text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 22.10.2020.
 COM(2020) 666 final
 2020/0301(NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene stokove dubokomorskih ribljih vrsta za 2021. i 2022.
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 1.1.Razlozi i ciljevi prijedloga
 1.1.1.Opći kontekst
 Ribolov dubokomorskih vrsta u Uniji reguliran je od 2003., u smislu ukupnih dopuštenih ulova (TAC) po vrstama i području te najvećeg ribolovnog kapaciteta koji se može iskoristiti u sjeveroistočnom Atlantiku. Ukupni dopušteni ulovi određenih dubokomorskih vrsta za 2019. i 2020. utvrđeni su Uredbom Vijeća (EU) 2018/2025 o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene dubokomorske riblje stokove za 2019. i 2020.
 1
 Utvrđivanje i način raspodjele ribolovnih mogućnosti u isključivoj su nadležnosti Unije. Obveze povezane s održivim iskorištavanjem živih morskih resursa utvrđene su u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Konkretno, člankom 2. stavkom 2. te uredbe predviđen predostrožni pristup upravljanju ribarstvom (kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 8. te uredbe), a obnavljanje i održavanje najvišeg održivog prinosa (MSY) utvrđeni su kao jedan od ciljeva zajedničke ribarstvene politike (ZRP). Nadalje, prema članku 16. stavku 4. te uredbe ribolovne mogućnosti utvrđuju se u skladu ciljevima iz članka 2. stavka 2.
 Osim toga, prijedlog sadržava i ribolovne mogućnosti koje proizlaze iz multilateralnih i bilateralnih savjetovanja u području ribarstva. U skladu s rezultatima savjetovanja ribolovne mogućnosti raspodjeljuju se među državama članicama prema načelu relativne stabilnosti.
 Budući da je Ujedinjena Kraljevina iskazala da nema interesa za daljnje produljenje prijelaznog razdoblja utvrđenog u Sporazumu o povlačenju između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine, ono završava na kraju 2020. Stokovi oko kojih će se Komisija morati savjetovati s Ujedinjenom Kraljevinom o udjelima u ribolovnim mogućnostima za 2021. i 2022. stoga se navode uz napomenu „pro memoria” do završetka tekućih pregovora o suradnji u pogledu tih stokova, uključujući ribolovne mogućnosti, udjele i pristup vodama Ujedinjene Kraljevine.
 Brojke za druge dijeljene stokove i ribolovne mogućnosti razmijenjene s trećim zemljama još nisu dostupne, do završetka savjetovanja s tim trećim zemljama. Nakon završetka tih savjetovanja prijedlog će biti dopunjen neslužbenim dokumentima.
 Nadalje, ribolovne mogućnosti za dubokomorske vrste trebalo bi utvrditi u skladu s međunarodnim sporazumima, među ostalim, Sporazum Ujedinjenih naroda o očuvanju i upravljanju pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta iz 1995. („Sporazum Ujedinjenih naroda o ribljim stokovima iz 1995.”). Osobito je važno primijeniti oprez ako su informacije nesigurne, nepouzdane ili nedostatne. Na temelju članka 6. stavka 2. Sporazuma Ujedinjenih naroda o ribljim stokovima iz 1995., nepostojanje odgovarajućih znanstvenih informacija ne smije biti razlog za odgodu ili nepoduzimanje mjera očuvanja i upravljanja. Predloženi TAC-ovi u skladu su s Međunarodnim smjernicama FAO-a za upravljanje ribolovom dubokomorskih vrsta na otvorenome moru iz 2008. koje su potvrđene uzastopnim rezolucijama Opće skupštine UN-a (rezolucija 61/105 iz 2007., 64/72 iz 2009. i 70/235 iz 2015.).
 1.1.2.Obveza iskrcavanja uvedena Uredbom (EU) br. 1380/2013
 Obveza iskrcavanja uvedena Uredbom o ZRP-u postupno se uvodila od 2015. do 2019. Od 1. siječnja 2019. obveza iskrcavanja primjenjuje se na sve stokove koji podliježu ograničenjima ulova. Mogu se primijeniti određene iznimke od obveze iskrcavanja predviđene u Uredbi o ZRP-u. Na temelju zajedničkih preporuka država članica Komisija je donijela delegirane uredbe o uspostavi posebnih planova za odbačeni ulov, kojima se dopušta odbacivanje ograničene količine ulova u skladu s izuzećem de minimis ili izuzećem na temelju visoke stope preživljavanja.
 Uvođenjem obveze iskrcavanja te u skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 predloženim se ribolovnim mogućnostima ne odražava iskrcana, već ulovljena količina, uzimajući u obzir činjenicu da odbačeni ulov više nije dopušten. To se čini na temelju primljenih znanstvenih savjeta za riblje stokove u vrstama ribolova iz članka 15. stavka 1. Uredbe o ZRP-u. Ribolovne mogućnosti trebalo bi utvrditi i u skladu s ostalim relevantnim odredbama tj. člankom 16. stavkom 1. (o načelu relativne stabilnosti) i člankom 16. stavkom 4. (o ciljevima ZRP-a i pravilima utvrđenima u višegodišnjim planovima).
 Kako bi se uzela u obzir potpuna primjena obveze iskrcavanja, Komisija predlaže TAC-ove na temelju savjeta o ulovima umjesto dosadašnjeg savjeta o iskrcanim ulovima. Predloženim se kvotama Unije uzima u obzir činjenica da će se određeni ograničeni ulovi odbaciti na temelju utvrđenih izuzeća te se stoga neće iskrcati ni oduzeti od kvota. Ti se iznosi stoga oduzimaju od kvota Unije.
