjatev izpolnjuje merila za obravnavo kot nedonosna izpostavljenost.
 154.
 Izpostavljenosti, ki se opredelijo kot nedonosne v skladu z odstavkom 145, se razvrstijo kot nedonosne na posamični podlagi (‚na ravni posla‘) ali upoštevaje celotno izpostavljenost do določenega dolžnika (‚na ravni dolžnika‘). Pri razvrstitvi nedonosnih izpostavljenosti na posamični podlagi oziroma izpostavljenosti na ravni določenega dolžnika se za različne tipe nedonosnih izpostavljenosti uporabijo naslednji pristopi razvrščanja:
 (a)
 za nedonosne izpostavljenosti, razvrščene kot neplačane v skladu s členom 178 CRR, se uporabi pristop razvrščanja iz člena 178;
 (b)
 za izpostavljenosti, razvrščene kot nedonosne zaradi oslabitve v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, se uporabijo merila za pripoznanje oslabitve iz veljavnega računovodskega okvira;
 (c)
 za druge nedonosne izpostavljenosti, ki niso razvrščene kot neplačane ali oslabljene, se uporabljajo določbe člena 178 CRR za neplačane izpostavljenosti.
 155.
 Če ima institucija bilančne izpostavljenosti do dolžnika, ki so zapadle več kot 90 dni in bruto knjigovodska vrednost zapadlih izpostavljenosti predstavlja več kot 20 % bruto knjigovodske vrednosti vseh bilančnih izpostavljenosti do tega dolžnika, se vse bilančne in zunajbilančne izpostavljenosti do tega dolžnika štejejo za nedonosne. Če dolžnik pripada skupini, se oceni, ali je potrebno, da se kot nedonosne štejejo tudi izpostavljenosti do drugih subjektov v skupini, če se že ne štejejo za oslabljene ali neplačane v skladu s členom 178 CRR, razen pri izpostavljenostih, na katere vplivajo individualni spori, ki niso povezani s kapitalsko ustreznostjo nasprotne stranke.
 156.
 Za izpostavljenosti se šteje, da niso več nedonosne, ko so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
 (a)
 izpostavljenost izpolnjuje izstopna merila, ki jih institucija poročevalka uporablja za prenehanje razvrstitve izpostavljenosti kot oslabljene ali neplačane;
 (b)
 položaj dolžnika se je izboljšal v taki meri, da je verjetno polno poplačilo v skladu s prvotnimi ali po potrebi spremenjenimi pogoji;
 (c)
 dolžnik nima nobenega zneska z zamudo pri odplačevanju več kot 90 dni.
 Izpostavljenost ostane razvrščena kot nedonosna, vse dokler navedeni pogoji niso izpolnjeni, tudi če že izpolnjuje uporabljena merila s strani institucije za prenehanje razvrstitve kot oslabljene izpostavljenosti in izpostavljenosti v neplačilu v skladu z veljavnim računovodskim okvirom oziroma členom 178 CRR.
 Z razvrstitvijo nedonosnih izpostavljenosti kot nekratkoročnih sredstev v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5 se ne preneha njihova razvrstitev kot nedonosna izpostavljenost, saj so nekratkoročna sredstva v posesti za prodajo zajeta v opredelitvi nedonosnih izpostavljenosti.
 157.
 V primeru nedonosnih izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja (6) se za navedene izpostavljenosti šteje, da niso več nedonosne, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
 (a)
 za izpostavljenosti se ne šteje, da so oslabljene ali da je pri njih prišlo do neplačila;
 (b)
 od uporabe ukrepov restrukturiranja je preteklo eno leto;
 (c)
 po uporabi ukrepov restrukturiranja ni več nobenih zapadlih zneskov ali pomislekov v zvezi s polnim poplačilom izpostavljenosti v skladu s pogoji, ki veljajo za obdobje po restrukturiranju. Te pomisleke institucija ovrže na podlagi analize finančnega položaja dolžnika. Lahko se šteje, da ti pomisleki več ne obstajajo, če je dolžnik z rednimi plačili v skladu s pogoji za obdobje po restrukturiranju skupaj odplačal znesek, enak zapadlemu znesku pred restrukturiranjem (če so zapadli zneski obstajali) oziroma znesku, ki se je odpisal (če ni bilo zapadlih zneskov) v skladu z ukrepi restrukturiranja, oziroma če je dolžnik kako drugače dokazal sposobnost izpolnjevanja pogojev za obdobje po restrukturiranju.
 Navedeni posebni izstopni pogoji se uporabljajo poleg meril, ki jih uporablja institucija poročevalka za oslabljene in neplačane izpostavljenosti v skladu z veljavnim računovodskim okvirom oziroma členom 178 CRR.
 158.
 Zapadle izpostavljenosti se poročajo ločeno znotraj kategorij donosnih in nedonosnih izpostavljenosti v celotnem znesku. Donosne izpostavljenosti z zamudo pri odplačevanju z manj kot 90 dni se poročajo ločeno v celotnem znesku.
 159.
 Nedonosne izpostavljenosti se poročajo razčlenjeno na časovne razrede zapadlosti. Izpostavljenosti, ki niso zapadle ali so zapadle 90 dni ali manj, vendar so kljub temu opredeljene kot nedonosne zaradi verjetnosti, da ne bodo poplačane v celoti, se poročajo v za to namenjenem stolpcu. Izpostavljenosti, ki predstavljajo tako zapadle zneske kot tudi zneske, ki verjetno ne bodo poplačani v celoti, se razporedijo v časovne razrede zapadlosti skladno s številom dni zamude pri odplačevanju.
 Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled se poročajo v vrstici 070 ter v vrsticah 080 in 100 predloge 18.
 Nedonosne izpostavljenosti, razvrščene kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5, se ne poročajo v predlogi 18.
 160.
 Naslednje izpostavljenosti se opredelijo v ločenih stolpcih:
 (a)
 izpostavljenosti, ki se štejejo za oslabljene v skladu z veljavnim računovodskim okvirom, razen če gre za izpostavljenosti z nastalimi izgubami, ki niso bile poročane;
 (b)
 izpostavljenosti, v zvezi s katerimi se šteje, da je prišlo do neplačila v skladu s členom 178 CRR.
 161.
 ‚Akumulirane oslabitve‘ in ‚akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘ se poročajo v skladu z odstavkom 46. ‚Akumulirane oslabitve‘ pomenijo zmanjšanje knjigovodske vrednosti izpostavljenosti, in sicer neposredno ali prek uporabe kontov popravka vrednosti. Poročane akumulirane oslabitve nedonosnih izpostavljenosti ne vključujejo nastalih izgub, ki niso bile poročane. Nastale izgube, ki niso bile poročane, se poročajo v akumuliranih oslabitvah donosnih izpostavljenosti. ‚Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘ se poročajo za izpostavljenosti, označene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, v skladu z veljavnim računovodskim okvirom.
 162.
 Informacije o prejetem zavarovanju s premoženjem in prejetih finančnih poroštvih za nedonosne izpostavljenosti se poročajo ločeno. Zneski, ki se poročajo za prejeto zavarovanje s premoženjem in prejeta finančna poroštva, se izračunajo v skladu z odstavki 79 do 82. Zato je zgornja meja vsote poročanih zneskov za zavarovanje s premoženjem in finančna poroštva knjigovodska vrednost izpostavljenosti, na katero se ta zavarovanja nanašajo.
 30. RESTRUKTURIRANE IZPOSTAVLJENOSTI (19)
 163.
 Za namene predloge 19 so restrukturirane izpostavljenosti dolžniške pogodbe, v zvezi s katerimi so se uporabili ukrepi restrukturiranja. Ukrepi restrukturiranja so sestavljeni iz koncesij dolžniku, ki ima ali je na tem, da bo imel težave pri izpolnjevanju finančnih obveznosti (‚finančne težave‘).
 164.
 Za namene predloge 19 se koncesija nanaša na eno od naslednjih dejanj:
 (a)
 spremembo prejšnjih pogojev pogodbe, za katere se šteje, da jih dolžnik ne bi mogel izpolniti zaradi finančnih težav (‚problematičen dolg‘), kar bi privedlo do nezadostne sposobnosti odplačevanja dolga, ki ne bi bila odobrena, če dolžnik ne bi imel finančnih težav;
 (b)
 popolno ali delno refinanciranje problematične kreditne pogodbe, ki ne bi bilo odobreno, če dolžnik ne bi imel finančnih težav.
 Koncesija lahko povzroči izgubo za kreditodajalca.
 165.
 Dokazi o koncesiji vključujejo naslednje:
 (a)
 razliko med spremenjenimi pogodbenimi pogoji in prejšnjimi pogodbenimi pogoji v korist dolžnika;
 (b)
 vključitev ugodnejših pogojev v spremenjeno pogodbo, kot bi jih v tistem trenutku od iste institucije lahko prejeli drugi dolžniki s podobnim profilom tveganja.
 166.
 Izvajanje klavzul, ki po diskrecijski presoji omogočajo dolžniku spremembo pogojev pogodbe (‚vgrajene klavzule o restrukturiranju‘), se obravnava kot koncesija, kadar institucija odobri izvajanje navedenih klavzul in sklene, da ima dolžnik finančne težave.
 167.
 ‚Refinanciranje‘ pomeni uporabo dolžniške pogodbe, s katero se zagotovi popolno ali delno poplačilo drugih dolžniških pogodb, katerih trenutni pogoji so takšni, da jih dolžnik ne more izpolnjevati.
 168.
 Za namene predloge 19 pojem ‚dolžnik‘ vključuje vse fizične osebe in pravne osebe v dolžnikovi skupini, ki spadajo v računovodski obseg konsolidacije.
 169.
 Za namene predloge 19 pojem ‚dolg‘ vključuje kredite in druga finančna sredstva (ki vključujejo tudi stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled), dolžniške vrednostne papirje ter preklicne in nepreklicne prevzete obveznosti iz kreditov, vendar izključuje izpostavljenosti v posesti za trgovanje. Pojem ‚dolg‘ vključuje tudi nekratkoročna sredstva in skupine za odtujitev, razvrščene kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5.
 170.
 Za namene predloge 19 ima pojem ‚izpostavljenost‘ isti pomen kot pojem ‚dolg‘ v odstavku 169.
 171.
 Za namene predloge 19 pojem ‚institucija‘ pomeni institucijo, ki je uporabila ukrepe prestrukturiranja.
 172.
 Izpostavljenosti se štejejo za restrukturirane, kadar je bila odobrena koncesija, ne glede na to, ali je kateri koli znesek zapadel oziroma ali so izpostavljenosti razvrščene kot oslabljene v skladu z veljavnim računovodskim standardom ali kot neplačane v skladu s členom 178 CRR. Izpostavljenosti se ne obravnavajo kot restrukturirane, kadar dolžnik nima finančnih težav. Kljub temu se za ukrepe restrukturiranja šteje naslednje:
 (a)
 spremenjena pogodba, ki je bila pred spremembo razvrščena kot nedonosna oziroma bi bila razvrščena kot taka, če do te spremembe ne bi prišlo;
 (b)
 sprememba pogodbe, ki vključuje popolni ali delni odpis dolga;
 (c)
 institucija odobri izvršitev vgrajenih klavzul o restrukturiranju za dolžnika, ki je nedonosen oziroma bi se smatral kot nedonosen, če se te klavzule ne bi izvršile;
 (d)
 dolžnik je hkrati ali blizu času odobritve dodatnega dolga s koncesijo odplačal glavnico ali obresti po drugi pogodbi z institucijo, ki je bila razvrščena kot nedonosna oziroma bi bila razvrščena kot nedonosna, če ne bi prišlo do tega refinanciranja.
 173.
 Sprememba, ki vključuje poplačila, ki se izvedejo s priposestvovanjem zavarovanja s premoženjem, se obravnava kot ukrep restrukturiranja, če taka sprememba predstavlja koncesijo.
 174.
 Obstaja izpodbojna predpostavka, da je do restrukturiranja prišlo v naslednjih okoliščinah:
 (a)
 spremenjena pogodba je bila v celoti ali delno zapadla z zamudo pri odplačevanju več kot 30 dni vsaj enkrat v treh mesecih pred njeno spremembo (ne da bi bila nedonosna) oziroma bi bila v celoti ali delno zapadla z zamudo pri odplačevanju več kot 30 dni, če ta pogodba ne bi bila spremenjena;
 (b)
 dolžnik je hkrati ali blizu času odobritve dodatnega dolga s strani institucije odplačal glavnico ali obresti po drugi pogodbi z institucijo, ki je bila vsaj enkrat v treh mesecih pred njenim refinanciranjem v celoti ali delno zapadla z zamudo pri odplačevanju več kot 30 dni;
 (c)
 institucija odobri uporabo vgrajenih klavzul o restrukturiranju za dolžnike, ki zamujajo z odplačevanjem več kot 30 dni oziroma bi zamujali z odplačevanjem več kot 30 dni, če se navedene klavzule ne bi izvršile.
 175.
 Finančne težave se ocenijo na ravni dolžnika, kot je opredeljen v odstavku 168. Kot restrukturirane izpostavljenosti se opredelijo samo izpostavljenosti, za katere so se uporabili ukrepi restrukturiranja.
 176.
 Restrukturirane izpostavljenosti se vključijo v kategorijo nedonosnih izpostavljenosti ali kategorijo donosnih izpostavljenosti v skladu z odstavki 145 do 162 in 177 do 179. Razvrstitev med restrukturirane izpostavljenosti se preneha, ko so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
 (a)
 restrukturirana izpostavljenost se šteje kot donosna, tudi če je bila prerazvrščena iz kategorije nedonosnih izpostavljenosti po tem, ko je analiza finančnega položaja dolžnika pokazala, da ne izpolnjuje več pogojev za obravnavo kot nedonosna izpostavljenost;
 (b)
 od datuma, ko se je restrukturirana izpostavljenost začela šteti za donosno, je pretekla vsaj dveletna poskusna doba;
 (c)
 vsaj v polovici poskusne dobe so se izvajala redna odplačila, večja od nepomembnega skupnega zneska glavnice ali obresti;
 (d)
 nobena od izpostavljenosti do dolžnika na koncu poskusne dobe ni zapadla z zamudo pri odplačilu za več kot 30 dni.
 177.
 Če pogoji iz odstavka 176 na koncu poskusne dobe niso izpolnjeni, se izpostavljenost še naprej obravnava kot donosna restrukturirana izpostavljenost v poskusni dobi, dokler niso izpolnjeni vsi pogoji. Ti pogoji se ocenjujejo vsaj četrtletno. Restrukturirane izpostavljenosti, ki so razvrščene kot nekratkoročna sredstva v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5, ostanejo razvrščene kot restrukturirane izpostavljenosti, saj so nekratkoročna sredstva v posesti za prodajo zajeta v opredelitvi restrukturiranih izpostavljenosti.
 178.
 Restrukturirana izpostavljenost se lahko šteje za donosno od datuma, ko so se uporabili ukrepi restrukturiranja, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:
 (a)
 izvedeni ukrepi niso privedli do razvrstitve izpostavljenosti kot nedonosne;
 (b)
 izpostavljenost se ni štela za nedonosno izpostavljenost na datum, ko so bili izvedeni ukrepi restrukturiranja.
 179.
 Če se za donosno restrukturirano izpostavljenost s poskusno dobo, ki je bila prerazvrščena iz kategorije nedonosnih izpostavljenosti, uporabijo dodatni ukrepi restrukturiranja ali pride do zamude pri odplačevanju za več kot 30 dni, se izpostavljenost razvrsti kot nedonosna.
 180.
 ‚Donosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja‘ (donosne restrukturirane izpostavljenosti) so sestavljene iz restrukturiranih izpostavljenosti, ki ne izpolnjujejo meril za obravnavo kot nedonosne in so vključene v kategorijo donosnih izpostavljenosti. Donosne restrukturirane izpostavljenosti so v poskusni dobi v skladu z odstavkom 176, tudi kadar se uporablja odstavek 178. Restrukturirane izpostavljenosti v poskusni dobi, ki so bile prerazvrščene iz kategorije nedonosnih izpostavljenosti, se poročajo ločeno znotraj donosnih izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja v stolpcu ‚od tega: donosne restrukturirane izpostavljenosti v poskusni dobi‘.
 ‚Nedonosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja‘ (nedonosne restrukturirane izpostavljenosti) so sestavljene iz restrukturiranih izpostavljenosti, ki izpolnjujejo merila za obravnavo kot nedonosne in so vključene v kategorijo nedonosnih izpostavljenosti. Navedene nedonosne restrukturirane izpostavljenosti vključujejo naslednje:
 (a)
 izpostavljenosti, ki so postale nedonosne zaradi uporabe ukrepov restrukturiranja;
 (b)
 izpostavljenosti, ki so bile nedonosne pred izvedbo ukrepov restrukturiranja;
 (c)
 restrukturirane izpostavljenosti, ki so bile prerazvrščene iz kategorije donosnih, vključno z izpostavljenostmi, prerazvrščenimi ob uporabi odstavka 179.