 1.1.3.Postojeće odredbe u području obuhvaćenom prijedlogom
 Postojeće odredbe u području obuhvaćenom ovim Prijedlogom utvrđene su Uredbom Vijeća (EU) 2018/2025 i primjenjuju se do 31. prosinca 2020. Nadalje, Uredbom (EU) 2016/2336 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđeni su posebni uvjeti za ribolov stokova dubokomorskih vrsta u sjeveroistočnom Atlantiku.
 Plan upravljanja za zapadne vode (Uredba (EU) 2019/472), kojim su obuhvaćeni neki stokovi koji podliježu ovoj Uredbi, primjenjuje se na:
 –tuponosog grenadira na potpodručjima ICES-a 6, 7 i 5b,
 –crnog zmijičnjaka na potpodručjima ICES-a 1, 2, 4, 6–8, 10, 14 i u zonama ICES-a 3a, 5a, 5b, 9a i 12b, i
 –rumenca okana na potpodručju ICES-a 9.
 1.1.4.Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području
 Predložene mjere izrađene su u skladu s ciljevima i pravilima ZRP-a i politikom Unije o održivom razvoju, posebno s Uredbom (EU) 2016/2336 o utvrđivanju posebnih uvjeta za ribolov dubokomorskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 2.1.•Pravna osnova
 Člankom 43. stavkom 3. UFEU-a utvrđeno je da Vijeće na prijedlog Komisije donosi mjere „o utvrđivanju i raspodjeli mogućnosti ribolova”. Prijedlog je ograničen na utvrđivanje i raspodjelu ribolovnih mogućnosti i uvjeta koji su funkcionalno povezani s iskorištavanjem tih ribolovnih mogućnosti.
 Stoga se u predloženoj uredbi Vijeća utvrđuju ograničenja ulova za ribarske flote Unije u pogledu gospodarski najvažnijih dubokomorskih vrsta u vodama Unije i međunarodnim vodama sjeveroistočnog Atlantika kako bi se osigurala ekološka, gospodarska i društvena održivost ribarstva Unije kao jedan od ciljeva ZRP-a. Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki (d) UFEU-a. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
 2.2.Proporcionalnost
 Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti jer je ZRP jedna od zajedničkih politika. U skladu s člankom 43. stavkom 3. UFEU-a zadaća je Vijeća donijeti mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti.
 Uzimajući u obzir članak 16. stavak 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 države članice slobodne su ribolovne mogućnosti koje nisu podložne sustavu prenosivih ribolovnih koncesija dodijeliti regijama ili subjektima u skladu s člankom 16. stavkom 7. i kriterijima navedenima u članku 17. Države članice stoga imaju manevarski prostor za odlučivanje o socioekonomskome modelu koji će odabrati za iskorištavanje ribolovnih mogućnosti koje su im dodijeljene.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA
 3.1.Savjetovanja s dionicima
 Prijedlog je izrađen na temelju načela i smjernica utvrđenih u Komunikaciji Komisije „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2021.”
 2
 U kontekstu te komunikacije Komisija je provela opsežno savjetovanje s dionicima, civilnim društvom, državama članicama i širom javnosti
 3
 .
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Prijedlog nema nove financijske posljedice za države članice. Ovu uredbu Vijeće donosi svake dvije godine, a javna i privatna sredstva potrebna za njezinu provedbu već su na raspolaganju.
 5.DRUGI ELEMENTI
 5.1.Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga
 Ni za jedan stok obuhvaćen prijedlogom raspoloživi podaci nisu dostatni za sveobuhvatnu znanstvenu ocjenu stanja, ni u pogledu veličine populacije ni u pogledu ribolovne smrtnosti. Za to postoji nekoliko razloga: te vrste često sporo rastu i dugog su životnog vijeka zbog čega je izuzetno teško razvrstati stok s obzirom na dob i ocijeniti učinak ribolova na stok promatranjem promjena u duljini primjeraka ili dobnoj strukturi ulova. Stopa novačenja za dotične stokove nije poznata. Stokovi su široko rasprostranjeni u dubinama na kojima je zbog praktičnih razloga teško provoditi istraživanja. Zbog manje gospodarske važnosti tih stokova znanstvena istraživanja tih stokova često ne postoje ili, ako postoje, ne obuhvaćaju cjelokupno područje njihove rasprostranjenosti. Ribolovne aktivnosti ponekad su samo djelomično usmjerene na te vrste, a neke vrste ribolova novijeg su vijeka.
 Predložena ograničenja ulova u skladu su s načelima utvrđenima u prethodno navedenoj Komunikaciji Komisije o savjetovanju o ribolovnim mogućnostima za 2021. Ta komunikacija sadržava stajalište Komisije u pogledu utvrđivanja ribolovnih mogućnosti, a u njoj iznesena pravila primijenjena su u izradi prijedloga TAC-ova. Prijedlog obuhvaća sljedeće:
 ·Gdje je to relevantno, uzeta je u obzir obveza iskrcavanja.
 ·Ako su dostupni, indikativni znanstveni savjeti utemeljeni na kvalitativnoj analizi raspoloživih podataka (čak i ako je ona nepotpuna ili podrazumijeva stručnu procjenu) trebali bi poslužiti za odlučivanje o TAC-ovima. TAC-ovi za udio u stokovima koji se dijele s trećim zemljama trebali bi se navesti uz napomenu „pm” (pro memoria) dok se ne postigne dogovor o ribolovnim mogućnostima s tim trećim zemljama. Prijedlog sadržava tri smanjena TAC-a za 2021. i jedan prijenos TAC-a za 2022. Jedan je TAC delegiran Portugalu.
 ·S obzirom na loše biološko stanje stokova dubokomorskih morskih pasa, njihov bi ribolov trebao ostati zabranjen.
 ·Ribolov, zadržavanje na plovilu, prekrcavanje i iskrcavanje zvjezdooka trebali bi ostati zabranjeni. Stok je iscrpljen i ne obnavlja se. ICES napominje da od 2010. nije bilo usmjerenog Unijina ribolova u sjeveroistočnom Atlantiku.
 5.2.Razine i obrazloženja predloženih TAC-ova
 Pri donošenju višegodišnjeg plana za zapadne vode Komisija je izjavila da će u obrazloženju svojeg prijedloga navesti sve TAC-ove koji od prethodno utvrđenih TAC-ova odstupaju za više od 20 % te prema potrebi obrazložiti takva odstupanja. Komisija je odlučila iznijeti takav pregled za sve TAC-ove obuhvaćene ovim prijedlogom.
 ·
 TAC
 Naziv morskog područja
 Predloženi TAC za 2021.
 Predloženi TAC za 2022.
 Odstupanje predloženog TAC-a od TAC-a za 2020.
 Obrazloženje
 Crni zmijičnjak u vodama Unije i međunarodnim vodama u zonama 8, 9 i 10
 Biskajski zaljev, vode Portugala, ribolovno područje Azora
 2 113
 2 113
 -25 %
 Komisija predlaže smanjenje TAC-a u skladu sa znanstvenim savjetom. Međutim, predloženi TAC za potpodručje 10 smanjen je na samo 29 tona (u odnosu na 280 tona iz savjeta ICES-a), kako bi se uzela u obzir iskorištenost u 2019.
 Tuponosi grenadir u zoni 3
 Skagerrak i Kattegat
 5
 5
 -90 %
 Riječ je o TAC-u za usputni ulov u okviru kojega prema savjetu ne bi smjelo biti ulova. Komisija predlaže smanjenje kvote za usputni ulov u skladu sa znanstvenim savjetom jer je rizik od učinka ograničavanja ribolova manji no što se to prethodno smatralo.
 2020/0301 (NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene stokove dubokomorskih ribljih vrsta za 2021. i 2022.
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniraju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Člankom 43. stavkom 3. Ugovora predviđa se da Vijeće na prijedlog Komisije donosi mjere za utvrđivanje i raspodjelu ribolovnih mogućnosti.
 (2)Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
 4
 zahtijeva se da se mjere očuvanja donose uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, gdje je to relevantno, izvješća koja su sastavili Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF).
 (3)Zadaća je Vijeća donijeti mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti, uključujući, prema potrebi, određene uvjete koji su s njima funkcionalno povezani. Ribolovne mogućnosti trebalo bi raspodijeliti među državama članicama tako da se svakoj državi članici osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti za svaki stok ili vrstu ribolova i uzimajući u obzir ciljeve zajedničke ribarstvene politike (ZRP) utvrđene Uredbom (EU) br. 1380/2013.
 (4)Ukupni dopušteni ulov („TAC”) trebalo bi utvrditi na temelju dostupnih znanstvenih savjeta
 5
 , uzimajući u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte, uz istodobno osiguravanje pravednog postupanja prema raznim sektorima ribarstva, kao i s obzirom na mišljenja koja su dionici izrazili tijekom savjetovanja, a osobito na sastancima relevantnih savjetodavnih vijeća.
 (5)Za stokove za koje ne postoje dostatni ili pouzdani podaci za procjenu njihove veličine, mjere upravljanja i razine TAC-ova trebale bi slijediti predostrožni pristup upravljanju ribarstvom kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013, pritom uzimajući u obzir čimbenike specifične za stokove, posebno uključujući dostupne informacije o kretanjima za određene stokove i razmatranja u pogledu mješovitog ribolova.
 (6)Ako se TAC koji se odnosi na određeni stok dodijeli samo jednoj državi članici, primjereno je tu državu članicu u skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora ovlastiti za utvrđivanje razine takvog TAC-a. Trebalo bi donijeti odredba kako bi se osiguralo da pri utvrđivanju te razine TAC-a dotična država članica postupa na način koji je u potpunosti usklađen s načelima i pravilima ZRP-a.
 (7)Za određene TAC-ove državama članicama na raspolaganju su dijeljene kvote bez dodijeljene kvote, tj. „Ostalo”. Države članice koje iskoriste tu dijeljenu kvotu naknadno mogu dobiti vlastitu kvotu, primjerice u okviru razmjene. Pri prijavljivanju ulova Komisiji države članice trebale bi razlikovati ulove koji se oduzimaju od vlastite kvote te države članice od ulova iz istog TAC-a koji se oduzimaju od dijeljene kvote. Kako bi se to razlikovanje moglo provesti potrebno je uvesti posebnu oznaku za potrebe prijave.
 (8)Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96
 6
 uvedeni su dodatni uvjeti za godišnje upravljanje TAC-ovima, uključujući odredbe o fleksibilnosti za zaštitne i analitičke TAC-ove iz članaka 3. i 4. te uredbe. U skladu s člankom 2. te uredbe Vijeće pri utvrđivanju TAC-a odlučuje na koje se stokove ne primjenjuje članak 3. ili 4. te uredbe, posebno na temelju biološkog stanja stokova. Godine 2014. člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uveden je dodatni mehanizam fleksibilnosti iz godine u godinu za sve stokove koji podliježu obvezi iskrcavanja. Stoga bi, radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se ugrozilo načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja morskih bioloških resursa, omelo ostvarivanje ciljeva ZRP-a i pogoršalo biološko stanje stokova, trebalo utvrditi da se članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuju na analitičke TAC-ove samo ako se ne primjenjuje fleksibilnost iz godine u godinu predviđena u članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
 (9)U skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 obveza iskrcavanja u potpunosti se primjenjuje od 1. siječnja 2019. te treba iskrcavati sve vrste koje podliježu ograničenjima ulova. Člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 predviđeno je da, kad se na neki riblji stok primjenjuje obveza iskrcavanja, ribolovne mogućnosti treba utvrditi uzimajući u obzir promjenu od utvrđivanja ribolovnih mogućnosti koje odražavaju iskrcavanja do utvrđivanja ribolovnih mogućnosti koje odražavaju ulove. Na temelju zajedničkih preporuka koje su dostavile države članice te u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i člankom 13. Uredbe (EU) 2019/472 Komisija je donijela više delegiranih uredaba kojima se pojedinosti provedbe obveze iskrcavanja utvrđuju u obliku posebnih planova za odbačeni ulov.