 Če se ukrepi restrukturiranja razširijo na nedonosne izpostavljenosti, se znesek navedenih restrukturiranih izpostavljenosti opredeli ločeno v stolpcu ‚od tega: restrukturiranje nedonosnih izpostavljenosti‘.
 Restrukturirane izpostavljenosti, razvrščene kot stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled, se poročajo v vrstici 070 ter v vrsticah 080 in 100 predloge 19.
 Restrukturirane izpostavljenosti, razvrščene kot v posesti za prodajo v skladu z MSRP 5, se ne poročajo v predlogi 19.
 181.
 Stolpec ‚refinanciranje‘ obsega bruto knjigovodsko vrednost nove pogodbe (‚refinancirani dolg‘), odobrene v okviru posla refinanciranja, ki izpolnjuje pogoje za opredelitev kot ukrep restrukturiranja, ter bruto knjigovodsko vrednost prejšnje odplačane pogodbe, ki je še vedno neporavnana.
 182.
 Restrukturirane izpostavljenosti, ki združujejo spremembe in refinanciranje, se razvrstijo v stolpec ‚instrumenti s spremenjenimi pogoji‘ ali v stolpec ‚refinanciranje‘, odvisno od ukrepa, ki ima največji vpliv na denarne tokove. Refinanciranje s strani skupine bank se poroča v stolpcu ‚refinanciranje‘ za celoten znesek refinanciranega dolga, ki ga zagotovi institucija poročevalka, oziroma refinanciranega dolga, ki je pri instituciji poročevalki še neporavnan. Prepakiranje več dolgov v nov dolg se poroča kot sprememba, razen če je prisoten tudi posel refinanciranja, ki ima večji vpliv na denarne tokove. Če restrukturiranje s spremembo pogojev problematične izpostavljenosti privede do odprave njenega pripoznanja in pripoznanja nove izpostavljenosti, se taka nova izpostavljenost šteje za restrukturiran dolg.
 183.
 Akumulirane oslabitve in akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja se poročajo v skladu z odstavkom 46. ‚Akumulirane oslabitve‘ pomenijo zmanjšanje knjigovodske vrednosti izpostavljenosti, in sicer neposredno ali prek uporabe kontov popravka vrednosti. Znesek ‚akumuliranih oslabitev‘, ki se mora poročati v stolpcu ‚za nedonosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja‘ za nedonosne izpostavljenosti, ne vključuje nastalih izgub, ki niso bile poročane. Nastale izgube, ki niso bile poročane, se poročajo v stolpcu ‚za donosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja‘. ‚Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja‘ se poročajo za izpostavljenosti, označene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, v skladu z veljavnim računovodskim okvirom.
 DEL 3
 VZPOREJANJE KATEGORIJ IZPOSTAVLJENOSTI IN SEKTORJEV NASPROTNIH STRANK
 1.
 Naslednji razpredelnici vzporejata kategorije izpostavljenosti, uporabljenih za izračun kapitalskih zahtev v skladu s CRR, in sektorje nasprotnih strank, uporabljenih v razpredelnicah FINREP.
 Razpredelnica 2
 Standardizirani pristop
 Kategorije izpostavljenosti na podlagi standardiziranega pristopa (člen 112 CRR)
 Sektorji nasprotnih strank na podlagi FINREP
 Opombe
 (a)
 enote centralne ravni držav ali centralne banke
 (1)
 centralne banke
 (2)
 država
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.
 (b)
 enote regionalne ali lokalne ravni držav
 (2)
 država
 (c)
 subjekti javnega sektorja
 (2)
 država
 (d)
 multilateralne razvojne banke
 (3)
 kreditne institucije
 (e)
 mednarodne organizacije
 (2)
 država
 (f)
 institucije (tj. kreditne institucije in investicijska podjetja)
 (3)
 kreditne institucije
 (4)
 druge finančne družbe
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.
 (g)
 podjetja
 (2)
 država
 (4)
 druge finančne družbe
 (5)
 nefinančne družbe
 (6)
 gospodinjstva
 (h)
 izpostavljenosti na drobno
 (4)
 druge finančne družbe
 (5)
 nefinančne družbe
 (6)
 gospodinjstva
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.
 (i)
 zavarovano s hipotekami na nepremičnine
 (2)
 država
 (3)
 kreditne institucije
 (4)
 druge finančne družbe
 (5)
 nefinančne družbe
 (6)
 gospodinjstva
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.
 (j)
 neplačane izpostavljenosti
 (1)
 centralne banke
 (2)
 država
 (3)
 kreditne institucije
 (4)
 druge finančne družbe
 (5)
 nefinančne družbe
 (6)
 gospodinjstva
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.
 (ja)
 postavke, povezane z zelo visokim tveganjem
 (1)
 centralne banke
 (2)
 država
 (3)
 kreditne institucije
 (4)
 druge finančne družbe
 (5)
 nefinančne družbe
 (6)
 gospodinjstva
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.
 (k)
 krite obveznice
 (3)
 kreditne institucije
 (4)
 druge finančne družbe
 (5)
 nefinančne družbe
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.
 (l)
 pozicije v listinjenju
 (2)
 država
 (3)
 kreditne institucije
 (4)
 druge finančne družbe
 (5)
 nefinančne družbe
 (6)
 gospodinjstva
 Te izpostavljenosti je treba dodeliti sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na tveganje v zvezi z listinjenjem. Kadar listinjene pozicije ostanejo pripoznane v bilanci stanja, so v FINREP sektorji nasprotnih strank sektorji neposrednih nasprotnih strank teh pozicij.
 (m)
 institucije in podjetja s kratkoročno bonitetno oceno
 (3)
 kreditne institucije
 (4)
 druge finančne družbe
 (5)
 nefinančne družbe
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.
 (n)
 kolektivni naložbeni podjemi
 lastniški instrumenti
 Naložbe v kolektivne naložbene podjeme (KNP) se v FINREP razvrstijo kot lastniški instrumenti, ne glede na to, ali CRR dovoljuje vpogled.
 (o)
 lastniški kapital
 lastniški instrumenti
 V FINREP so vrste lastniškega kapitala ločene kot instrumenti v različnih kategorijah finančnih sredstev.
 (p)
 druge postavke
 različne postavke bilance stanja
 V FINREP se lahko druge postavke vključijo v različne kategorije sredstev.
 Razpredelnica 3
 Pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (pristop IRB)
 Kategorije izpostavljenosti na podlagi pristopa IRB (člen 147 CRR)
 Sektorji nasprotnih strank na podlagi FINREP
 Opombe
 (a)
 enote centralne ravni držav in centralne banke
 (1)
 centralne banke
 (2)
 država
 (3)
 kreditne institucije
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.
 (b)
 institucije (tj. kreditne institucije in investicijska podjetja ter nekateri sektorji države in multilateralne banke)
 (2)
 država
 (3)
 kreditne institucije
 (4)
 druge finančne družbe
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.
 (c)
 podjetja
 (4)
 druge finančne družbe
 (5)
 nefinančne družbe
 (6)
 gospodinjstva
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.
 (d)
 izpostavljenosti na drobno
 (4)
 druge finančne družbe
 (5)
 nefinančne družbe
 (6)
 gospodinjstva
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na naravo neposredne nasprotne stranke.
 (e)
 lastniški kapital
 lastniški instrumenti
 V FINREP so vrste lastniškega kapitala ločene kot instrumenti v različnih kategorijah finančnih sredstev.
 (f)
 pozicije v listinjenju
 (2)
 država
 (3)
 kreditne institucije
 (4)
 druge finančne družbe
 (5)
 nefinančne družbe
 (6)
 gospodinjstva
 Te izpostavljenosti se dodelijo sektorjem nasprotnih strank na podlagi FINREP glede na tveganje pozicij v listinjenju. Kadar listinjene pozicije ostanejo pripoznane v bilanci stanja, so v FINREP sektorji nasprotnih strank sektorji neposrednih nasprotnih strank teh pozicij.
 (g)
 druge nekreditne obveznosti
 različne postavke bilance stanja
 V FINREP se lahko druge postavke vključijo v različne kategorije sredstev.“
 (1) Uredba (ES) št. 25/2009 Evropske centralne banke z dne 19. decembra 2008 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (preoblikovano) (ECB/2008/32) (UL L 15, 20.1.2009, str. 14).
 (2) Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90, kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).
 (3) Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).
 (4) Četrta direktiva Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (UL L 222, 14.8.1978, str. 11).
 (5) Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (C(2003) 1422) (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).
 (6) Nedonosne izpostavljenosti z ukrepi restrukturiranja se nanašajo na izpostavljenosti, navedene v odstavku 180.
 PRILOGA VI
 „PRILOGA IX
 NAVODILA ZA POROČANJE O VELIKIH IZPOSTAVLJENOSTIH IN TVEGANJU KONCENTRACIJE
 Kazalo
 DEL I: SPLOŠNA NAVODILA
 259
 1.
 Struktura in dogovori
 259
 DEL II: NAVODILA V ZVEZI S PREDLOGAMI
 259
 1.
 Obseg in raven poročanja o velikih izpostavljenostih
 259
 2.
 Struktura predloge za poročanje o velikih izpostavljenostih (predloga LE)
 260
 3.
 Opredelitve pojmov in splošna navodila za namene poročanja o velikih izpostavljenostih
 260
 4.
 C 26.00 – Predloga za poročanje o omejitvah velikih izpostavljenosti
 261
 4.1
 Navodila za posamezne vrstice
 261
 5.
 C 27.00 – Opredelitev nasprotne stranke (predloga LE1)
 262
 5.1
 Navodila za posamezne stolpce
 262
 6.
 C 28.00 – Izpostavljenosti v netrgovalni in trgovalni knjigi (predloga LE2)
 264
 6.1
 Navodila za posamezne stolpce
 264
 7.
 C 29.00 – Podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupine povezanih strank (predloga LE3)
 269
 7.1
 Navodila za posamezne stolpce
 269
 8.
 C 30.00 – Žepki zapadlosti deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja (predloga LE4)
 270
 8.1
 Navodila za posamezne stolpce
 270
 9.
 C 31.00 – Žepki zapadlosti deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja: podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupin povezanih strank (predloga LE5)
 271
 9.1
 Navodila za posamezne stolpce
 271
 DEL I: SPLOŠNA NAVODILA
 1. Struktura in dogovori
 1.
 Okvir poročanja o velikih izpostavljenostih (v nadaljnjem besedilu: LE) je sestavljen iz šestih predlog, ki vključujejo naslednje informacije:
 (a)
 omejitve velikih izpostavljenosti;
 (b)
 opredelitev nasprotne stranke (predloga LE1);
 (c)
 izpostavljenosti v netrgovalni in trgovalni knjigi (predloga LE2);
 (d)
 podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupine povezanih strank (predloga LE3);
 (e)
 žepki zapadlosti za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja (predloga LE4);
 (f)
 žepki zapadlosti za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja: podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupin povezanih strank (predloga LE5).
 2.
 Navodila vključujejo sklice na pravno podlago in podrobne informacije v zvezi s podatki, ki se poročajo v posamezni predlogi.
 3.
 Pri sklicevanju na stolpce, vrstice in polja predlog se v navodilih in validacijskih pravilih upošteva dogovor glede označevanja iz naslednjih odstavkov.
 4.
 V navodilih in validacijskih pravilih se običajno uporablja naslednji dogovor: {predloga;vrstica;stolpec}. Če je validacija opravljena za vse poročane vrstice, se to označi z zvezdico.
 5.
 V primeru validacij znotraj predloge, pri katerih se uporabijo samo podatkovne točke zadevne predloge, v zapisih predloga ni navedena: {vrstica;stolpec}.
 6.
 ABS (vrednost): absolutna vrednost brez predznaka. Vsak znesek, za katerega se izpostavljenosti povečajo, se poroča kot pozitivna vrednost. Na drugi strani se vsak znesek, za katerega se izpostavljenosti zmanjšajo, poroča kot negativna vrednost. Če je pred oznako za postavko negativni predznak (–), se za zadevno postavko ne poroča pozitivni znesek.
 DEL II: NAVODILA V ZVEZI S PREDLOGAMI
 V tej prilogi se navodila, ki se nanašajo na poročanje o velikih izpostavljenostih, uporabljajo tudi za poročanje o pomembnih izpostavljenostih, ki se zahteva v členih 9 in 11, v skladu s področjem uporabe iz navedenih členov.
 1. Obseg in raven poročanja o velikih izpostavljenostih
 1.
 Institucije pri poročanju informacij o velikih izpostavljenostih do strank ali skupin povezanih strank v skladu s členom 394(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 (v nadaljnjem besedilu: CRR) na posamični podlagi uporabijo predloge LE1, LE2 in LE3.
 2.
 Nadrejene institucije v državi članici pri poročanju informacij o velikih izpostavljenostih do strank ali skupin povezanih strank v skladu s členom 394(1) CRR na konsolidirani podlagi uporabijo predloge LE1, LE2 in LE3.
 3.
 Poroča se vsaka velika izpostavljenost, opredeljena v skladu s členom 392 CRR, vključno z velikimi izpostavljenostmi, ki se jih ne upošteva pri ugotavljanju skladnosti z omejitvijo velike izpostavljenosti iz člena 395 CRR.
 4.
 Nadrejene institucije v državi članici, za katere velja poglavje 3 naslova II dela 3 CRR, pri poročanju informacij o 20 največjih izpostavljenostih do strank ali skupin povezanih strank v skladu z zadnjim stavkom člena 394(1) CRR na konsolidirani podlagi uporabijo predloge LE1, LE2 in LE3. Znesek, ki se uporabi za določanje teh 20 največjih izpostavljenosti, je vrednost izpostavljenosti, ki se dobi tako, da se znesek iz stolpca 320 (‚Izvzeti zneski‘) predloge LE2 odšteje od zneska iz stolpca 210 (‚Skupaj‘) iste predloge.
 5.
 Nadrejene institucije v državi članici pri poročanju informacij o desetih največjih izpostavljenostih do institucij in deset največjih izpostavljenostih do nereguliranih subjektov finančnega sektorja v skladu s točkami (a) do (d) člena 394(2) CRR na konsolidirani podlagi uporabijo predloge LE1, LE2 in LE3. Nadrejene institucije v državi članici pri poročanju strukture zapadlosti teh izpostavljenosti v skladu s členom 394(2)(e) CRR uporabijo predlogi LE4 in LE5. Vrednost izpostavljenosti, izračunana v stolpcu 210 (‚Skupaj‘) predloge LE2, je znesek, ki se uporabi za določanje teh 20 največjih izpostavljenosti.
 6.
 Podatki o velikih izpostavljenostih in ustreznih največjih izpostavljenostih do skupin povezanih strank in posameznih strank, ki niso del skupine povezanih strank, se poročajo v predlogi LE2 (v kateri se skupina povezanih strank poroča kot ena izpostavljenost).
 7.
 Institucije v predlogi LE3 poročajo podatke v zvezi z izpostavljenostmi do posameznih strank, ki so del skupin povezanih strank, ki se poročajo v predlogi LE2. Poročanje o izpostavljenosti do posamezne stranke v predlogi LE2 se ne podvaja v predlogi LE3.
 2. Struktura predloge za poročanje o velikih izpostavljenostih (predloga LE)
 8.
 V stolpcih predloge LE1 se navedejo informacije, povezane z identiteto posameznih strank ali skupin povezanih strank, do katerih ima institucija izpostavljenost.
 9.
 V stolpcih predlog LE2 in LE3 se navedejo naslednji sklopi informacij:
 (a)
 vrednost izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in pred upoštevanjem učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, vključno z neposredno in posredno izpostavljenostjo ter dodatnimi izpostavljenostmi iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti;
 (b)
 učinek izvzetij in tehnik zmanjševanja kreditnega tveganja;
 (c)
 vrednost izpostavljenosti po uporabi izvzetij in po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, izračunanega za namen člena 395(1) CRR.
 10.
 V stolpcih predlog LE4 in LE5 se navedejo informacije o žepkih zapadlosti, v katere se razvrstijo pričakovani zapadli zneski za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja.
 3. Opredelitve pojmov in splošna navodila za namene poročanja o velikih izpostavljenostih
 11.
 ‚Skupina povezanih strank‘ je opredeljena v členu 4(1)(39) CRR.
 12.
 ‚Nereguliran subjekt finančnega sektorja‘ je opredeljen v členu 142(1)(5) CRR.
 13.
 ‚Institucija‘ je opredeljena v členu 4(1)(3) CRR.
 14.
 Poroča se o izpostavljenostih do ‚civilnopravnih združenj‘. Poleg tega institucije k zadolženosti vsakega partnerja dodajo zneske kreditov civilnopravnega združenja. Izpostavljenosti do civilnopravnih združenj, ki zajemajo kvote, se razdelijo ali dodelijo partnerjem glede na njihove kvote. Nekatere konstrukcije (npr. skupni računi, skupnosti dedičev, krediti slamnatih podjetij), ki dejansko delujejo kot civilnopravna združenja, je treba kot take tudi navesti.
 15.
 Aktivne in zunajbilančne postavke se uporabijo brez uteži tveganja ali stopenj tveganja v skladu s členom 389 CRR. Zlasti se za zunajbilančne postavke ne uporabljajo kreditni konverzijski faktorji.
 16.
 ‚Izpostavljenosti‘ so opredeljene v členu 389 CRR in pomenijo:
 (a)
 katero koli aktivno ali zunajbilančno postavko v netrgovalni in trgovalni knjigi, vključno s postavkami iz člena 400 CRR, vendar brez postavk, zajetih v točkah (a) do (d) člena 390(6) CRR;
 (b)
 ‚posredne izpostavljenosti‘ so izpostavljenosti, ki se pripišejo dajalcu jamstva ali izdajatelju zavarovanja s premoženjem in ne neposrednemu kreditojemalcu v skladu s členom 403 CRR.
 Izpostavljenosti skupinam povezanih strank se izračunajo v skladu s členom 390(5).
 17.
 ‚Pogodbe o pobotu‘ se lahko upoštevajo pri učinkih vrednosti izpostavljenosti velikih izpostavljenosti iz člena 390(1), (2) in (3) CRR. Vrednost izpostavljenosti izvedenega finančnega instrumenta iz Priloge II k CRR se določi v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR, pri čemer se učinki pogodb o novaciji in drugih pogodb o pobotu upoštevajo za namene navedenih metod v skladu s poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR. Vrednost izpostavljenosti repo poslov, poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, poslov z dolgim rokom poravnave in poslov kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja se lahko določi v skladu s poglavjem 4 ali poglavjem 6 naslova II dela 3 CRR. V skladu s členom 296 CRR se vrednost izpostavljenosti ene same pravne obveznosti iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov z nasprotno stranko institucije poročevalke, poroča v okviru ‚drugih obveznosti‘ v predlogah LE.
 18.
 ‚Vrednost izpostavljenosti‘ se izračuna v skladu s členom 390 CRR.
 19.
 Učinek celotne ali delne uporabe izvzetij in primernih tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja (CRM) zaradi izračuna izpostavljenosti za namene člena 395(1) CRR je opisan v členih 399 do 403 CRR.
 20.
 O pogodbah o začasnem odkupu, ki so zajete v poročanje o velikih izpostavljenostih, se poroča v skladu s členom 402(3) CRR. Če so izpolnjena merila iz člena 402(3) CRR, zadevna institucija poroča o velikih izpostavljenostih do vsake tretje osebe v višini zneska terjatve, ki jo ima zadevna nasprotna stranka v poslu do te tretje osebe, in ne v višini zneska izpostavljenosti do zadevne nasprotne stranke.
 4. C 26.00 – Predloga za poročanje o omejitvah velikih izpostavljenosti
 4.1 Navodila za posamezne vrstice
 Vrstice
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Neinstitucije
 Člen 395(1), člen 458(2)(d)(ii), člen 458(10) in člen 459(b) CRR.
 Poroča se znesek omejitve, ki se uporablja za nasprotne stranke, ki niso institucije. Ta znesek je 25 % sprejemljivega kapitala, ki se poroča v vrstici 226 predloge 4 iz Priloge I, razen če se uporablja strožji odstotek zaradi uporabe nacionalnih ukrepov v skladu s členom 458 CRR ali delegiranih aktov, sprejetih v skladu s členom 459(b) CRR.
 020
 Institucije
 Člen 395(1), člen 458(2)(d)(ii), člen 458(10) in člen 459(b) CRR.
 Poroča se znesek omejitve, ki se uporablja za nasprotne stranke, ki so institucije. V skladu s členom 395(1) CRR je ta znesek naslednji:
 —
 če 25 % sprejemljivega kapitala presega 150 milijonov EUR (ali omejitev, ki je nižja od 150 milijonov EUR in jo določi pristojni organ v skladu s tretjim odstavkom člena 395(1) CRR), se poroča 25 % sprejemljivega kapitala;
 —
 če je 150 milijonov EUR (ali nižja omejitev, ki jo določi pristojni organ v skladu s tretjim odstavkom člena 395(1) CRR) več kot 25 % sprejemljivega kapitala institucije, se poroča 150 milijonov EUR (ali nižja omejitev, če jo je pristojni organ določil). Če je institucija določila nižjo omejitev v smislu sprejemljivega kapitala, kakor se zahteva v skladu z drugim pododstavkom člena 395(1) CRR, se poroča navedena omejitev.
 Te omejitve so lahko strožje, če se uporabijo nacionalni ukrepi v skladu s členom 395(6) ali členom 458 CRR ali delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 459(b) CRR.
 030
 Institucije v %
 Člen 395(1) in člen 459(a) CRR.
 Znesek, ki se poroča, je absolutna omejitev (poročana v vrstici 020), izražena kot odstotek sprejemljivega kapitala.
 5. C 27.00 – Opredelitev nasprotne stranke (predloga LE1)
 5.1 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpec
 Pravna podlaga in navodila
 010–070
 Opredelitev nasprotne stranke
 Institucije poročajo identifikacijske podatke vsake nasprotne stranke, za katero predložijo podatke v kateri koli od predlog C 28.00 do C 31.00. Identifikacijski podatki skupine povezanih strank se ne poročajo, razen če nacionalni sistem poročanja zagotavlja enoznačno kodo za skupino povezanih strank.
 V skladu s členom 394(1)(a) CRR institucije poročajo identifikacijske podatke nasprotne stranke, do katere imajo veliko izpostavljenost iz člena 392 CRR.
 V skladu s členom 394(2)(a) CRR institucije poročajo identifikacijske podatke nasprotne stranke, do katere imajo največje izpostavljenosti (kadar je nasprotna stranka institucija ali nereguliran subjekt finančnega sektorja).
 010
 Koda
 Koda je identifikator vrstice in mora biti enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
 Koda se uporablja za identifikacijo posamezne nasprotne stranke. Vendar je namen tega stolpca povezati podatke o nasprotni stranki iz predloge C 27.00 z izpostavljenostmi, poročanimi v predlogah C 28.00 do C 31.00. Koda skupine povezanih strank se ne poroča, razen če nacionalni sistem poročanja zagotavlja enoznačno kodo za skupino povezanih strank. Kode se uporabljajo stalno in dosledno.
 Sestava kode je odvisna od nacionalnega sistema poročanja, razen če je v Uniji na voljo enotna kodifikacija.
 020
 Ime
 V primeru poročanja o skupini povezanih strank ime ustreza imenu skupine. V vseh drugih primerih ime ustreza posamezni nasprotni stranki.
 Pri skupini povezanih strank se poroča ime nadrejene družbe oziroma komercialno ime skupine, če skupina povezanih strank nima nadrejene družbe.
 030
 Koda LEI
 Koda identifikatorja pravnih subjektov nasprotne stranke.
 040
 Sedež nasprotne stranke
 Uporabi se koda ISO 3166-1-alfa-2 države registracije nasprotne stranke (vključno s psevdo kodami ISO za mednarodne organizacije, ki so na voljo v zadnji izdaji Eurostatovega ‚Vademekuma o plačilni bilanci‘).
 Pri skupinah povezanih strank se sedež ne poroča.
 050
 Sektor nasprotne stranke
 Vsaki nasprotni stranki se dodeli en sektor glede na razrede gospodarskega sektorja na podlagi FINREP:
 (i) centralne banke, (ii) država, (iii) kreditne institucije, (iv) druge finančne družbe, (v) nefinančne družbe in (vi) gospodinjstva.
 Pri skupinah povezanih strank se sektor ne poroča.
 060
 Oznaka NACE
 V gospodarskem sektorju se uporabljajo oznake NACE (Nomenclature statistique des activités économiques dans l'Union européenne = statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji).
 Ta stolpec se uporablja le za nasprotne stranke, ki so ‚druge finančne družbe‘ in ‚nefinančne družbe‘. Oznake NACE se uporabljajo za ‚nefinančne družbe‘ s podrobnostmi na eni ravni (npr. ‚F – gradbeništvo‘) in za ‚druge finančne družbe‘ s podrobnostmi na dveh ravneh, s čimer se zagotovijo ločeni podatki o zavarovalnih dejavnostih (npr. ‚K65 – zavarovalništvo, pozavarovalništvo in pokojninski skladi, razen dejavnosti obvezne socialne varnosti‘).
 Gospodarska sektorja ‚druge finančne družbe‘ in ‚nefinančne družbe‘ se razvrstita glede na razčlenitev nasprotnih strank na podlagi FINREP.
 Pri skupinah povezanih strank se oznaka NACE ne poroča.
 070
 Vrsta nasprotne stranke
 Člen 394(2) CRR.
 Za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja se vrsta nasprotne stranke opredeli s črko ‚I‘ za institucije ali črko ‚N‘ za neregulirane subjekte finančnega sektorja.
 6. C 28.00 – Izpostavljenosti v netrgovalni in trgovalni knjigi (predloga LE2)
 6.1 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpec
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Koda
 Pri skupini povezanih strank se, če je na voljo enoznačna koda na nacionalni ravni, poroča ta koda kot koda skupine povezanih strank. Ob odsotnosti enoznačne kode na nacionalni ravni je koda, ki se sporoči, koda nadrejene družbe iz predloge C 27.00.
 Če skupina povezanih strank nima nadrejene družbe, se poroča koda posameznega subjekta, ki je po mnenju zadevne institucije najpomembnejši v skupini povezanih strank. V vseh drugih primerih koda ustreza posamezni nasprotni stranki.
 Kode se uporabljajo stalno in dosledno.
 Sestava kode je odvisna od nacionalnega sistema poročanja, razen če je v EU na voljo enotna kodifikacija.
 020
 Skupina ali posameznik
 Institucija navede ‚1‘ za poročanje o izpostavljenostih do posameznih strank ali ‚2‘ za poročanje o izpostavljenostih do skupin povezanih strank.
 030
 Posli, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti
 Člen 390(7) CRR.
 V skladu z dodatnimi tehničnimi specifikacijami nacionalnih pristojnih organov, kadar ima institucija izpostavljenosti do navedene nasprotne stranke na podlagi posla, pri katerem obstajajo osnovne izpostavljenosti, se navede ustreznica izrazu ‚da‘, sicer se navede ustreznica izrazu ‚ne‘.
 040–180
 Originalne izpostavljenosti
 Členi 24, 389, 390 in 392 CRR.
 Institucija v tem sklopu stolpcev poroča originalne izpostavljenosti neposrednih izpostavljenosti, posrednih izpostavljenosti in dodatnih izpostavljenosti iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti.
 V skladu s členom 389 CRR se aktivne in zunajbilančne postavke uporabijo brez uteži tveganja ali stopenj tveganja. Zlasti se za zunajbilančne postavke ne uporabljajo kreditni konverzijski faktorji.
 Ti stolpci vsebujejo originalno izpostavljenost, tj. vrednost izpostavljenosti, pri kateri se ne upoštevajo prilagoditve vrednosti in rezervacije, ki se odbijejo v stolpcu 210.
 Opredelitev in izračun vrednosti izpostavljenosti sta opredeljena v členih 389 in 390 CRR. Vrednotenje aktivnih in zunajbilančnih postavk se izvaja v skladu z računovodskim okvirom, ki velja za zadevno institucijo, v skladu s členom 24 CRR.
 Izpostavljenosti, odbite od kapitala, ki niso izpostavljenosti v skladu s členom 390(6)(e), se vključijo v te stolpce. Te izpostavljenosti se odbijejo v stolpcu 200.
 Izpostavljenosti, navedene v točkah (a) do (d) člena 390(6) CRR, se ne vključijo v te stolpce.
 Originalne izpostavljenosti vključujejo katere koli aktivne in zunajbilančne postavke v skladu s členom 400 CRR. Izvzetja se za namene člena 395(1) CRR odbijejo v stolpcu 320.
 Vključijo se izpostavljenosti iz netrgovalne in trgovalne knjige.
 Za razčlenitev izpostavljenosti v finančnih instrumentih, kadar različne izpostavljenosti iz naslova pogodb o pobotu predstavljajo eno samo izpostavljenost, se ta dodeli finančnemu instrumentu glede na osnovno premoženje, vključeno v pogodbo o pobotu (glej tudi uvodni oddelek).
 040
 Skupna originalna izpostavljenost
 Institucija poroča vsoto neposrednih in posrednih izpostavljenosti ter dodatnih izpostavljenosti, ki izhajajo iz izpostavljenosti iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti.
 050
 Od tega: neplačana
 Člen 178 CRR.
 Institucija poroča del skupne originalne izpostavljenosti, ki ustreza neplačanim izpostavljenostim.
 060–110
 Neposredne izpostavljenosti
 Neposredne izpostavljenosti pomenijo izpostavljenosti na podlagi ‚neposrednega kreditojemalca‘.
 060
 Dolžniški instrumenti
 Uredba (ES) št. 25/2009 (‚ECB/2008/32‘), Priloga II, del 2, razpredelnica, kategoriji 2 in 3.
 Dolžniški instrumenti vključujejo dolžniške vrednostne papirje ter kredite in druga finančna sredstva.
 V ta stolpec so vključeni instrumenti, ki so opredeljeni kot ‚posojila s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom do vključno petih let/nad petimi leti‘ ali kot ‚vrednostni papirji razen delnic‘ v skladu z uredbo ECB/2008/32.
 Repo posli, posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga (posli financiranja vrednostnih papirjev) in posli kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja se vključijo v ta stolpec.
 070
 Lastniški instrumenti
 ECB/2008/32, Priloga II, del 2, razpredelnica, kategoriji 4 in 5.
 V ta stolpec se vključijo instrumenti, opredeljeni kot ‚delnice in drugi lastniški kapital‘ ali kot ‚delnice/enote SDT‘ v skladu z uredbo ECB/2008/32.
 080
 Izvedeni finančni instrumenti
 Člen 272(2) CRR in Priloga II k CRR.
 Instrumenti, ki se poročajo v tem stolpcu, vključujejo izvedene finančne instrumente iz Priloge II k CRR in posle z dolgim rokom poravnave, kot so opredeljeni v členu 272(2) CRR.
 Kreditni izvedeni finančni instrumenti, izpostavljeni kreditnemu tveganju nasprotne stranke, se vključijo v ta stolpec.
 090–110
 Zunajbilančne postavke
 Priloga I k CRR.
 V teh stolpcih se poroča nominalna vrednost brez upoštevanja posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja in konverzijskih faktorjev.
 090
 Prevzete obveznosti iz kreditov
 Točke 1(c) in (h), 2(b)(ii), 3(b)(i) in 4(a) Priloge I k CRR.
 Prevzete obveznosti iz kreditov so trdne zaveze zagotovitve kredita pod vnaprej določenimi pogoji, razen v primeru izvedenih finančnih instrumentov, ker se lahko ti poravnajo z denarjem ali z izročitvijo ali izdajo drugega finančnega instrumenta.
 100
 Finančna poroštva
 Točke 1(a), (b) in (f) Priloge I k CRR.
 Finančna poroštva so pogodbe, v skladu s katerimi mora izdajatelj opraviti določena plačila, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačila ob zapadlosti v skladu s prvotnimi ali spremenjenimi pogoji dolžniškega instrumenta. Kreditni izvedeni finančni instrumenti, ki niso vključeni v stolpec ‚izvedeni finančni instrumenti‘, se poročajo v tem stolpcu.
 110
 Druge obveznosti
 Druge obveznosti so postavke v Prilogi I k CRR, ki niso vključene v prejšnje kategorije. V tem stolpcu se poroča vrednost izpostavljenosti ene same pravne obveznosti iz naslova pogodbenega pobota med različnimi kategorijami produktov z nasprotno stranko institucije.
 120–180
 Posredne izpostavljenosti
 Člen 403 CRR.
 V skladu s členom 403 CRR lahko institucija uporabi metodo substitucije, kadar je izpostavljenost do stranke zavarovana z jamstvom tretje osebe ali s premoženjem, ki ga izda tretja oseba.
 Institucija v tem sklopu stolpcev poroča zneske neposrednih izpostavljenosti, ki so predodeljene dajalcu jamstva ali izdajatelju zavarovanja s premoženjem, če bi se temu pripisala utež tveganja, ki je enaka ali nižja od uteži tveganja, ki bi se uporabila za tretjo osebo v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3 CRR. Zavarovana referenčna originalna izpostavljenost (neposredna izpostavljenost) se odbije od izpostavljenosti do prvotnega kreditojemalca v stolpcih ‚ustreznih tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja‘. Posredna izpostavljenost poveča izpostavljenost do dajalca jamstva ali izdajatelja zavarovanja s premoženjem prek učinka zamenjave. To velja tudi za jamstva, dana v skupini povezanih strank.