 (10)U ribolovnim mogućnostima za stokove vrsta koje su obuhvaćene obvezom iskrcavanja trebalo bi uzeti u obzir činjenicu da odbacivanje ulova u načelu više nije dopušteno. Stoga bi se ribolovne mogućnosti trebale temeljiti na brojkama iz savjeta Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) koji se odnose na ukupne ulove (umjesto na onima koje se odnose na željene ulove). Količine koje se, iznimno, i dalje smiju odbacivati tijekom provedbe obveze iskrcavanja trebalo bi oduzeti od brojki za ukupne ulove iz tih savjeta.
 (11)Ribolovne mogućnosti trebale bi biti u skladu s međunarodnim sporazumima i načelima, kao što su Sporazum Ujedinjenih naroda o očuvanju i upravljanju pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta iz 1995.
 7
 , i detaljnim načelima upravljanja utvrđenima u Međunarodnim smjernicama FAO-a za upravljanje ribolovom dubokomorskih vrsta na otvorenome moru iz 2008., prema kojima bi regulatorno tijelo trebalo biti opreznije ako su informacije nesigurne, nepouzdane ili nedostatne. Nepostojanje odgovarajućih znanstvenih informacija ne bi smjelo biti razlog za odgodu ili nepoduzimanje mjera očuvanja i upravljanja.
 (12)Ako se TAC koji se odnosi na određeni stok dodijeli samo jednoj državi članici, primjereno je tu državu članicu u skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora ovlastiti za utvrđivanje razine takvog TAC-a. Trebalo bi donijeti odredbe kako bi se osiguralo da pri utvrđivanju te razine TAC-a dotična država članica postupa na način koji je u potpunosti usklađen s načelima i pravilima ZRP-a.
 (13)Ulovi rumenca okana ostvaruju se na područjima Odbora za ribarstvo istočnog dijela središnjeg Atlantika (CECAF) i Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) koja graniče s potpodručjem ICES-a 9. S obzirom na to da su podaci ICES-a za ta susjedna područja nepotpuni, područje primjene TAC-a trebalo bi ostati ograničeno na potpodručje ICES-a 9.
 (14)Prema savjetu ICES-a ne bi smjelo biti ulova zvjezdooka do 2024. Primjereno je zadržati zabranu ribolova, zadržavanja na plovilu, prekrcavanja i iskrcavanja te vrste jer je stok iscrpljen i ne oporavlja se. ICES napominje da od 2010. nije bilo usmjerenog Unijina ribolova zvjezdooka u sjeveroistočnom Atlantiku.
 (15)Prema savjetu ICES-a ribolovna smrtnost dubokomorskih morskih pasa trebala bi se svesti na najmanju moguću mjeru. Dubokomorski morski psi vrsta su dugog životnog vijeka i niske stope razmnožavanja i brzo je došlo do njihova prekomjernog iskorištavanja. Stoga bi ribolovne mogućnosti za te vrste trebale ostati u potpunosti ograničene općom zabranom njihova ribolova.
 (16)Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti i osigurao izvor zarade ribarima Unije, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2021. Kako bi se državama članicama ostavilo dovoljno vremena za pravodobnu primjenu ove Uredbe, ona bi trebala stupiti na snagu odmah nakon objave,
 DONIJELO JE OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Predmet
 Ovom se Uredbom utvrđuju godišnje ribolovne mogućnosti za 2021. i 2022. koje su dostupne ribarskim plovilima Unije za određene stokove dubokomorskih ribljih vrsta u vodama Unije i u određenim vodama koje nisu vode Unije u kojima su potrebna ograničenja ulova.
 Članak 2.
 Definicije
 1.Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:
 (a)„ukupni dopušteni ulov” (TAC) znači:
 i. u vrstama ribolova koje podliježu izuzeću od obveze iskrcavanja iz članka 15. stavaka od 4. do 7. Uredbe (EU) br. 1380/2013, količina ribe koja se smije iskrcati iz svakog stoka svake godine;
 ii. u svim ostalim vrstama ribolova, količina ribe koja se smije uloviti iz svakog stoka svake godine;
 (b)„kvota” znači udio TAC-a koji je dodijeljen Uniji ili državi članici;
 (c)„međunarodne vode” znači vode koje se nalaze izvan suvereniteta ili jurisdikcije bilo koje države;
 (d)„analitička procjena” znači kvantitativna evaluacija kretanja za određeni stok, na temelju podataka o biologiji i iskorištavanju stoka, za koje je znanstvena analiza pokazala da su dovoljne kvalitete da mogu poslužiti kao znanstveni savjet o mogućnostima za buduće ulove;
 (e)„zone Međunarodnog vijeća za istraživanje mora” (zone ICES-a) znači geografska područja navedena u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
 8
 ;
 (f)„zone Odbora za ribarstvo istočnog dijela središnjeg Atlantika” (zone CECAF-a) znači geografska područja navedena u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
 9
 ;
 (g)„dubokomorski morski psi” znači vrste navedene u točki 2. dijela 1. Priloga ovoj Uredbi.
 Članak 3.