 Institucija poroča prvotni znesek posrednih izpostavljenosti v stolpcu, ki ustreza vrsti neposredne izpostavljenosti, zavarovane z jamstvom ali premoženjem. Npr. kadar je neposredna izpostavljenost, zavarovana z jamstvom, dolžniški instrument, se znesek ‚posredne izpostavljenosti‘, dodeljene dajalcu jamstva, poroča v stolpcu ‚dolžniški instrumenti‘.
 Izpostavljenosti iz naslova kreditnih zapisov se prav tako poročajo v tem sklopu stolpcev v skladu s členom 399 CRR.
 120
 Dolžniški instrumenti
 Glej stolpec 060.
 130
 Lastniški instrumenti
 Glej stolpec 070.
 140
 Izvedeni finančni instrumenti
 Glej stolpec 080.
 150–170
 Zunajbilančne postavke
 V teh stolpcih se navede nominalna vrednost brez upoštevanja posebnih popravkov zaradi kreditnega tveganja in konverzijskih faktorjev.
 150
 Obveznosti iz kreditov
 Glej stolpec 090.
 160
 Finančna poroštva
 Glej stolpec 100.
 170
 Druge obveznosti
 Glej stolpec 110.
 180
 Dodatne izpostavljenosti iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti
 Člen 390(7) CRR.
 Dodatne izpostavljenosti iz naslova poslov, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti.
 190
 (–) Prilagoditve vrednosti in rezervacije
 Členi 34, 24, 110 in 111 CRR.
 Prilagoditev vrednosti in rezervacije, ki so vključene v ustrezen računovodski okvir (Direktiva 86/635/EGS ali Uredba (ES) št. 1606/2002) ter vplivajo na vrednotenje izpostavljenosti v skladu s členoma 24 in 110 CRR.
 V tem stolpcu se poročajo prilagoditve vrednosti in rezervacije za bruto izpostavljenost iz stolpca 040.
 200
 (–) Izpostavljenosti, odbite od kapitala
 Člen 390(6)(e) CRR.
 Poročajo se izpostavljenosti, odbite od kapitala, ki se vključijo v različne stolpce ‚skupne originalne izpostavljenosti‘.
 210–230
 Vrednost izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja
 Člen 394(1)(b) CRR.
 Institucije poročajo vrednost izpostavljenosti pred upoštevanjem učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, kadar je to primerno.
 210
 Skupaj
 V tem stolpcu se pri vrednosti izpostavljenosti poroča znesek, ki se uporabi pri določanju, ali je izpostavljenost velika izpostavljenost v skladu z opredelitvijo v členu 392 CRR.
 To vključuje originalno izpostavljenost po odbitku prilagoditev vrednosti in rezervacij ter znesek izpostavljenosti, odbitih od kapitala.
 220
 Od tega: netrgovalna knjiga
 Znesek netrgovalne knjige pri skupni izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja.
 230
 % sprejemljivega kapitala
 Člen 4(1)(71)(b) in člen 395 CRR.
 Znesek, ki se poroča, je odstotek vrednosti izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja, povezanega s sprejemljivim kapitalom institucije, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(71)(b) CRR.
 240–310
 (–) Ustrezne tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja
 Členi 399 in 401 do 403 CRR.
 Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja iz člena 4(1)(57) CRR.
 Za namene tega poročanja se tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, pripoznane v poglavjih 3 in 4 naslova II dela 3 CRR uporabijo v skladu s členi 401 do 403 CRR.
 Tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja imajo lahko tri različne učinke v ureditvi velikih izpostavljenosti: učinek zamenjave, stvarno kreditno zavarovanje razen učinka zamenjave in obravnava nepremičnin.
 240–290
 (–) Učinek zamenjave ustreznih tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja
 Člen 403 CRR.
 Znesek stvarnega in osebnega kreditnega zavarovanja, ki se poroča v teh stolpcih, ustreza izpostavljenostim, zavarovanim z jamstvom tretje osebe ali s premoženjem, ki ga izda tretja oseba, kadar se institucija odloči, da bo izpostavljenost obravnavala kot izpostavljenost, nastalo pri dajalcu jamstva ali izdajatelju zavarovanja s premoženjem.
 240
 (–) Dolžniški instrumenti
 Glej stolpec 060.
 250
 (–) Lastniški instrumenti
 Glej stolpec 070.
 260
 (–) Izvedeni finančni instrumenti
 Glej stolpec 080.
 270–290
 (–) Zunajbilančne postavke
 Pri vrednosti v teh stolpcih se ne uporabijo konverzijski faktorji.
 270
 (–) Obveznosti iz kreditov
 Glej stolpec 090.
 280
 (–) Finančna poroštva
 Glej stolpec 100.
 290
 (–) Druge obveznosti
 Glej stolpec 110.
 300
 (–) Stvarno kreditno zavarovanje razen učinka zamenjave
 Člen 401 CRR.
 Institucija poroča zneske stvarnega kreditnega zavarovanja iz člena 4(1)(58) CRR, ki se odbijejo od vrednosti izpostavljenosti v skladu s členom 401 CRR.
 310
 (–) Nepremičnine
 Člen 402 CRR.
 Institucija poroča zneske, odbite od vrednosti izpostavljenosti v skladu s členom 402 CRR.
 320
 (–) Izvzeti zneski
 Člen 400 CRR.
 Institucija poroča zneske, izvzete iz ureditve za velike izpostavljenosti.
 330–350
 Vrednost izpostavljenosti po uporabi izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja
 Člen 394(1)(d) CRR.
 Institucija poroča vrednost izpostavljenosti po upoštevanju učinka izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja, izračunano za namene člena 395(1) CRR.
 330
 Skupaj
 Ta stolpec zajema znesek, ki se upošteva zaradi skladnosti z omejitvijo največjih izpostavljenosti iz člena 395 CRR.
 340
 Od tega: netrgovalna knjiga
 Institucija poroča skupno izpostavljenost po uporabi izvzetij in po upoštevanju učinka zmanjševanja kreditnega tveganja, povezanega z netrgovalno knjigo.
 350
 % sprejemljivega kapitala
 Institucija poroča odstotek vrednosti izpostavljenosti po uporabi izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja, povezanega s sprejemljivim kapitalom institucije, kakor je opredeljen v členu 4(1)(71)(b) CRR.
 7. C 29.00 – Podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupine povezanih strank (predloga LE3)
 7.1 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpec
 Pravna podlaga in navodila
 010–360
 Institucija v predlogi LE3 poroča podatke o posameznih strankah, ki so del skupin povezanih strank, vključenih v vrstice predloge LE2.
 010
 Koda
 Stolpca 010 in 020 sta sestavljeni identifikator vrstice in morata biti skupaj enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
 Poroča se koda posamezne nasprotne stranke, ki pripada skupinam povezanih strank.
 020
 Koda skupine
 Stolpca 010 in 020 sta sestavljeni identifikator vrstice in morata biti skupaj enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
 Če je za skupino povezanih strank na voljo enoznačna koda na nacionalni ravni, se poroča ta koda. Ob odsotnosti enoznačne kode na nacionalni ravni je koda, ki se sporoči, koda, ki se uporablja za poročanje izpostavljenosti do skupine povezanih strank iz predloge C 28.00 (LE2).
 Če je stranka del več skupin povezanih strank, se poroča kot članica vseh skupin povezanih strank.
 030
 Posli, pri katerih obstajajo osnovne izpostavljenosti
 Glej stolpec 030 predloge LE2.
 040
 Vrsta povezave
 Vrsta povezave med posameznim subjektom in skupino povezanih strank se opredeli z navedbo naslednjega:
 ‚a‘ v smislu člena 4(1)(39)(a) CRR (nadzor) ali
 ‚b‘ v smislu člena 4(1)(39)(b) CRR (medsebojna povezanost).
 050–360
 Kadar se finančni instrumenti v predlogi LE2 zagotovijo celotni skupini povezanih strank, se posameznim nasprotnim strankam v predlogi LE3 dodelijo v skladu s poslovnimi merili institucije.
 Preostala navodila so enaka kot pri predlogi LE2.
 8. C 30.00 – Žepki zapadlosti deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja (predloga LE4)
 8.1 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpec
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Koda
 Koda je identifikator vrstice in mora biti enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
 Glej stolpec 010 predloge LE1.
 020–250
 Žepki z izpostavljenostmi glede na zapadlost
 Člen 394(2)(e) CRR.
 Institucija te podatke poroča za deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja.
 Žepki zapadlosti so opredeljeni v mesečnih intervalih za obdobje do enega leta, v kvartalnih intervalih za obdobje od enega do treh let in v daljših intervalih od treh let naprej.
 Vsaka vrednost izpostavljenosti pred uporabo izvzetij in zmanjševanja kreditnega tveganja (stolpec 210 predloge LE2) se poroča v celotnem neporavnanem znesku v zadevnem žepku zapadlosti njene pričakovane preostale zapadlosti. V primeru več ločenih razmerij, ki sestavljajo izpostavljenost do stranke, se mora vsak tak del izpostavljenosti poročati v celotnem neporavnanem znesku v zadevnem žepku zapadlosti pričakovane preostale zapadlosti. Instrumenti, pri katerih zapadlost ni določena, kot je lastniški kapital, se vključijo v stolpec ‚neopredeljena zapadlost‘.
 Pričakovana zapadlost izpostavljenosti se poroča tako za neposredne kot za posredne izpostavljenosti.
 Pri neposrednih izpostavljenostih se pri razvrstitvi pričakovanih zneskov lastniških instrumentov, dolžniških instrumentov in izvedenih finančnih instrumentov v različne žepke zapadlosti v tej predlogi uporabijo navodila v zvezi z dodatno metriko za likvidnost iz predloge za lestvico zapadlosti (glej posvetovalni dokument CP18, objavljen 23. maja 2013).
 V primeru zunajbilančnih postavk se pri razvrstitvi pričakovanih zneskov v žepke zapadlosti uporabi zapadlost osnovnega tveganja. Natančneje, pri terminskih dogovorih o obrestni meri depozita to pomeni strukturo zapadlosti depozita, pri finančnih poroštvih strukturo zapadlosti osnovnega finančnega sredstva, pri nečrpanih kreditnih obveznostih strukturo zapadlosti kredita in pri drugih obveznostih strukturo zapadlosti obveznosti.
 V primeru posrednih izpostavljenosti razvrstitev v žepke zapadlosti temelji na zapadlosti zajamčenih poslov, iz katerih izhaja neposredna zapadlost.
 9. C 31.00 – Žepki zapadlosti deset največjih izpostavljenosti do institucij in deset največjih izpostavljenosti do nereguliranih subjektov finančnega sektorja: podrobnosti o izpostavljenostih do posameznih strank znotraj skupin povezanih strank (predloga LE5)
 9.1 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpec
 Pravna podlaga in navodila
 010–260
 Institucije v predlogi LE5 poročajo podatke o posameznih nasprotnih strankah, ki so del skupin povezanih strank, vključenih v vrstice predloge LE4.
 010
 Koda
 Stolpca 010 in 020 sta sestavljeni identifikator vrstice in morata biti skupaj enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
 Glej stolpec 010 predloge LE3.
 020
 Koda skupine
 Stolpca 010 in 020 sta sestavljeni identifikator vrstice in morata biti skupaj enoznačna za vsako vrstico v tabeli.
 Glej stolpec 020 predloge LE3.
 030–260
 Žepki z izpostavljenostmi glede na zapadlost
 Glej stolpce 020–250 predloge LE4.“
 PRILOGA VII
 „PRILOGA XVII
 POROČANJE O OBREMENITVI SREDSTEV
 Kazalo
 SPLOŠNA NAVODILA
 273
 1.
 STRUKTURA IN DOGOVORI
 273
 1.1
 STRUKTURA
 273
 1.2
 RAČUNOVODSKI STANDARD
 274
 1.3
 DOGOVOR GLEDE OŠTEVILČENJA
 274
 1.4
 DOGOVOR GLEDE PREDZNAKA
 274
 1.5
 RAVEN UPORABE
 274
 1.6
 SORAZMERNOST
 274
 1.7
 OPREDELITEV OBREMENITVE
 275
 NAVODILA V ZVEZI S PREDLOGAMI
 275
 2.
 DEL A: PREGLED OBREMENITVE
 275
 2.1
 PREDLOGA: AE-ASS. SREDSTVA POROČEVALSKE INSTITUCIJE
 276
 2.1.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 276
 2.1.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE
 278
 2.1.3
 NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE
 279
 2.2
 PREDLOGA: AE-COL. ZAVAROVANJE S PREMOŽENJEM, KI GA PREJME POROČEVALSKA INSTITUCIJA
 281
 2.2.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 281
 2.2.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE
 281
 2.2.3
 NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE
 283
 2.3
 PREDLOGA AE-NPL. LASTNE KRITE OBVEZNICE IN IZDANI FINANČNI INSTRUMENTI, ZAVAROVANI Z ZASTAVO PREMOŽENJA, KI ŠE NISO BILI ZASTAVLJENI
 284
 2.3.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 284
 2.3.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE
 284
 2.3.3
 NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE
 285
 2.4
 PREDLOGA AE-SOU. VIRI OBREMENITVE
 285
 2.4.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 285
 2.4.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE
 285
 2.4.3
 NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE
 287
 3.
 DEL B: PODATKI O ZAPADLOSTI
 288
 3.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 288
 3.2
 PREDLOGA: AE-MAT. PODATKI O ZAPADLOSTI
 288
 3.2.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE
 288
 3.2.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE
 289
 4.
 DEL C: OBREMENITEV V IZREDNIH RAZMERAH
 290
 4.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 290
 4.1.1
 SCENARIJ A: 30-ODSTOTNO ZMANJŠANJE OBREMENJENIH SREDSTEV
 290
 4.1.2
 SCENARIJ B: 10-ODSTOTNO ZMANJŠANJE VREDNOSTI POMEMBNIH VALUT
 290
 4.2
 PREDLOGA: AE-CONT. OBREMENITEV V IZREDNIH RAZMERAH
 291
 4.2.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE
 291
 4.2.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE
 291
 5.
 DEL D: KRITE OBVEZNICE
 291
 5.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 291
 5.2
 PREDLOGA: AE-CB. IZDAJA KRITIH OBVEZNIC
 292
 5.2.1
 NAVODILA ZA OS Z
 292
 5.2.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE
 292
 5.2.3
 NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE
 292
 6.
 DEL E: NAPREDNI PODATKI
 295
 6.1
 SPLOŠNE OPOMBE
 295
 6.2
 PREDLOGA: AE-ADV1. NAPREDNA PREDLOGA ZA SREDSTVA POROČEVALSKE INSTITUCIJE
 295
 6.2.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE
 295
 6.2.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE
 297
 6.3
 PREDLOGA: AE-ADV2. NAPREDNA PREDLOGA ZA ZAVAROVANJE S PREMOŽENJEM, KI GA PREJME POROČEVALSKA INSTITUCIJA
 298
 6.3.1
 NAVODILA ZA POSAMEZNE VRSTICE
 298
 6.3.2
 NAVODILA ZA POSAMEZNE STOLPCE
 299
 SPLOŠNA NAVODILA
 1. STRUKTURA IN DOGOVORI
 1.1 Struktura
 1.
 Okvir zajema pet sklopov predlog, ki skupaj vsebujejo devet predlog, in ima naslednjo strukturo:
 (a)
 Del A: pregled obremenitve:
 —
 predloga AE-ASS. Sredstva institucije poročevalke
 —
 predloga AE-COL. Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka
 —
 AE-NPL. Lastne krite obveznice in izdani finančni instrumenti, zavarovani z zastavo premoženja, ki še niso zastavljeni
 —
 AE-SOU. Viri obremenitve
 (b)
 Del B: podatki o zapadlosti:
 —
 predloga AE-MAT. Podatki o zapadlosti
 (c)
 Del C: obremenitev v izrednih razmerah
 —
 predloga AE-CONT. Obremenitev v izrednih razmerah
 (d)
 Del D: krite obveznice
 —
 predloga AE-CB. Izdaja kritih obveznic
 (e)
 Part E: napredni podatki:
 —
 predloga AE-ADV-1. Napredna predloga za sredstva institucije poročevalke
 —
 predloga AE-ADV-2. Napredna predloga za zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka
 2.
 Za vsako predlogo so na voljo pravna podlaga in dodatne podrobne informacije v zvezi s splošnejšimi vidiki poročanja.
 1.2 Računovodski standard
 3.
 Institucije sporočijo knjigovodske vrednosti na podlagi računovodskega okvira, ki ga uporabljajo za sporočanje finančnih informacij v skladu s členi 9 do 11. Institucije, ki jim ni treba sporočati finančnih informacij, uporabijo svoj računovodski okvir.
 4.
 Za namene te priloge kratici ‚MRS‘ in ‚MSRP‘ pomenita mednarodne računovodske standarde, kot so opredeljeni v členu 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002. Institucije, ki poročajo v skladu s standardi MSRP, morajo navesti sklicevanja na ustrezne standarde MSRP.
 1.3 Dogovor glede številčenja
 5.