 TAC-ovi i raspodjele
 TAC-ovi za dubokomorske vrste koje love ribarska plovila Unije u vodama Unije ili u određenim vodama koje nisu vode Unije, raspodjela tih TAC-ova među državama članicama i, prema potrebi, s njima funkcionalno povezani uvjeti utvrđeni su u Prilogu.
 Članak 4.
 TAC-ovi koje trebaju utvrditi države članice
 1.TAC za crnog zmijičnjaka na području CECAF-a 34.1.2. utvrđuje Portugal. Taj je stok utvrđen u Prilogu ovoj Uredbi.
 2.TAC koji treba utvrditi Portugal:
 (a)usklađen je s načelima i pravilima zajedničke ribarstvene politike, a posebno s načelom održivog iskorištavanja stoka; i
 (b)dovodi:
 i. ako su analitičke procjene dostupne, do iskorištavanja stoka u skladu s najvišim održivim prinosom počevši od 2019., uz što veću vjerojatnost;
 ii. ako su analitičke procjene nedostupne ili nepotpune, do iskorištavanja stoka u skladu s predostrožnim pristupom upravljanju ribarstvom.
 3.Do 15. ožujka svake godine Portugal Komisiji dostavlja sljedeće informacije:
 (a)doneseni TAC;
 (b)podatke koje je prikupio i ocijenio Portugal, a na kojima se temelji doneseni TAC;
 (c)pojedinosti o tome na koji je način doneseni TAC u skladu sa stavkom 2.
 Članak 5.
 Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti
 1.Raspodjelom ribolovnih mogućnosti među državama članicama kako je utvrđeno u ovoj Uredbi ne dovode se u pitanje:
 (a)razmjene na temelju članka 16. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
 (b)smanjenja i preraspodjele na temelju članka 37. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009
 10
 ;
 (c)preraspodjele na temelju članka 12. stavka 7. Uredbe (EU) 2017/2403
 11
 Europskog parlamenta i Vijeća;
 (d)dodatna iskrcavanja dopuštena na temelju članka 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 i članka 15. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
 (e)količine zadržane u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 i člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
 (f)smanjenja na temelju članaka 105., 106. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.
 2.Stokovi koji podliježu zaštitnom ili analitičkom TAC-u navedeni su u Prilogu ovoj Uredbi.
 3.Osim ako je u Prilogu ovoj Uredbi određeno drukčije, članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuje se na stokove koji podliježu zaštitnim TAC-ovima, a članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. te uredbe primjenjuju se na stokove koji podliježu analitičkim TAC-ovima.
 4.Članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 ne primjenjuju se ako se država članica koristi fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
 Članak 6.
 Uvjeti za iskrcaj ulova i usputnih ulova
 Ulovi koji ne podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj u članku 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 zadržavaju se na plovilu ili iskrcavaju samo ako:
 1.su ih ostvarila plovila koja plove pod zastavom države članice koja ima kvotu, a ta kvota nije iscrpljena; ili
 2.se sastoje od udjela u kvoti Unije koja nije raspodijeljena po kvotama među državama članicama, a ta kvota Unije nije iscrpljena.
 Članak 7.
 Zabrana
 Ribarskim plovilima Unije zabranjuje se sljedeće:
 1.ribolov zvjezdooka (Hoplostethus atlanticus) u vodama Unije i međunarodnim vodama na potpodručjima ICES-a 1–10, 12 i 14 te zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje zvjezdooka ulovljenog na tim područjima;
 2.ribolov dubokomorskih morskih pasa na potpodručjima ICES-a 5–9, u vodama Unije i međunarodnim vodama na potpodručju ICES-a 10, u međunarodnom vodama na potpodručju ICES-a 12 i u vodama Unije na područjima CECAF-a 34.1.1, 34.1.2 i 34.2 te zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, premještanje ili iskrcavanje dubokomorskih morskih pasa ulovljenih na tim područjima.
 Članak 8.
 Prijenos podataka
 Kad, na temelju članaka 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, države članice Komisiji dostavljaju podatke koji se odnose na iskrcavanje ulovljenih količina stokova, one upotrebljavaju oznake za stokove koje su utvrđene u Prilogu ovoj Uredbi.
 Članak 9.
 Stupanje na snagu
 Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Uredba Vijeća (EU) br. 2018/2025 od 17. prosinca 2018. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene dubokomorske riblje stokove za 2019. i 2020. (SL L 325, 20.12.2018., str. 7.).
 (2)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću: „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2021.” (COM(2020) 248).
 (3)
 https://ec.europa.eu/info/consultations/fishing-opportunities-2021-under-common-fisheries-policy_hr
 (4)
 Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).
 (5)
 http://www.ices.dk/advice/Pages/Latest-Advice.aspx
 (6)
 Uredba Vijeća (EZ) br. 847/96 od 6. svibnja 1996. o uvođenju dodatnih uvjeta za upravljanje godišnjim ukupnim dopuštenim ulovom (TAC) i kvotama (SL L 115, 9.5.1996., str. 3.).
 (7)
 Sporazum o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta (SL L 189, 3.7.1998., str. 16.).
 (8)
 Uredba (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u sjeveroistočnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 70.).
 (9)
 Uredba (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u određenim područjima osim na području sjevernog Atlantika (SL L 87, 31.3.2009., str. 1.).
 (10)
 Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).
 (11)
 Uredba (EU) 2017/2403 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o održivom upravljanju vanjskim ribarskim flotama i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1006/2008 (SL L 347, 28.12.2017., str. 81.).
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 22.10.2020.
 COM(2020) 666 final
 PRILOG
 PrijedloguUREDBE VIJEĆA
 o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene stokove dubokomorskih ribljih vrsta za 2021. i 2022.
 PRILOG
 Osim ako je određeno drukčije, ribolovne zone iz ovog Priloga jesu zone ICES-a.
 DIO 1.
 Usporedna tablica uobičajenih i znanstvenih naziva riba s definicijama
 1.
 Na popisu iz dijela 2. ovog Priloga riblji stokovi navedeni su abecednim redoslijedom latinskih naziva vrsta. Za potrebe ove Uredbe primjenjuje se sljedeća usporedna tablica uobičajenih i znanstvenih naziva:
 Uobičajeni naziv
 Troslovna oznaka
 Znanstveni naziv
 Crni zmijičnjak
 BSF
 Aphanopus carbo
 Ribe roda Beryx
 ALF
 Beryx spp.
 Tuponosi grenadir
 RNG
 Coryphaenoides rupestris
 Grenadir
 RHG
 Macrourus berglax
 Rumenac okan
 SBR
 Pagellus bogaraveo
 2.
 Za potrebe ove Uredbe „dubokomorski morski psi” znači:
 Uobičajeni naziv
 Troslovna oznaka
 Znanstveni naziv
 Morska mačka vrste Apristurus
 API
 Apristurus spp.
 Morski pas vrste Chlamydoselachus anguineus
 HXC
 Chlamydoselachus anguineus
 Kostelj dubinac
 CWO
 Centrophorus spp.
 Portugalski morski pas
 CYO
 Centroscymnus coelolepis
 Dugonosi baršunasti kostelj
 CYP
 Centroscymnus crepidater
 Crni morski pas
 CFB
 Centroscyllium fabricii
 Kljunasti morski pas
 DCA
 Deania calcea
 Drkovna
 SCK
 Dalatias licha
 Veliki kostelj crnac
 ETR
 Etmopterus princeps
 Kostelj crnac
 ETX
 Etmopterus spinax
 Morska mačka vrste Galeus murinus
 GAM
 Galeus murinus
 Pas glavonja
 SBL
 Hexanchus griseus
 Morski pas vrste Oxynotus paradoxus
 OXN
 Oxynotus paradoxus
 Morski pas vrste Scymnodon ringens
 SYR
 Scymnodon ringens
 Grenlandski morski pas
 GSK
 Somniosus microcephalus
 DIO 2.
 Godišnje ribolovne mogućnosti (u tonama žive mase)
 Vrsta:
 Crni zmijičnjak
 Zona:
 Vode Unije i međunarodne vode u zonama 5, 6, 7 i 12
 Aphanopus carbo
 (BSF/56712-)
 Godina
 2021.
 2022.
 Zaštitni TAC
 Njemačka
 pm
 pm
 Estonija
 pm
 pm
 Irska
 pm
 pm
 Španjolska
 pm
 pm
 Francuska
 pm
 pm
 Latvija
 pm
 pm
 Litva
 pm
 pm
 Poljska
 pm
 pm
 Ostalo
 pm(1)
 pm
 (1)
 Unija
 pm
 pm
 Ujedinjena Kraljevina
 pm
 pm
 TAC
 pm
 pm
 (1)
 Isključivo za usputne ulove. U okviru te kvote nije dopušten usmjereni ribolov. Udjeli koje treba oduzeti od te dijeljene kvote prijavljuju se zasebno (BSF/56712_AMS).
 Vrsta:
 Crni zmijičnjak
 Zona:
 Vode Unije i međunarodne vode u zonama 8, 9 i 10
 Aphanopus carbo
 (BSF/8910-)
 Godina
 2021.
 2022.
 Zaštitni TAC
 Španjolska
 7
 7
 Francuska
 17
 17
 Portugal
 2 089
 2 089
 Unija
 2 113
 2 113
 TAC
 2 113
 2 113
 Vrsta:
 Crni zmijičnjak
 Zona:
 Vode Unije i međunarodne vode na području CECAF-a 34.1.2.
 Aphanopus carbo
 (BSF/C3412-)
 Godina
 2021.
 2022.
 Zaštitni TAC
 Primjenjuje se članak 4. ove Uredbe.
 Portugal
 Treba utvrditi
 Treba utvrditi
 Unija
 Treba utvrditi(1).
 Treba utvrditi(1).
 TAC
 Treba utvrditi(1).
 Treba utvrditi(1).
 (1)
 Utvrđuje se na jednaku količinu kao za Portugal.
 Vrsta:
 Ribe roda Beryx
 Zona:
 Vode Unije i međunarodne vode u zonama 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9,10, 12 i 14
 Beryx spp.
 (ALF/3X14-)
 Godina
 2021.
 2022.
 Zaštitni TAC
 Irska
 pm(1)
 pm(1)
 Španjolska
 pm(1)
 pm(1)
 Francuska
 pm(1)
 pm(1)
 Portugal
 pm(1)
 pm(1)
 Unija
 pm(1)
 pm(1)
 Ujedinjena Kraljevina
 pm(1)
 pm(1)
 TAC
 pm(1)
 pm(1)
 (1)
 Isključivo za usputne ulove. U okviru te kvote nije dopušten usmjereni ribolov.
 Vrsta:
 Tuponosi grenadir
 Zona:
 Vode Unije i međunarodne vode u zoni 3
 Coryphaenoides rupestris
 (RNG/03-)
 Godina
 2021.
 2022.
 Zaštitni TAC
 Danska
 5
 (1)(2)
 5
 (1)(2)
 Njemačka
 Švedska
 0
 (1)(2)
 0
 (1)(2)
 Unija
 5
 (1)(2)
 5
 (1)(2)
 TAC
 5
 (1)(2)
 5
 (1)(2)
 (1)
 Nije dopušten usmjereni ribolov tuponosoga grenadira u zoni 3a.
 (2)
 Nije dopušten usmjereni ribolov grenadira. Od te se kvote moraju oduzeti usputni ulovi grenadira (RHG/03-). Ne smiju premašivati 1 % kvote.