 Pri sklicevanju na stolpce, vrstice in polja predloge se v teh navodilih uporablja naslednji splošni zapis: {predloga; vrstica; stolpec}. Če validacija velja za celotno vrstico ali stolpec, se to označi z zvezdico. Na primer {AE-ASS; *; 2} se nanaša na podatkovno točko katere koli vrstice stolpca 2 predloge AE-ASS.
 6.
 V primeru validacij znotraj predloge se za podatkovne točke zadevne predloge uporablja naslednji zapis: {vrstica; stolpec}.
 1.4 Dogovor glede predznaka
 7.
 Pri predlogah iz Priloge XVI se upošteva dogovor glede predznaka, ki je opisan v odstavkih 9 in 10 dela I Priloge V.
 1.5 Raven uporabe
 8.
 Raven poročanja o obremenitvi sredstev ustreza ravni poročanja o kapitalskih zahtevah v skladu s prvim pododstavkom člena 99(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 (CRR). Zato institucijam, za katere ne veljajo bonitetne zahteve v skladu s členom 7 CRR, ni treba sporočati informacij o obremenitvi sredstev.
 1.6 Sorazmernost
 9.
 Za namene člena 16a(2)(b) so ravni obremenitve sredstev izračunajo takole:
 —
 knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev in zavarovanja s premoženjem = {AE-ASS; 010; 010} + {AE-COL; 130; 010},
 —
 vsa sredstva in zavarovanje s premoženjem = {AE-ASS; 010; 010} + {AE-ASS; 010; 060} + {AE-COL; 130; 010} + {AE-COL; 130; 040},
 —
 količnik obremenitve sredstev = (knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev in zavarovanja s premoženjem)/(vsa sredstva in zavarovanje s premoženjem).
 10.
 Za namene člena 16a(2)(a) se vsota vseh sredstev izračuna na naslednji način:
 —
 vsa sredstva = {AE-ASS; 010; 010} + {AE-ASS; 010; 060}
 1.7 Opredelitev obremenitve
 11.
 Za namene te priloge in Priloge XVI se sredstvo šteje za obremenjeno, če je bilo zastavljeno ali če je predmet kakršne koli ureditve za zavarovanje, zavarovanje s premoženjem ali kreditno izboljšavo katerega koli posla, iz katerega ga ni mogoče prosto umakniti.
 Pomembno je opozoriti, da je treba za obremenjena sredstva šteti zastavljena sredstva, za katera veljajo kakršne koli omejitve umika, kot so sredstva, pri katerih je za umik ali zamenjavo z drugim sredstvom potrebno predhodno soglasje. Opredelitev ne temelji na izrecni pravni opredelitvi, kot je prenos lastninske pravice, ampak na ekonomskih načelih, saj se lahko pravni okviri za to področje razlikujejo v posameznih državah. Kljub temu je opredelitev tesno povezana s pogodbenimi pogoji. Po mnenju EBA opredelitev ustrezno pokriva naslednje vrste pogodb (seznam je nepopoln):
 —
 zavarovani posli financiranja, vključno z repo pogodbami in posli, posojanjem vrednostnih papirjev in drugimi oblikami zavarovanih posojilnih poslov;
 —
 različni dogovori o zavarovanju s premoženjem, na primer zavarovanje s premoženjem, vplačano za tržno vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti;
 —
 finančna jamstva, ki so zavarovana s premoženjem. Omeniti je treba, da je v primeru, ko za neuporabljen del jamstva ni ovir za umik zavarovanja s premoženjem, kot je predhodno soglasje, potrebno dodeliti le uporabljen znesek (sorazmerna dodelitev);
 —
 zavarovanje s premoženjem, vplačano pri klirinških sistemih, centralnih nasprotnih strankah in drugih institucijah za infrastrukture kot pogoj za dostop do storitve. To vključuje jamstvene sklade in začetna kritja;
 —
 instrumenti centralnih bank. Predhodno vložena sredstva se ne smejo šteti za obremenjena, razen kadar centralna banka ne dovoli umika katerih koli vplačanih sredstev brez predhodnega soglasja. Kar zadeva neuporabljena finančna jamstva, je treba neuporabljeni del, tj. nad minimalnim zneskom, ki ga zahteva centralna banka, porazdeliti sorazmerno med sredstva, vplačana pri centralni banki;
 —
 sredstva, namenjena kritju, v strukturi listinjenja, kadar se finančna sredstva niso odpravila iz finančnih sredstev institucije. Sredstva, ki so namenjena kritju, v celoti zadržanih vrednostnih papirjev, se ne štejejo za obremenjena, razen če niso ti vrednostni papirji kakor koli zastavljeni ali dani v zavarovanje poslov;
 —
 sredstva v kritnem premoženju, uporabljenem za izdajo kritih obveznic. Sredstva, ki so namenjena kritju obveznice, se štejejo za obremenjena, razen kadar ima institucija ustrezne krite obveznice (‚lastne izdane obveznice‘);
 —
 na splošno velja, da se sredstva, namenjena za aranžmaje, ki se ne porabijo in jih je mogoče prosto umakniti, ne štejejo za obremenjena.
 NAVODILA V ZVEZI S PREDLOGAMI
 2. DEL A: PREGLED OBREMENITVE
 12.
 Predloge za pregled obremenitve razlikujejo med sredstvi, ki se uporabljajo za podporo financiranja ali za zavarovanje na datum bilance stanja (obremenitev v določenem trenutku), in sredstvi, ki so na voljo za potencialne potrebe po financiranju.
 13.
 V predlogi za pregled so zneski obremenjenih in neobremenjenih sredstev institucije poročevalke prikazani v tabelarični obliki, razčlenjeni po produktih. Enaka razčlenitev se uporablja tudi za prejeto zavarovanje s premoženjem in izdane lastne dolžniške vrednostne papirje, razen za krite obveznice in listinjenja.
 2.1 Predloga: AE-ASS. Sredstva institucije poročevalke
 2.1.1 Splošne opombe
 14.
 Ta odstavek vsebuje navodila, ki se uporabljajo za glavne vrste poslov, pomembnih za izpolnjevanje predlog AE:
 Vsi posli, ki povečajo raven obremenitve institucije, se v predlogah AE poročajo neodvisno z dveh vidikov. Za takšne posle se poroča vir obremenitve in obremenjena sredstva ali zavarovanja.
 V naslednjih primerih je opisano, kako v tem delu poročati posamezno vrsto posla, pri čemer ta pravila veljajo tudi za druge predloge AE.
 (a) Zavarovana vloga
 O zavarovani vlogi se poroča na naslednji način:
 (i)
 Knjigovodska vrednost vloge se vpiše kot vir obremenitve v {AE-SOU; r070; c010}.
 (ii)
 Če je zavarovanje s premoženjem sredstvo institucije poročevalke, se njegova knjigovodska vrednost vpiše v {AE-ASS; *; c010} in {AE-SOU; r070; c030}, njegova poštena vrednost pa v {AE-ASS; *; c040}.
 (iii)
 Če institucija poročevalka prejme zavarovanje s premoženjem, se njegova poštena vrednost vpiše v {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r070; c030} in {AE-SOU; r070; c040}.
 (b) Repo posli/povratni repo posli
 O pogodbi o začasni prodaji (v nadaljevanju: repo posel) se poroča na naslednji način:
 (i)
 knjigovodska vrednost repo posla se vpiše kot vir obremenitve v {AE-SOU; r050; c010};
 (ii)
 zavarovanje s premoženjem za repo posel je treba prikazati:
 (iii)
 če je zavarovanje s premoženjem sredstvo institucije poročevalke, se njegova knjigovodska vrednost vpiše v {AE-ASS; *; c010} in {AE-SOU; r050; c030}, njegova poštena vrednost pa v {AE-ASS; *; c040};
 (iv)
 če institucija poročevalka prejme zavarovanje s premoženjem prek predhodne pogodbe o začasnem odkupu (povratni repo posel), se njegova poštena vrednost vpiše v {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r050; c030} in {AE-SOU; r050; c040}.
 (c) Financiranje s strani centralnih bank
 Ker je zavarovano financiranje s strani centralne banke le poseben primer zavarovane vloge ali repo posla, v katerem je nasprotna stranka centralna banka, se uporabljajo pravila iz točk i in ii zgoraj.
 Za posle, pri katerih ni mogoče opredeliti posameznega zavarovanja s premoženjem za posamezen posel, ker so zavarovanja s premoženjem združena v skupino, je treba zavarovanja s premoženjem razčleniti sorazmerno na podlagi sestave skupine zavarovanja s premoženjem.
 Sredstva, ki so bila predhodno vložena pri centralnih bankah, niso obremenjena sredstva, razen kadar centralna banka ne dovoli umika vloženih sredstev brez predhodnega soglasja. Kar zadeva neuporabljena finančna jamstva, se neuporabljeni del, tj. znesek nad minimalno ravnjo, ki jo zahteva centralna banka, sorazmerno porazdeli med sredstva, vložena pri centralni banki.
 (d) Posojanje vrednostnih papirjev
 Za posojanje vrednostnih papirjev z zavarovanjem z denarnimi sredstvi se uporabljajo pravila za repo posle/povratne repo posle.
 O posojanju vrednostnih papirjev brez zavarovanja z denarnimi sredstvi se poroča na naslednji način:
 (i)
 poštena vrednost izposojenih vrednostnih papirjev se vpiše kot vir obremenitve v {AE-SOU; r150; c010}. Če posojevalec v zameno za posojene vrednostne papirje ne prejme vrednostnih papirjev, ampak nadomestilo, se v {AE-SOU; r150; c010} vpiše vrednost nič;
 (ii)
 če so vrednostni papirji, posojeni kot zavarovanje s premoženjem, sredstvo institucije poročevalke, se njihova knjigovodska vrednost vpiše v {AE-ASS; *; c010} in {AE-SOU; r150; c030}, njihova poštena vrednost pa v {AE-ASS; *; c040};
 (iii)
 če institucija poročevalka prejme vrednostne papirje, posojene kot zavarovanje s premoženjem, se njihova poštena vrednost vpiše v {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r150; c030} in {AE-SOU; r150; c040}.
 (e) Izvedeni finančni instrumenti (obveznosti)
 Zavarovani izvedeni finančni instrumenti z negativno pošteno vrednostjo se poročajo na naslednji način:
 (i)
 knjigovodska vrednost izvedenega finančnega instrumenta se vpiše kot vir obremenitve v {AE-SOU; r020; c010};
 (ii)
 zavarovanje s premoženjem (začetna kritja, potrebna za odprtje pozicije, in morebitno zavarovanje s premoženjem, vloženo za tržno vrednost poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti) se poroča na naslednji način:
 (i)
 če gre za sredstvo institucije poročevalke, se njegova knjigovodska vrednost vpiše v {AE-ASS; *; c010} in {AE-SOU; r020; c030}, njegova poštena vrednost pa se vpiše v {AE-ASS; *; c040};
 (ii)
 če gre za prejeto zavarovanje, se njegova poštena vrednost vpiše v {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r020; c030} in {AE-SOU; r020; c040}.
 (f) Krite obveznice
 Krite obveznice so za namene celotnega poročanja o obremenitvi sredstev instrumenti iz prvega pododstavka člena 52(4) Direktive 2009/65/ES, ne glede na to, ali imajo ti instrumenti pravno obliko vrednostnega papirja ali ne.
 Za krite obveznice, pri katerih se ne zadrži del vrednostnih papirjev, ki jih izda institucija poročevalka, se ne uporabljajo nobena posebna pravila.
 V primeru zadržanja dela izdanih vrednostnih papirjev in v izogib dvojnemu štetju je obravnava naslednja:
 (i)
 če lastne krite obveznice niso zastavljene, se znesek kritnega premoženja, s katerim se krijejo ti zadržani in še nezastavljeni vrednostni papirji, vpiše v predloge AE-ASS kot neobremenjeno sredstvo. Dodatne informacije o zadržanih in še nezastavljenih kritih obveznicah (sredstva, ki so namenjena kritju obveznic, poštena vrednost in primernost sredstev, ki se lahko obremenijo, ter nominalna vrednost sredstev, ki se ne smejo obremeniti) se vpišejo v predlogo AE-NPL;
 (ii)
 če so lastne krite obveznice zastavljene, se znesek kritnega premoženja, s katerim se krijejo ti zadržani in zastavljeni vrednostni papirji, vpiše v predlogo AE-ASS kot obremenjeno sredstvo.
 V naslednji razpredelnici je določeno, kako je treba poročati o izdaji kritih obveznic v vrednosti 100 EUR, od katerih se jih 15 % zadrži in ne zastavi, 10 % pa se jih zadrži in zastavi v zavarovanje v repo poslu s centralno banko v vrednosti 11 EUR, pri čemer kritno premoženje zajema nezavarovane kredite, knjigovodska vrednost kreditov pa je 150 EUR.
 VIRI OBREMENITVE
 Vrsta
 Znesek
 Polja
 Obremenjeni krediti
 Polja
 Krite obveznice
 75 % (100) = 75
 {AE-Viri; r110, c010}
 75 % (150) = 112,5
 {AE-Sredstva; r100, c10}
 {AE-Viri; r110, c030}
 Financiranje s strani centralnih bank
 11
 {AE-Viri; r060, c010}
 10 % (150) = 15
 {AE-Sredstva; r100, c10}
 {AE-Viri; r060, c030}
 NEOBREMENJENO
 Vrsta
 Znesek
 Polja
 Neobremenjeni krediti
 Polja
 Zadržane lastne krite obveznice
 15 % 100 = 15
 {AE-Nezastavljeno; r010, c040}
 15 % (150) = 22,5
 {AE-Sredstva; r100, c60}
 {AE-Nezastavljeno; r020, c010}
 (g) Listinjenje
 Listinjenje pomeni dolžniške vrednostne papirje institucije poročevalke, ki izvirajo iz listninjenja, kot je opredeljeno v členu 4(61) CRR.
 Za listinjenja, ki ostanejo v bilanci stanja (za katera pripoznanje ni odpravljeno), se uporabljajo pravila za krite obveznice.
 Listinjenja, za katera je odpravljeno pripoznanje, niso obremenjena, kadar ima institucija nekatere vrednostne papirje. Ti vrednostni papirji bodo prikazani v trgovalni knjigi ali v bančni knjigi institucij poročevalk kot vsi drugi vrednostni papirji, ki jih izda tretja oseba.
 2.1.2 Navodila za posamezne vrstice
 Vrstice
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Sredstva institucije poročevalke
 MRS 1, 9.(a), Smernice za izvajanje (IG)6
 Vsa sredstva institucije poročevalke, vpisana v njeno bilanco stanja.
 020
 Krediti na odpoklic
 MRS 1, 54.(i)
 Vključujejo zneske, ki se prejmejo na odpoklic, v centralnih bankah in drugih institucijah. Denar v blagajni, tj. imetje domačih in tujih bankovcev in kovancev v obtoku, ki se splošno uporabljajo za izvajanje plačil, je vključen v vrstico druga sredstva.
 030
 Lastniški instrumenti
 Lastniški instrumenti v lasti institucije poročevalke, kot so opredeljeni v 1. členu MRS 32.
 040
 Dolžniški vrednostni papirji
 Priloga V, del 1, odstavek 26
 Dolžniški instrumenti institucije poročevalke, ki so izdani kot vrednostni papirji in niso krediti v skladu z uredbo ECB o bilančnih postavkah.
 050
 Od tega: krite obveznice
 Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki so obveznice iz prvega pododstavka člena 52(4) Direktive 2009/65/ES.
 060
 Od tega: listinjenja
 Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki so listinjenja, kot so opredeljena v členu 4(61) CRR.
 070
 Od tega: izdanih s strani centralne ravni države
 Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki jih izda sektor država.
 080
 Od tega: izdanih s strani finančnih družb
 Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki jih izdajo finančne družbe, kot so opredeljene v odstavku 35(c) in (d) Priloge V.
 090
 Od tega: ki jih izdajo nefinančne družbe
 Dolžniški vrednostni papirji institucije poročevalke, ki jih izdajo nefinančne družbe, kot so opredeljene v odstavku 35(e) dela I Priloge V.
 100
 Krediti in druga finančna sredstva, razen kreditov na odpoklic.
 Krediti in druga finančna sredstva, tj. dolžniški instrumenti institucij poročevalk, ki niso vrednostni papirji, razen zneskov, ki se prejmejo na odpoklic.
 110
 Od tega: hipotekarni krediti
 Krediti in druga finančna sredstva, razen kreditov na odpoklic, ki so hipotekarni krediti v skladu s odstavkom 41(h) dela 2 Priloge V.
 120
 Druga sredstva
 Druga sredstva institucije poročevalke, ki so pripoznana v bilanci stanja, razen sredstev, navedenih v zgornjih vrsticah, ki niso lastni dolžniški vrednostni papirji in lastni lastniški instrumenti, ki jih institucija, ki ne uporablja MSRP, morda ni odpravila iz bilance stanja. V tem primeru se lastni dolžniški instrumenti vključijo v vrstico 240 predloge AE-COL, lastni lastniški instrumenti pa se izključijo iz poročanja o obremenitvi sredstev.
 2.1.3 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpci
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev
 Knjigovodska vrednost sredstev institucije poročevalke, ki so obremenjena v skladu z definicijo obremenitve sredstev. Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani sredstev v bilanci stanja.
 020
 Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine
 Knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev institucije poročevalke, ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.
 030
 Od tega: ki so primerna za centralne banke
 Knjigovodska vrednost obremenjenih sredstev institucije poročevalke, ki so primerna za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti postavke v poslih s centralno banko, na primer jurisdikcije, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba poročati zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.
 040
 Poštena vrednost obremenjenih sredstev
 MSRP 13 in člen 8 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1), za institucije, ki ne uporabljajo MSRP.
 Poštena vrednost dolžniških vrednostnih papirjev institucije poročevalke, ki so obremenjeni v skladu z definicijo obremenitve sredstev. Poštena vrednost finančnega instrumenta je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti v rednem poslu med udeleženci na trgu na datum merjenja. (Glej MSRP 13 – Merjenje poštene vrednosti.)
 050
 Od tega: ki so primerna za centralne banke
 Poštena vrednost obremenjenih dolžniških vrednostnih papirjev institucije poročevalke, ki so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti postavke v poslih s centralno banko, na primer jurisdikcije, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba poročati zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.
 060
 Knjigovodska vrednost neobremenjenih sredstev
 Knjigovodska vrednost sredstev institucije poročevalke, ki so neobremenjena glede na opredelitev obremenitve sredstev. Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani sredstev v bilanci stanja.
 070
 Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine
 Knjigovodska vrednost neobremenjenih sredstev institucije poročevalke, ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.
 080
 Od tega: ki so primerna za centralne banke
 Knjigovodska vrednost neobremenjenih sredstev institucije poročevalke, ki so primerna za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti postavke v poslih s centralno banko, na primer jurisdikcije, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba poročati zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.
 090
 Poštena vrednost neobremenjenih sredstev
 MSRP 13 in člen 8 Direktive 2013/34/EU za institucije, ki ne uporabljajo MSRP.
 Poštena vrednost dolžniških vrednostnih papirjev institucije poročevalke, ki so neobremenjeni glede na opredelitev obremenitve sredstev. Poštena vrednost finančnega instrumenta je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti v rednem poslu med udeleženci na trgu na datum merjenja. (Glej MSRP 13 – Merjenje poštene vrednosti.)
 100
 Od tega: ki so primerna za centralne banke
 Poštena vrednost neobremenjenih dolžniških vrednostnih papirjev institucije poročevalke, ki so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti postavke v poslih s centralno banko, na primer jurisdikcije, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba poročati zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.
 2.2 Predloga: AE-COL. Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka
 2.2.1 Splošne opombe
 15.
 Za zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka, in izdane lastne dolžniške vrednostne papirje, razen lastnih kritih obveznic ali finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja, je kategorija ‚neobremenjenih sredstev‘ razdeljena na ‚sredstva, ki se lahko obremenijo‘ ali bi lahko bila primerna za obremenitev, in ‚sredstva, ki jih ni mogoče obremeniti‘.
 16.
 ‚Sredstva, ki jih ni mogoče obremeniti‘, vključujejo sredstva, ki so prejeta kot zavarovanje s premoženjem, pri čemer institucija poročevalka zavarovanja s premoženjem ne sme prodati ali ponovno zastaviti, razen v primeru neplačila s strani imetnika zavarovanja s premoženjem. Izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, razen lastnih kritih obveznic ali listinjenj, niso na razpolago za obremenitev, kadar je prodaja ali ponovno zastavljanje vrednostnih papirjev v posesti ob izdaji (teh vrednostnih papirjev) kakor koli pogodbeno omejeno.
 17.
 Za namen poročanja o obremenitvi sredstev se izposojeni vrednostni papirji, v zameno za nadomestilo brez zavarovanja z denarnimi sredstvi ali zavarovanja z nedenarnimi sredstvi poročajo kot prejeto zavarovanje.
 2.2.2 Navodila za posamezne vrstice
 Vrstice
 Pravna podlaga in navodila
 130
 Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka
 Vse kategorije zavarovanja s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka.
 140
 Krediti na odpoklic
 Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v kreditih na odpoklic. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 020 predloge AE-ASS.)
 150
 Lastniški instrumenti
 Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v lastniških instrumentih. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 030 predloge AE-ASS.)
 160
 Dolžniški vrednostni papirji
 Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v dolžniških vrednostnih papirjih. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 040 predloge AE-ASS.)
 170
 Od tega: krite obveznice
 Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v kritih obveznicah. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 050 predloge AE-ASS.)
 180
 Od tega: listinjenja
 Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v listinjenjih. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 060 predloge AE-ASS.)
 190
 Od tega: ki jih izda sektor država
 Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v dolžniških vrednostnih papirjih, ki jih izda sektor država. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 070 predloge AE-ASS.)
 200
 Od tega: ki jih izdajo finančne družbe
 Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v dolžniških vrednostnih papirjih, ki jih izdajo finančne družbe. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 080 predloge AE-ASS.)
 210
 Od tega: ki jih izdajo nefinančne družbe
 Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v dolžniških vrednostnih papirjih, ki jih izdajo nefinančne družbe. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 090 predloge AE-ASS.)
 220
 Krediti in druga finančna sredstva, razen kreditov na odpoklic.
 Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v kreditih in drugih finančnih sredstvih, razen kreditov na odpoklic. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 100 predloge AE-ASS.)
 230
 Drugo prejeto zavarovanje s premoženjem
 Prejeta zavarovanja institucije poročevalke v drugih sredstvih. (Glej pravno podlago in navodila v zvezi z vrstico 120 predloge AE-ASS.)
 240
 Izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, razen kritih obveznic ali finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja
 Izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, ki jih zadrži institucija poročevalka in niso izdane lastne krite obveznice ali izdana lastna listinjenja. Ker zadržani ali začasno odkupljeni izdani lastni dolžniški vrednostni papirji v skladu z 42. členom MRS 39 zmanjšujejo povezane finančne obveznosti, ti vrednostni papirji niso vključeni v kategorijo sredstev institucije poročevalke (vrstica 010 predloge AE-ASS). Lastni dolžniški vrednostni papirji, ki jih institucija, ki ne uporablja MSRP, ni odpravila iz bilance stanja, so vključeni v to vrstico.
 O izdanih lastnih kritih obveznicah ali izdanih lastnih listinjenjih se ne poroča v tej kategoriji, saj se za te primere v izogib dvojnemu upoštevanju uporabljajo druga pravila:
 (a)
 Če so lastni dolžniški vrednostni papirji zastavljeni, se znesek kritnega premoženja/sredstev, s katerim se krijejo ti zadržani in zastavljeni vrednostni papirji, vpiše v predlogo AE-ASS kot obremenjeno sredstvo.
 (b)
 Če lastni dolžniški vrednostni papirji še niso zastavljeni, se znesek kritnega premoženja/sredstev, s katerim se krijejo ti zadržani in še nezastavljeni vrednostni papirji, vpiše v predloge AE-ASS kot neobremenjeno sredstvo. Dodatne informacije o tej drugi vrsti še nezastavljenih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev (sredstva, ki so namenjena kritju, poštena vrednost in primernost razpoložljivih sredstev za obremenitev, ter nominalna vrednost sredstev, ki se ne smejo obremeniti) se vpišejo v predlogo AE-NPL.
 250
 VSA SREDSTVA, PREJETO ZAVAROVANJE S PREMOŽENJEM IN IZDANI LASTNI DOLŽNIŠKI VREDNOSTNI PAPIRJI
 Vsa sredstva institucije poročevalke, pripoznana v bilanci stanja, vse kategorije prejetih zavarovanj s premoženjem institucije poročevalke ter izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, ki jih je zadržala institucija poročevalka, razen izdanih lastnih kritih obveznic ali izdanih lastnih listinjenj.
 2.2.3 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpci
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Poštena vrednost prejetega obremenjenega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev
 Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih ima/jih zadrži institucija poročevalka ter so obremenjeni glede na opredelitev obremenitve sredstev.
 Poštena vrednost finančnega instrumenta je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti v rednem poslu med udeleženci na trgu na datum merjenja. (Glej MSRP 13 – Merjenje poštene vrednosti.)
 020
 Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine
 Poštena vrednost prejetega obremenjenega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih ima/jih zadrži institucija poročevalka ter jih izda kateri koli drug subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.
 030
 Od tega: ki so primerni za centralne banke
 Poštena vrednost prejetega obremenjenega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih ima/jih zadrži institucija poročevalka in so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.
 040
 Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se lahko obremenijo
 Poštena vrednost zavarovanja s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka in ni obremenjeno, vendar se ga lahko obremeni, ker ima institucija poročevalka dovoljenje, da ga proda ali ponovno zastavi, če imetnik zavarovanja s premoženjem poravna svojo obveznost. Vključuje tudi pošteno vrednost izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen lastnih kritih obveznic ali listinjenj, ki niso obremenjena, vendar se lahko obremenijo.
 050
 Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine
 Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen lastnih kritih obveznic ali vrednostnih papirjev s premoženjskim kritjem, ki se lahko obremenijo in jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.
 060
 Od tega: ki so primerni za centralne banke
 Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen lastnih kritih obveznic ali listinjenj, ki se lahko obremenijo in so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.
 070
 Nominalna vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem ali izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se ne smejo obremeniti
 Nominalna vrednost zavarovanja s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter je neobremenjeno in se ne sme obremeniti. Vključuje tudi nominalno vrednost izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen lastnih kritih obveznic ali listinjenj, ki jih zadrži institucija poročevalka ter niso obremenjena in se ne smejo obremeniti.
 2.3 Predloga AE-NPL. Lastne krite obveznice in s premoženjem kriti izdani vrednostni papirji, ki še niso bili zastavljeni
 2.3.1 Splošne opombe
 18.
 Da se prepreči dvojno štetje, za lastne krite obveznice in listinjenja, ki jih izda in zadrži institucija poročevalka, velja naslednje pravilo:
 (a)
 Če so navedeni vrednostni papirji zastavljeni, se vrednost kritnega premoženja/sredstev, s katerimi so ti kriti, vpiše v predlogo AE-ASS kot obremenjeno sredstvo. V primeru zastave lastnih kritih obveznic in listinjenj je vir financiranja nov posel, v katerem so listinjenja zastavljena (financiranje s strani centralne banke ali druga vrsta zavarovanega financiranja), in ne prvotna izdaja kritih obveznic ali listinjenj.
 (b)
 Če navedeni vrednostni papirji še niso zastavljeni, se vrednost kritnega premoženja/sredstev, s katerimi so ti vrednostni papirji kriti, vpiše v predlogo AE-ASS kot neobremenjeno sredstvo.
 2.3.2 Navodila za posamezne vrstice
 Vrstice
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Lastne krite obveznice in izdani finančni instrumenti, zavarovani z zastavo premoženja, ki še niso bili zastavljeni
 Izdane lastne krite obveznice in listinjenja, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjeni.
 020
 Zadržane izdane krite obveznice
 Izdane lastne krite obveznice, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjene.
 030
 Zadržana izdana listinjenja
 Izdana lastna listinjenja, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjena.
 040
 Nadrejene
 Nadrejene tranše izdanih lastnih listinjenj, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjene. Glej člen 4(67) CRR.
 050
 Vmesne
 Vmesne tranše izdanih lastnih listinjenj, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjene. Vse tranše, ki niso nadrejene tranše, tj. zadnje, ki krijejo izgube, ali tranše prve izgube, se štejejo za vmesne tranše. Glej člen 4(67) CRR.
 060
 Prva izguba
 Tranše prve izgube izdanih lastnih listinjenj, ki jih institucija poročevalka zadrži in niso obremenjene. Glej člen 4(67) CRR.
 2.3.3 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpci
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Knjigovodska vrednost osnovne skupine sredstev
 Knjigovodska vrednost kritnega premoženja/sredstev, ki krijejo lastne krite obveznice in lastna listinjenja, ki so zadržani in še niso zastavljeni.
 020
 Poštena vrednost izdanih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se lahko obremenijo
 Poštena vrednost lastnih kritih obveznic in lastnih listinjenj, ki so zadržani in so neobremenjeni, vendar se lahko obremenijo.
 030
 Od tega: ki so primerni za centralne banke
 Poštena vrednost zadržanih lastnih kritih obveznic in lastnih listinjenj, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:
 (i)
 niso obremenjeni;
 (ii)
 se lahko obremenijo;
 (iii)
 so primerni za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka.
 Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.
 040
 Nominalna vrednost izdanih lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se ne smejo obremeniti
 Nominalna vrednost lastnih kritih obveznic in lastnih listinjenj, ki so zadržani ter niso obremenjeni in se tudi ne smejo obremeniti.
 2.4 Predloga AE-SOU. Viri obremenitve
 2.4.1 Splošne opombe
 19.
 V tej predlogi so navedene informacije o pomembnosti različnih virov obremenitve za institucijo poročevalko, vključno z viri obremenitve, ki niso povezani s financiranjem, kot so prevzete obveznosti iz kreditov ali prejeta finančna jamstva in posojanja vrednostnih papirjev z nedenarnim zavarovanjem.
 20.
 Skupna vrednost sredstev in prejetega zavarovanja s premoženjem v predlogah AE-ASS in AE-COL je v skladu z naslednjim validacijskim pravilom: {AE-SOU; r170; c030} = {AE-ASS; r010; c010} + {AE-COL; r130; c010} + {AE-COL; r240; c010}.
 2.4.2 Navodila za posamezne vrstice
 Vrstice
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Knjigovodska vrednost izbranih finančnih obveznosti
 Knjigovodska vrednost izbranih zavarovanih finančnih obveznosti institucije poročevalke, če te obveznosti povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 020
 Izvedeni finančni instrumenti
 Knjigovodska vrednost zavarovanih izvedenih finančnih instrumentov institucije poročevalke, ki so finančne obveznosti, tj. z negativno pošteno vrednostjo, če ti izvedeni finančni instrumenti povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 030
 Od tega: izvedeni finančni instrumenti prostega trga
 Knjigovodska vrednost zavarovanih izvedenih finančnih instrumentov institucije poročevalke, ki so finančne obveznosti, s katerimi se trguje na prostem trgu, če ti izvedeni finančni instrumenti povzročajo obremenitev sredstev.
 040
 Vloge
 Knjigovodska vrednost zavarovanih vlog institucije poročevalke, če te vloge povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 050
 Pogodbe o začasni prodaji
 Knjigovodska vrednost pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke, če ti posli povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 Pogodbe o začasni prodaji (repo posli) so posli, v katerih institucija poročevalka prejme denarna sredstva v zameno za finančna sredstva, prodana po dani ceni, pri čemer se zaveže, da bo ponovno kupila ista (ali enaka) sredstva po fiksni ceni na dogovorjen datum v prihodnosti. Vse naslednje oblike poslov, podobnih repo poslom, morajo biti sporočene kot pogodbe o začasni prodaji: – zneske, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki se začasno prenesejo na tretjo osebo, v obliki posojanja vrednostnih papirjev v zameno za zavarovanje z denarnimi sredstvi, in zneske, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki se začasno prenesejo na tretjo osebo, v obliki dogovora o prodaji/povratnem odkupu.
 060
 Od tega: centralne banke
 Knjigovodska vrednost pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke s centralnimi bankami, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev.
 070
 Zavarovane vloge, razen repo poslov
 Knjigovodska vrednost zavarovanih vlog, razen pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke, če te vloge vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 080
 Od tega: centralne banke
 Knjigovodska vrednost zavarovanih vlog, razen pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke s centralnimi bankami, če te vloge vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 090
 Izdani dolžniški vrednostni papirji
 Knjigovodska vrednost dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izda institucija poročevalka, če ti vrednostni papirji vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 Zadržani del katerih koli izdanih vrednostnih papirjev se obravnava na poseben način v skladu z odstavkom 15(vi) dela A, tako da je v to kategorijo vključen le odstotni delež dolžniških vrednostnih papirjev zunaj subjektov skupine.