 Vrsta:
 Tuponosi grenadir
 Zona:
 Vode Unije i međunarodne vode u zonama 5b, 6 i 7
 Coryphaenoides rupestris
 (RNG/5B67-)
 Godina
 2021.
 2022.
 Zaštitni TAC
 Njemačka
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Estonija
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Irska
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Španjolska
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Francuska
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Litva
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Poljska
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Ostalo
 pm
 (1)(2)(3)
 pm
 (1)(2(3)
 Unija
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Ujedinjena Kraljevina
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 TAC
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 (1)
 Najviše 10 % svake kvote smije se izloviti u vodama Unije i međunarodnim vodama u zonama 8, 9, 10, 12 i 14 (RNG/*8X14- za tuponosoga grenadira, RHG/*8X14- za usputne ulove grenadira).
 (2)
 Nije dopušten usmjereni ribolov grenadira. Od te kvote mora se oduzeti usputni ulov grenadira (RHG/5B67-). Ne smiju premašivati 1 % kvote.
 (3)
 Isključivo za usputne ulove. Nije dopušten usmjereni ribolov. Udjeli koje treba oduzeti od te dijeljene kvote prijavljuju se zasebno (RNG/5B67_AMS za tuponosoga grenadira; RHG/5B67_AMS za grenadira).
 .
 Vrsta:
 Tuponosi grenadir
 Zona:
 Vode Unije i međunarodne vode u zonama 8, 9, 10, 12 i 14
 Coryphaenoides rupestris
 (RNG/8X14-)
 Godina
 2021.
 2022.
 Zaštitni TAC
 Njemačka
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Irska
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Španjolska
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Francuska
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Latvija
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Litva
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Poljska
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Unija
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 Ujedinjena Kraljevina
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 TAC
 pm
 (1)(2)
 pm
 (1)(2)
 (1)
 Najviše 10 % svake kvote smije se izloviti u vodama Unije i međunarodnim vodama u zonama 5b, 6, 7 (RNG/*5B67- za tuponosoga grenadira; RHG/*5B67- za usputne ulove grenadira).
 (2)
 Nije dopušten usmjereni ribolov grenadira. Od te kvote mora se oduzeti usputni ulov grenadira (RHG/8X14-). Ne smiju premašivati 1 % kvote.
 Vrsta:
 Rumenac okan
 Zona:
 Vode Unije i međunarodne vode u zonama 6, 7 i 8
 Pagellus bogaraveo
 (SBR/678-)
 Godina
 2021.
 2022.
 Zaštitni TAC
 Irska
 pm
 (1)
 pm
 (1)
 Španjolska
 pm
 (1)
 pm
 (1)
 Francuska
 pm
 (1)
 pm
 (1)
 Ostalo
 pm
 (1)
 pm
 (1)
 Unija
 pm
 (1)
 pm
 (1)
 Ujedinjena Kraljevina
 pm
 (1)
 pm
 (1)
 TAC
 pm
 (1)
 pm
 (1)
 (1)
 Isključivo za usputne ulove. U okviru te kvote nije dopušten usmjereni ribolov. Udjeli koje treba oduzeti od te dijeljene kvote prijavljuju se zasebno (SBR/678_AMS).
 Vrsta:
 Rumenac okan
 Zona:
 Vode Unije i međunarodne vode u zoni 9
 Pagellus bogaraveo
 (SBR/09-)
 Godina
 2021.
 2022.
 Zaštitni TAC
 Španjolska
 93
 93
 Portugal
 25
 25
 Unija
 118
 118
 TAC
 119
 119
 Vrsta:
 Rumenac okan
 Zona:
 Vode Unije i međunarodne vode u zoni 10
 Pagellus bogaraveo
 (SBR/10-)
 Godina
 2021.
 2022.
 Zaštitni TAC
 Španjolska
 pm
 pm
 Portugal
 pm
 pm
 Unija
 pm
 pm
 Ujedinjena Kraljevina
 pm
 pm
 TAC
 pm
 pm


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 21.3.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 128/14
 Caingean arna tabhairt an 28 Eanáir 2022 – Chambre de commerce et d’industrie territoriale de la Marne en Champagne v EUIPO – Ambrosetti Group (TEHA)
 (Cás T-52/22)
 (2022/C 128/42)
 Teanga inar taisceadh an t-iarratas: an Fhraincis
 Páirtithe
 Iarratasóir: Chambre de commerce et d’industrie territoriale de la Marne en Champagne (Châlons-en-Champagne, An Fhrainc) (ionadaí: T. de Haan, Dlíodóir)
 Cosantóir: Oifig Maoine Intleachtúla an Aontais Eorpaigh (EUIPO)
 Páirtí eile sna himeachtaí os comhair an Bhoird Achomhairc: Ambrosetti Group Ltd (Londain, an Ríocht Aontaithe)
 Sonraí na n-imeachtaí os comhair EUIPO
 Iarratasóir an trádmhairc faoi cheist: An páirtí eile os comhair an Bhoird Achomhairc
 Trádmharc faoi cheist: Iarratas ar mharc fíortha de chuid an Aontais Eorpaigh TEHA – Iarratas ar chlárú Uimh. 17 091 091
 Nós imeachta os comhair EUIPO: Imeachtaí freasúra
 Cinneadh atá faoi chonspóid: Cinneadh ón gCeathrú Bord Achomhairc de EUIPO an 23 Samhain 2021 i gCás R 837/2021 – 4
 An t-ordú atá á lorg
 Iarann an t-iarratasóir ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 an cinneadh atá faoi chonspóid a chur ar neamhní;
 —
 a ordú do EUIPO na costais a íoc, lena n-áirítear na costais arna dtabhú ag réamhtheachtaí an iarratasóra sa dlí chun críocha na n-imeachtaí os comhair an Cheathrú Bord Achomhairc de EUIPO.