 100
 Od tega: izdane krite obveznice
 Knjigovodska vrednost kritih obveznic, katerih sredstva izvirajo iz institucije poročevalke, če ti izdani vrednostni papirji vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 110
 Od tega: izdana listinjenja
 Knjigovodska vrednost listinjenj, ki jih izda institucija poročevalka, če ti izdani vrednostni papirji vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 120
 Drugi viri obremenitve
 Vrednost zavarovanih poslov institucije poročevalke, razen finančnih obveznosti, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 130
 Nominalna vrednost prejetih obveznosti iz kreditov
 Nominalna vrednost obveznosti iz kreditov, ki jih prejme institucija poročevalka, če te prejete obveznosti vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 140
 Nominalna vrednost prejetih finančnih jamstev
 Nominalna vrednost finančnih jamstev, ki jih prejme institucija poročevalka, če ta prejeta jamstva vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 150
 Poštena vrednost izposojenih vrednostnih papirjev z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi
 Poštena vrednost vrednostnih papirjev, ki si jih izposodi institucija poročevalka, brez zavarovanja z denarnimi sredstvi, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 160
 Drugo
 Vrednost zavarovanih poslov institucije poročevalke, ki niso zajeti v zgornjih postavkah, razen finančnih obveznosti, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 170
 VSI DRUGI VIRI OBREMENITVE
 Vrednost vseh zavarovanih poslov institucije poročevalke, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 2.4.3 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpci
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Ustrezne obveznosti, pogojne obveznosti ali posojeni vrednostni papirji
 Znesek ustreznih finančnih obveznosti, pogojnih obveznosti (prejetih obveznosti iz kreditov in prejetih finančnih jamstev) ter posojenih vrednostnih papirjev z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi, če ti posli vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 Finančne obveznosti se sporočijo po njihovi knjigovodski vrednosti, pogojene obveznosti se sporočijo po njihovi nominalni vrednosti, posojeni vrednostni papirji z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi pa se sporočijo po njihovi pošteni vrednosti.
 020
 Od tega: od drugih subjektov skupine
 Znesek ustreznih finančnih obveznosti, pogojnih obveznosti (prejetih obveznosti iz kreditov in prejetih finančnih jamstev) ter posojenih vrednostnih papirjev z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi, če je nasprotna stranka kateri koli drug subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije in posel povzroča obremenitev sredstev institucije poročevalke.
 V zvezi s pravili, ki veljajo za vrste zneska, glej navodila za stolpec 010.
 030
 Sredstva, prejeto zavarovanje s premoženjem in izdani lastni vrednostni papirji, razen kritih obveznic in obremenjenih finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja
 Znesek sredstev, prejeto zavarovanje s premoženjem in izdani lastni vrednostni papirji, razen kritih obveznic in listinjenj, ki so obremenjeni zaradi različnih vrst poslov, opredeljenih v ustreznih vrsticah.
 Za zagotovitev skladnosti z merili iz predlog AE-ASS in AE-COL se za sredstva institucije poročevalke, vpisana v bilanco stanja, sporoči njihova knjigovodska vrednosti, za ponovno uporabljeno prejeto zavarovanje s premoženjem in izdane obremenjene lastne vrednostne papirje, razen kritih obveznic in listinjenj, pa se sporoči njihova poštena vrednost.
 040
 Od tega: ponovno uporabljeno prejeto zavarovanje s premoženjem
 Poštena vrednost prejetega zavarovanja s premoženjem, ki je ponovno uporabljeno/obremenjeno zaradi različnih vrst poslov, opredeljenih v ustreznih vrsticah.
 050
 Od tega: obremenjeni lastni dolžniški vrednostni papirji
 Poštena vrednost izdanih lastnih vrednostnih papirjev, razen kritih obveznic in listinjenj, ki so obremenjeni zaradi različnih vrst poslov, opredeljenih v ustreznih vrsticah.
 3. DEL B: PODATKI O ZAPADLOSTI
 3.1 Splošne opombe
 21.
 Predloga, vključena v del B, prikazuje splošni pregled vrednosti obremenjenih sredstev in ponovno uporabljenega prejetega zavarovanja s premoženjem, zajetih v opredeljene intervale preostale zapadlosti ustreznih obveznosti.
 3.2 Predloga: AE-MAT. Podatki o zapadlosti
 3.2.1 Navodila za posamezne vrstice
 Vrstice
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Obremenjena sredstva
 Za namen te predloge obremenjena sredstva vključujejo vse našteto:
 (a)
 sredstva institucije poročevalke (glej navodila za vrstico 010 predloge AE-ASS), ki se sporočijo po njihovi knjigovodski vrednosti,
 (b)
 in izdane lastne dolžniške vrednostne papirje, razen kritih obveznic ali listinjenj (glej navodila za vrstico 240 predloge AE-COL), ki se sporočijo po njihovi pošteni vrednosti.
 Ti zneski so porazdeljeni med skupine preostale zapadlosti, opredeljene v stolpcih glede na preostalo zapadlost vira njihove obremenitve (ustrezna obveznost, pogojna obveznost ali posel posojanja vrednostnih papirjev).
 020
 Ponovno uporabljeno prejeto zavarovanje s premoženjem (prejemna stran)
 Glej navodila za vrstico 130 predloge AE-COL in stolpec 040 predloge AE-SOU.
 Zneski so sporočeni po pošteni vrednosti in porazdeljeni med skupine preostale zapadlosti, opredeljene v stolpcih glede na preostalo zapadlost posla, v okviru katerega subjekt prejme zavarovanje s premoženjem, ki se ponovno uporabi (prejemna stran).
 030
 Ponovno uporabljeno prejeto zavarovanje s premoženjem (stran, ki ponovno uporabi)
 Glej navodila za vrstico 130 predloge AE-COL in stolpec 040 predloge AE-SOU.
 Zneski so sporočeni po pošteni vrednosti in porazdeljeni med skupine preostale zapadlosti, opredeljene v stolpcih glede na preostalo zapadlost vira njihove obremenitve (stran, ki ponovno uporabi): ustrezne obveznosti, pogojne obveznosti ali posli posojanja vrednostnih papirjev.
 3.2.2 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpci
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Neopredeljena zapadlost
 Na odpoklic, brez določenega datuma zapadlosti
 020
 Čez noč
 Zapade čez en dan ali prej
 030
 > 1 dan <= 1 teden
 Zapade pozneje kot čez en dan, vendar v obdobju enega tedna ali prej
 040
 > 1 teden <= 2 tedna
 Zapade pozneje kot čez en teden, vendar v obdobju dveh tednov ali prej
 050
 > 2 tedna <= 1 mesec
 Zapade pozneje kot čez dva tedna, vendar v obdobju enega meseca ali prej
 060
 > 1 mesec <= 3 meseci
 Zapade pozneje kot čez en mesec, vendar v obdobju treh mesecev ali prej
 070
 > 3 meseci <= 6 mesecev
 Zapade pozneje kot čez tri mesece, vendar v obdobju šestih mesecev ali prej
 080
 > 6 mesecev <= 1 leto
 Zapade pozneje kot čez šest mesecev, vendar v obdobju enega leta ali prej
 090
 > 1 leto <= 2 leti
 Zapade pozneje kot čez eno leto, vendar v obdobju dveh let ali prej
 100
 > 2 leti <= 3 leta
 Zapade pozneje kot čez dve leti, vendar v obdobju treh let ali prej
 110
 > 3 leta <= 5 let
 Zapade pozneje kot čez tri leta, vendar v obdobju petih let ali prej
 120
 > 5 let <= 10 let
 Zapade pozneje kot čez pet let, vendar v obdobju desetih let ali prej
 130
 > 10 let
 Zapade pozneje kot čez deset let
 4. DEL C: OBREMENITEV V IZREDNIH RAZMERAH
 4.1 Splošne opombe
 22.
 V tej predlogi morajo institucije izračunati raven obremenitve sredstev v več stresnih scenarijih.
 23.
 Obremenitev v izrednih razmerah se nanaša na dodatna sredstva, ki bodo morda morala biti obremenjena zaradi neugodnega razvoja za institucijo poročevalko, ki ga bo povzročil zunanji dogodek, nad katerim institucija poročevalka nima nadzora (vključno s poslabšanjem, zmanjšanjem poštene vrednosti obremenjenih sredstev ali splošne izgube zaupanja). V teh primerih bo morala institucija poročevalka zaradi že obstoječih poslov obremeniti dodatna sredstva. Od dodatnega zneska obremenjenih sredstev se odšteje učinek zavarovanih poslov institucije na dogodke, opisane v navedenih stresnih scenarijih.
 24.
 Ta predloga vključuje naslednja scenarija za poročanje o obremenitvi v izrednih razmerah, ki sta podrobneje določena v točkah 4.1.1. in 4.1.2. Sporočene informacije so razumna ocena institucije na podlagi najboljših razpoložljivih informacij.
 (a)
 Zmanjšanje poštene vrednosti obremenjenih sredstev za 30 %. Ta scenarij zajema le spremembo osnovne poštene vrednosti sredstev in ne zajema nobenih drugih sprememb, ki lahko vplivajo na njihovo knjigovodsko vrednost, kot so pozitivne in negativne tečajne razlike ali morebitne oslabitve. Institucija poročevalka je tako lahko prisiljena povečati obseg zavarovanja s premoženjem, da ohrani stalno vrednost zavarovanja s premoženjem.
 (b)
 Zmanjšanje vrednosti posamezne valute, v kateri ima institucija združene obveznosti, ki znašajo 5 % vseh obveznosti institucije ali več, za 10 %.
 25.
 O scenarijih se poroča ločeno, pri čemer se tudi o zmanjšanjih vrednosti posamezne pomembne valute poroča ločeno od zmanjšanj vrednosti drugih pomembnih valut. Zato institucije ne upoštevajo povezav med scenariji.
 4.1.1 Scenarij A: 30-odstotno zmanjšanje obremenjenih sredstev
 26.
 Predvideva se, da se vrednost vseh obremenjenih sredstev zmanjša za 30 %. Kadar je potrebno dodatno zavarovanje s premoženjem zaradi takšnega zmanjšanja vrednosti, se upoštevajo obstoječe ravni presežnega zavarovanja, tako da se ohrani le minimalna raven zavarovanja. Kadar je potrebno dodatno zavarovanje, se upoštevajo tudi pogodbene obveznosti iz pogodb in sporazumov, na katere to vpliva, vključno s sprožitvenimi pragovi.
 27.
 Vključene so le pogodbe in sporazumi, ki vsebujejo pravno obveznost glede zagotovitve dodatnega zavarovanja s premoženjem. To vključuje izdaje kritih obveznic, kadar obstaja pravna obveznost glede ohranitve minimalnih ravni presežnega zavarovanja, ne pa tudi obveznost glede ohranitve obstoječih ravni bonitetnih ocen za krite obveznice.
 4.1.2 Scenarij B: 10-odstotno zmanjšanje vrednosti pomembnih valut
 28.
 Valuta je pomembna, če ima institucija poročevalka v tej valuti združene obveznosti, ki znašajo 5 % vseh obveznosti institucije ali več.
 29.
 Pri izračunu 10-odstotnega zmanjšanja vrednosti se upoštevajo spremembe na strani sredstev in na strani obveznosti, kar pomeni, da je osredotočen na neujemanja med sredstvi in obveznostmi. Repo posel v USD, ki temelji na sredstvih v USD, na primer ne povzroča dodatne obremenitve, medtem ko repo posel v USD, ki temelji na sredstvih v EUR, povzroča dodatno obremenitev.
 30.
 Ta izračun zajema vse posle z medvalutnim elementom.
 4.2 Predloga: AE-CONT. Obremenitev v izrednih razmerah
 4.2.1 Navodila za posamezne vrstice
 31.
 Glej navodila za posamezne stolpce predloge AE-SOU v točki 1.5.1. Vsebina stolpcev predloge AE-CONT se ne razlikuje od vsebine predloge AE-SOU.
 4.2.2 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpci
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Ustrezne obveznosti, pogojne obveznosti ali posojeni vrednostni papirji
 Enaka navodila in podatki kot za stolpec 010 predloge AE-SOU.
 Znesek ustreznih finančnih obveznosti, pogojnih obveznosti (prejetih obveznosti iz kreditov in prejetih finančnih jamstev) ter posojenih vrednostnih papirjev z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi, če ti posli povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 Kot je navedeno za posamezno vrstico predloge, se finančne obveznosti sporočijo po njihovi knjigovodski vrednosti, pogojene obveznosti po njihovi nominalni vrednosti, posojeni vrednostni papirji z zavarovanjem z nedenarnimi sredstvi, pa po njihovi pošteni vrednosti.
 020
 A. Dodatni znesek obremenjenih sredstev
 Dodatni znesek sredstev, ki se obremenijo zaradi pravne, regulativne ali pogodbene določbe, ki se lahko uveljavi v primeru uresničitve scenarija A.
 V skladu z navodili iz dela A te priloge se ti zneski sporočijo po njihovi knjigovodski vrednosti, če je ta znesek povezan s sredstvi institucije poročevalke, ali po njihovi pošteni vrednosti, če je povezan s prejetim zavarovanjem s premoženjem. Zneski, ki presegajo neobremenjena sredstva in zavarovanje s premoženjem institucije, se sporočijo po njihovi pošteni vrednosti.
 030
 B. Dodatni znesek obremenjenih sredstev. Pomembna valuta 1
 Dodatni znesek sredstev, ki se obremenijo zaradi pravne, regulativne ali pogodbene določbe, ki se lahko uveljavi v primeru zmanjšanja vrednosti pomembne valute št. 1 v scenariju B.
 Glej pravila za vrste zneskov v vrstici 020.
 040
 B. Dodatni znesek obremenjenih sredstev. Pomembna valuta 2
 Dodatni znesek sredstev, ki se obremenijo zaradi pravne, regulativne ali pogodbene določbe, ki se lahko uveljavi v primeru zmanjšanja vrednosti pomembne valute št. 2 v scenariju B.
 Glej pravila za vrste zneskov v vrstici 020.
 5. DEL D: KRITE OBVEZNICE
 5.1 Splošne opombe
 32.
 Informacije v tej predlogi se sporočijo za vse krite obveznice v skladu s kolektivnimi naložbenimi podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), ki jih izda institucija poročevalka. Krite obveznice v skladu s KNPVP so obveznice iz prvega pododstavka člena 52(4) Direktive 2009/65/ES. To so krite obveznice, ki jih izda institucija poročevalka, če za institucijo poročevalko v povezavi s krito obveznico velja zakonska obveznost posebnega javnega nadzora za varovanje imetnikov obveznic in če se za takšne krite obveznice zahteva, da je treba zneske iz izdaje takšnih obveznic v skladu z zakonom vložiti v sredstva, s katerimi je v celotnem obdobju veljavnosti obveznic mogoče kriti terjatve iz obveznic in ki bi bila v primeru neuspeha izdajatelja uporabljena kot prednostna osnova za povračilo glavnice ter plačilo obračunanih obresti.
 33.
 Krite obveznice, ki jih izda institucija poročevalka ali ki so izdane v njenem imenu in niso v skladu s KNPVP, se ne sporočijo v predlogah AE-CB.
 34.
 Poročanje temelji na zakonski ureditvi za krite obveznice, tj. pravnem okviru, ki velja za program kritih obveznic.
 5.2 Predloga: AE-CB. Izdaja kritih obveznic
 5.2.1 Navodila za os z
 os z
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Identifikator kritnega premoženja (odprt)
 Identifikator kritnega premoženja je sestavljen iz imena ali nedvoumne kratice subjekta, ki izdaja kritno premoženje, in oznake kritnega premoženja, za katerega na individualni osnovi veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic.
 5.2.2 Navodila za posamezne vrstice
 Vrstice
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Nominalni znesek
 Nominalni znesek je vsota zahtevkov za poplačilo glavnice, ki se določi v skladu s pravili zadevne zakonske ureditve za krite obveznice, ki se uporabljajo za določitev zadostnega kritja.
 020
 Sedanja vrednost (zamenjava)/tržna vrednost
 Sedanja vrednost (zamenjava) je vsota zahtevkov za poplačilo glavnice in obresti, znižana za krivuljo donosa brez tveganja za tujo valuto, ki se določi v skladu s pravili zadevne zakonske ureditve za krite obveznice, ki se uporabljajo za določitev zadostnega kritja.
 Za stolpca 080 in 210 v zvezi s pozicijami v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja se sporoči znesek po tržni vrednosti.
 030
 Vrednost posameznih sredstev
 Vrednost posameznih sredstev je ekonomska vrednost sredstev kritnega premoženja, kot se lahko opiše s pošteno vrednostjo v skladu z MSRP 13, tržno vrednostjo, ugotovljeno na podlagi izvedenih poslov na likvidnih trgih, ali sedanjo vrednostjo, pri kateri bi se od prihodnjih denarnih tokov sredstva odštela krivulja obrestne mere za posamezna sredstva.
 040
 Knjigovodska vrednost
 Knjigovodska vrednost obveznosti krite obveznice ali sredstva kritnega premoženja je knjigovodska vrednost pri izdajatelju krite obveznice.
 5.2.3 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpci
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Skladnost s členom 129 CRR? [DA/NE]
 Institucije navedejo, ali kritno premoženje izpolnjuje zahteve iz člena 129 CRR, da izpolnjuje pogoje za ugodnejšo obravnavo iz člena 129(4) in (5) navedene uredbe.
 012
 Če je odgovor DA, navedite kategorijo primarnih sredstev kritnega premoženja.
 Če kritno premoženje izpolnjuje pogoje za ugodnejšo obravnavo iz člena 129(4) in (5) CRR (odgovor DA v stolpcu 011), se v tem polju navede kategorija primarnih sredstev kritnega premoženja. Za ta namen se uporabi razvrstitev iz člena 129(1) navedene uredbe, pri čemer se ustrezno navedejo oznake ‚a‘, ‚b‘, ‚c‘, ‚d‘, ‚e‘, ‚f‘ in ‚g‘. Oznaka ‚h‘ se bo uporabila, če kategorija primarnih sredstev kritnega premoženja ne spada v nobeno od zgornjih kategorij.
 020–140
 Obveznosti kritih obveznic
 Obveznosti kritih obveznic so obveznosti izdajatelja, ki nastanejo z izdajo kritih obveznic in so razširjene na vse pozicije, kot so določene z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice in za katere veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic (to lahko na primer vključuje vrednostne papirje v obtoku in tudi pozicijo nasprotnih strank izdajatelja kritih obveznic v pozicijah v izvedenih finančnih instrumentih, ki imajo z vidika izdajatelja kritih obveznic negativno tržno vrednost, pripisano kritnemu premoženju in obravnavano kot obveznosti kritih obveznic iste vrste v skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice).
 020
 Datum poročanja
 Zneski obveznosti kritih obveznic, brez pozicij v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja, glede na različne datumske intervale v prihodnosti.
 030
 + 6 mesecev
 Datum ‚+ 6 mesecev‘ pomeni 6 mesecev po referenčnem datumu poročanja. Pri navedbi zneskov se predpostavlja, da se glede na referenčni datum poročanja obveznosti kritih obveznic niso spremenile, razen amortizacije. Kadar ni določen fiksni razpored plačil, se za zneske, ki na datume v prihodnosti niso poravnani, dosledno uporabljajo pričakovani datumi zapadlosti.
 040–070
 + 12 mesecev do + 10 let
 Enako kot pri datumu ‚+ 6 mesecev‘ (stolpec 030) se nanaša na ustrezni datum glede na referenčni datum poročanja.
 080
 Pozicije v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja z neto negativno tržno vrednostjo
 Neto negativna tržna vrednost pozicij v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja, ki imajo neto negativno tržno vrednost z vidika izdajatelja kritih obveznic. Pozicije v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja so neto pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, ki so v skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice vključene v kritno premoženje in za katere veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic, tako da je za te pozicije v izvedenih finančnih instrumentih z negativno tržno vrednostjo potrebno kritje s primernimi sredstvi kritnega premoženja.
 Neto negativna tržna vrednost se sporoči le za referenčni datum poročanja.
 090–140
 Zunanje bonitetne ocene za krite obveznice
 Informacije o zunanjih bonitetnih ocenah za zadevne krite obveznice na datum poročanja, je treba predložiti.
 090
 Bonitetna agencija 1
 Če na dan poročanja obstaja bonitetna ocena vsaj ene bonitetne agencije, se tukaj navede ime ene od teh bonitetnih agencij. Če na dan poročanja obstajajo bonitetne ocene več kot treh bonitetnih agencij, se tri bonitetne agencije, za katere se navedejo informacije, izberejo glede na njihovo prisotnost na trgu.
 100
 Bonitetna ocena 1
 Bonitetna ocena krite obveznice, ki jo izda bonitetna agencija, navedena v stolpcu 090, na referenčni datum poročanja. Če obstaja kratkoročna in dolgoročna bonitetna ocena iste bonitetne agencije, se navede dolgoročna bonitetna ocena. Bonitetna ocena, ki se sporoči, vsebuje morebitne modifikatorje.
 110, 130
 Bonitetna agencija 2 in bonitetna agencija 3
 Enako kot pri bonitetni agenciji 1 (stolpec 090) se navedejo druge bonitetne agencije, ki so na referenčni datum poročanja izdale bonitetne ocene krite obveznice.
 120, 140
 Bonitetna ocena 2 in bonitetna ocena 3
 Enako kot pri bonitetni oceni 1 (stolpec 100) se navedejo druge bonitetne ocene, ki sta jih na referenčni datum poročanja izdali bonitetni agenciji 2 in 3.
 150–250
 Kritno premoženje
 Kritno premoženje zajema vse pozicije, vključno s pozicijami v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja, ki imajo z vidika izdajatelja kritih obveznic neto pozitivno tržno vrednost in za katere veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic.
 150
 Datum poročanja
 Zneski sredstev v kritnem premoženju, brez pozicij v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja. Ta znesek zajema zahteve glede minimalnega presežnega zavarovanja s premoženjem in vsako dodatno presežno zavarovanje s premoženjem, ki presega minimalno, če zanj veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic.
 160
 + 6 mesecev
 Datum poročanja ‚+ 6 mesecev‘ pomeni 6 mesecev po referenčnem datumu poročanja. Pri navedbi zneskov se predpostavlja, da se kritno premoženje ni spremenilo v primerjavi z referenčnim datumom poročanja, razen amortizacije. Kadar ni določen fiksni razpored plačil, se za zneske, ki na datume v prihodnosti niso poravnani, dosledno uporabljajo pričakovani datumi zapadlosti.
 170–200
 + 12 mesecev do + 10 let
 Enako kot pri datumu ‚+ 6 mesecev‘ (stolpec 160) se nanaša na ustrezni datum glede na referenčni datum poročanja.
 210
 Pozicije v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja z neto pozitivno tržno vrednostjo
 Neto pozitivna tržna vrednost pozicij v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja, ki imajo neto pozitivno tržno vrednost z vidika izdajatelja kritih obveznic. Pozicije v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja so neto pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, ki so v skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice vključene v kritno premoženje in za katere veljajo ustrezni ukrepi za zaščito kritih obveznic, tako da te pozicije v izvedenih finančnih instrumentih s pozitivno tržno vrednostjo niso del splošne stečajne mase izdajatelja kritih obveznic.
 Neto pozitivna tržna vrednost se sporoči le za datum poročanja.
 220–250
 Zneski kritnega premoženja, ki presegajo zahteve glede minimalnega kritja
 Zneski kritnega premoženja, vključno s pozicijami v izvedenih finančnih instrumentih kritnega premoženja z neto pozitivnimi tržnimi vrednostmi, ki presegajo zahteve glede minimalnega kritja (presežno zavarovanje s premoženjem).
 220
 V skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice
 Zneski presežnega zavarovanja s premoženjem v primerjavi z minimalnim kritjem, ki se zahteva v skladu z zadevno zakonsko ureditvijo za krite obveznice.
 230–250
 V skladu z metodologijo bonitetnih agencij za ohranitev sedanje zunanje bonitetne ocene krite obveznice
 Zneski presežnega zavarovanja s premoženjem v primerjavi z minimalno ravnjo, ki je glede na informacije o metodologiji zadevne bonitetne agencije, ki so na voljo izdajatelju kritih obveznic, potrebna za podporo obstoječe bonitetne ocene, ki jo je izdala zadevna bonitetna agencija.
 230
 Bonitetna agencija 1
 Zneski presežnega zavarovanja s premoženjem v primerjavi z minimalno ravnjo, ki je glede na informacije o metodologiji bonitetne agencije 1 (stolpec 090), ki so na voljo izdajatelju kritih obveznic, potrebna za podporo bonitetne ocene, ki jo je izdala bonitetna agencija 1 (stolpec 100).
 240–250
 Bonitetna agencija 2 in bonitetna agencija 3
 Navodila za bonitetno agencijo 1 (stolpec 230) veljajo tudi za bonitetno agencijo 2 (stolpec 110) in bonitetno agencijo 3 (stolpec 130).
 6. DEL E: NAPREDNI PODATKI
 6.1 Splošne opombe
 35.
 Del E ima enako strukturo kot predloga za pregled obremenitve v delu A Priloge I in vsebuje različni predlogi za obremenitev sredstev institucije poročevalke in za prejeto zavarovanje s premoženjem: AE-ADV1 in AE-ADV2. Zato so ustrezne obveznosti skladne z obveznostmi, ki so zavarovane z obremenjenimi sredstvi, povezave posameznih elementov pa niso potrebne.
 6.2 Predloga: AE-ADV1. Napredna predloga za sredstva institucije poročevalke
 6.2.1 Navodila za posamezne vrstice
 Vrstice
 Pravna podlaga in navodila
 01–0020
 Financiranje s strani centralnih bank (vseh vrst, vključno z repo posli)
 Vse vrste obveznosti institucije poročevalke, pri katerih je nasprotna stranka v poslu centralna banka.
 Sredstva, ki so bila predhodno vložena pri centralnih bankah, se ne obravnavajo kot obremenjena sredstva, razen kadar centralna banka ne dovoli umika nobenih sredstev brez predhodnega soglasja. Kar zadeva neuporabljeno finančno jamstvo, se neuporabljeni del, tj. znesek nad minimalno ravnjo, ki jo zahteva centralna banka, sorazmerno porazdeli med sredstva, vložena pri centralni banki.
 030–040
 Izvedeni finančni instrumenti, ki kotirajo na borzi
 Knjigovodska vrednost zavarovanih izvedenih finančnih instrumentov institucije poročevalke, ki so finančne obveznosti, če ti izvedeni finančni instrumenti kotirajo oziroma se z njimi trguje na priznani ali izbrani investicijski borzi in povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 050–060
 Izvedeni finančni instrumenti prostega trga
 Knjigovodska vrednost zavarovanih izvedenih finančnih instrumentov institucije poročevalke, ki so finančne obveznosti, če se s temi izvedenimi finančnimi instrumenti trguje na prostem trgu in povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. (Enako navodilo v vrstici 030 predloge AE-SOU)
 070–080
 Pogodbe o začasni prodaji
 Knjigovodska vrednost pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke, v okviru katerih nasprotna stranka pri poslu ni centralna banka, če ti posli povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo. Kar zadeva tristranske pogodbe o začasni prodaji, velja enak postopek kot za druge pogodbe o začasni prodaji, če ti posli povzročajo obremenitev sredstev za institucijo poročevalko.
 090–100
 Zavarovane vloge, razen pogodb o začasni prodaji
 Knjigovodska vrednost zavarovanih vlog, razen pogodb o začasni prodaji institucije poročevalke, v okviru katerih nasprotna stranka pri poslu ni centralna banka, če te vloge povzročajo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 110–120
 Izdane krite obveznice
 Glej navodila za vrstico 100 predloge AE-SOU.
 130–140
 Izdana listinjenja
 Glej navodila za vrstico 110 predloge AE-SOU.
 150–160
 Izdani dolžniški vrednostni papirji, razen kritih obveznic in finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja
 Knjigovodska vrednost dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izda institucija poročevalka, razen kritih obveznic in listinjenj, če ti vrednostni papirji vključujejo obremenitev sredstev za zadevno institucijo.
 Kadar institucija poročevalka zadrži nekatere izdane dolžniške vrednostne papirje, in sicer od datuma izdaje ali pozneje, zaradi začasne prodaje, ti zadržani vrednostni papirji ne smejo biti vključeni pod to točko. Poleg tega je treba zavarovanje s premoženjem, dodeljeno tem vrednostnim papirjem, za namene te predloge razvrstiti kot neobremenjeno.
 170–180
 Drugi viri obremenitve
 Glej navodila za vrstico 120 predloge AE-SOU.
 190
 Vsa obremenjena sredstva
 Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka in so obremenjena.
 200
 Od tega: ki so primerna za centralne banke
 Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka in so obremenjena ter so primerna za posle s centralnimi bankami, do katerih ima institucija poročevalka dostop. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.
 210
 Vsa neobremenjena sredstva
 Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka in niso obremenjena. Knjigovodska vrednost pomeni vrednost, ki se sporoči na strani sredstev v bilanci stanja.
 220
 Od tega: ki so primerna za centralne banke
 Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka in niso obremenjena ter so primerna za posle s centralnimi bankami, do katerih ima dostop institucija poročevalka. Institucijam poročevalkam, ki ne morejo dejansko ugotoviti primernosti centralne banke za postavko, na primer subjektom, ki delujejo brez jasne opredelitve sredstev, primernih za repo posel s centralno banko, ali ki nimajo dostopa do stalno delujočega trga za repo posle s centralno banko, ni treba sporočiti zneska za zadevno postavko, kar pomeni, da lahko polje pustijo prazno.
 230
 Obremenjena + neobremenjena sredstva
 Za vsako vrsto sredstev, določeno v vrsticah predloge AE-ADV1, knjigovodska vrednost sredstev, ki jih ima institucija poročevalka.
 6.2.2 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpci
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Krediti na odpoklic
 Glej navodila za vrstico 020 predloge AE-ASS.
 020
 Lastniški instrumenti
 Glej navodila za vrstico 030 predloge AE-ASS.
 030
 Skupaj
 Glej navodila za vrstico 040 predloge AE-ASS.
 040
 Od tega: krite obveznice
 Glej navodila za vrstico 050 predloge AE-ASS.
 050
 Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine
 Krite obveznice, kot so opisane v navodilih za vrstico 050 predloge AE-ASS in ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.
 060
 Od tega: listinjenja
 Glej navodila za vrstico 060 predloge AE-ASS.
 070
 Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine
 Listinjenja, kot so opisana v navodilih za vrstico 060 predloge AE-ASS in ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.
 080
 Od tega: ki jih izda sektor država
 Glej navodila za vrstico 070 predloge AE-ASS.
 090
 Od tega: ki jih izdajo finančne družbe
 Glej navodila za vrstico 080 predloge AE-ASS.
 100
 Od tega: ki jih izdajo nefinančne družbe
 Glej navodila za vrstico 090 predloge AE-ASS.
 110
 Centralne banke in sektor država
 Krediti in druga finančna sredstva za centralne banke ali sektor države, razen kreditov na odpoklic.
 120
 Finančne družbe
 Krediti in druga finančna sredstva za finančne družbe, razen kreditov na odpoklic.
 130
 Nefinančne družbe
 Krediti in druga finančna sredstva za nefinančne družbe, razen kreditov na odpoklic.
 140
 Od tega: hipotekarni krediti
 Krediti in druga finančna sredstva s hipoteko za nefinančne družbe, razen kreditov na odpoklic.
 150
 Gospodinjstva
 Krediti in druga finančna sredstva za gospodinjstva, razen kreditov na odpoklic.
 160
 Od tega: hipotekarni krediti
 Krediti in druga finančna sredstva s hipoteko za gospodinjstva, razen kreditov na odpoklic.
 170
 Druga sredstva
 Glej navodilo za vrstico 120 predloge AE-ASS.
 180
 Skupaj
 Glej navodilo za vrstico 010 predloge AE-ASS.
 6.3 Predloga: AE-ADV2. Napredna predloga za zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka
 6.3.1 Navodila za posamezne vrstice
 36.
 Glej točko 6.2.1, saj so navodila obeh predlog podobna.
 6.3.2 Navodila za posamezne stolpce
 Stolpci
 Pravna podlaga in navodila
 010
 Krediti na odpoklic
 Glej navodila za vrstico 140 predloge AE-COL.
 020
 Lastniški instrumenti
 Glej navodila za vrstico 150 predloge AE-COL.
 030
 Skupaj
 Glej navodila za vrstico 160 predloge AE-COL.
 040
 Od tega: krite obveznice
 Glej navodila v vrstici 170 predloge AE-COL.
 050
 Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine
 Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka in zajema krite obveznice, ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.
 060
 Od tega: listinjenja
 Glej navodila za vrstico 180 predloge AE-COL.
 070
 Od tega: ki jih izdajo drugi subjekti skupine
 Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka in zajema listinjenja, ki jih izda kateri koli subjekt v okviru bonitetnega obsega konsolidacije.
 080
 Od tega: ki jih izda sektor država
 Glej navodila za vrstico 190 predloge AE-COL.
 090
 Od tega: ki jih izdajo finančne družbe
 Glej navodila za vrstico 200 predloge AE-COL.
 100
 Od tega: ki jih izdajo nefinančne družbe
 Glej navodila za vrstico 210 predloge AE-COL.
 110
 Centralne banke in sektor država
 Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva za centralne banke ali sektor države, razen kreditov na odpoklic.
 120
 Finančne družbe
 Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva za finančne družbe, razen kreditov na odpoklic.
 130
 Nefinančne družbe
 Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva za nefinančne družbe, razen kreditov na odpoklic.
 140
 Od tega: hipotekarni krediti
 Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva, zavarovana s hipoteko, za nefinančne družbe, razen kreditov na odpoklic.
 150
 Gospodinjstva
 Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva za gospodinjstva, razen kreditov na odpoklic.
 160
 Od tega: hipotekarni krediti
 Zavarovanje s premoženjem, ki ga prejme institucija poročevalka ter zajema kredite in druga finančna sredstva, zavarovana s hipoteko, za gospodinjstva, razen kreditov na odpoklic.
 170
 Druga sredstva
 Glej navodila za vrstico 230 predloge AE-COL.
 180
 Izdani lastni dolžniški vrednostni papirji, razen lastnih kritih obveznic ali finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja
 Glej navodila za vrstico 240 predloge AE-COL.
 190
 Skupaj
 Glej navodila za vrstici 130 in 140 predloge AE-COL.“
 (1) Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).