 Saincheist dlí
 Sárú ar Airteagal 18(1)(a) de Rialachán (AE) 2017/1001 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle.


text:
 29.9.2012
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 295/20
 Recurso de casación interpuesto el 16 de julio de 2012 por Pi-Design AG, Bodum France y Bodum Logistics A/S contra la sentencia del Tribunal General (Sala Cuarta), dictada el 8 de mayo de 2012, en el asunto T-416/10, Yoshida Metal Industry Co. Ltd/Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos)
 (Asunto C-339/12 P)
 2012/C 295/35
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Recurrentes: Pi-Design AG, Bodum France y Bodum Logistics A/S (representante: H. Pernez, Advocate)
 Otras partes en el procedimiento: Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos) y Yoshida Metal Industry Co. Ltd
 Pretensiones de las partes recurrentes
 Las recurrentes solicitan al Tribunal de Justicia que:
 —
 Case la sentencia del Tribunal General.
 —
 Anule la marca comunitaria 1 372 580.
 Subsidiariamente:
 —
 Devuelva el asunto al Tribunal General ordenándole que devuelva el asunto a la Sala de Recurso en el supuesto de que se anule la última resolución.
 —
 Condene en costas a YOSHIDA METAL INDUSTRY CO. LTD.
 Motivos y principales alegaciones
 Las recurrentes alegan que la sentencia recurrida debe ser anulada sobre la base de que el Tribunal General vulneró el artículo 7, apartado 1, letra e), inciso ii) del Reglamento sobre la marca comunitaria al aplicar criterios incorrectos para determinar las características esenciales del signo impugnado y al desnaturalizar la prueba presentada ante él.


type: wikipedia

text:
|}
 De spoorlijn Leeuwarden – Anjum, ook wel Dokkumer Lokaaltje genoemd, was een spoorlijn tussen Station Leeuwarden en Station Anjum, de oostelijke tak van het voormalige spoornetwerk van de Noord-Friesche Locaalspoorweg-Maatschappij (NFLS).
 Geschiedenis
 Op 31 mei 1899 werd de Noord-Friesche Locaalspoorweg-Maatschappij (NFLS) opgericht. Op 22 april 1901 reed de eerste reizigerstrein op het traject Leeuwarden – Ferwerd. Nog geen zes maanden later op 2 oktober 1901 werd het traject Ferwerd - Metslawier geopend. Pas twaalf jaar later op 24 augustus 1913 werd het traject Metslawier - Anjum geopend. Door de jaren heen heeft de spoorlijn veel pieken en dalen meegemaakt op financieel gebied. Zo leverde het goederenvervoer veel winst op. Het was zelfs zo druk met goederentreinen dat de spoorlijn daar te weinig capaciteit voor had. Met name een gebrek aan laad- en losplaatsen zorgde ervoor dat bij diverse (goederen)stations goederen langs het spoor opgeslagen stonden. Desondanks werd op 1 december 1905 de exploitatie van de spoorlijn overgenomen door de Hollandsche IJzeren Spoorweg-Maatschappij.
 Vrijwel alle spoorwegovergangen waren onbeveiligd op het traject. Diverse lokale overheden en organisaties vroegen de NFLS om een aantal spoorwegovergangen te beveiligen. Deze voorstellen keurde de NFLS altijd af, omdat dit hun geld kostte en niks opleverde. Tevens moest er voor spoorwegovergangen extra personeel aangenomen werden. Uiteindelijk onder druk van de minister werden een aantal overwegen beveiligd. Dit was voor de NFLS een flinke financiële tegenslag. Uiteindelijk heeft de crisis van de jaren 30 en de concurrentie van de autobus ervoor gezorgd dat reizigersvervoer op de lijn gestaakt werd.
 Op 1 januari 1935 werd de spoorlijn overgenomen door de Nederlandse Spoorwegen, die de regie nam over de sluitingen. Eerst viel voor reizigers het doek op traject Dokkum-Aalsum - Anjum op 15 mei 1935. Het jaar daarop, op 1 juli 1936, werd op de rest van de spoorlijn (Leeuwarden - Dokkum-Aalsum) het reizigersvervoer gestaakt. Dit traject werd op 28 mei 1940 heropend, maar na zeven maanden op 1 december weer opgeheven. Het reizigersvervoer werd overgenomen door de bussen van de NOF te Dokkum, een in 1938 opgericht fusiebedrijf dat in 1942 een spoordochter werd.
 Station Jelsum werd in 1944 bij een geallieerd bombardement, gericht op de nabij gelegen Fliegerhorst Leeuwarden, getroffen door een voltreffer. Er vielen geen slachtoffers.
 Het goederenvervoer op de spoorlijn heeft uiteindelijk nog doorgelopen tot en met de jaren 90 van de 20e eeuw. Het goederenvervoer werd het eerst gestaakt op het traject Dokkum-Aalsum - Anjum in 1942, waarna het spoor direct opgebroken werd. Tussen Dokkum-Aalsum en Stiens werd het goederenvervoer gefaseerd gestaakt tussen 1972 en 1975, waarna tussen 1978 en 1980 de opbraak van dit traject plaatsvond. Op het laatste traject Leeuwarden - Stiens staakte het goederenvervoer in 1997. In dat jaar maakte voor het laatst een trein (type Talent) een speciale rit over het traject. De opbraak begon gefaseerd in 2006. In het voorjaar van 2011 werden de laatste restanten opgebroken in opdracht van ProRail. Als eerste werd de sectie Jelsum-Stiens geruimd. Daarna volgde het stuk Jelsum-Vliegbasis-Westeinde. Het stuk tussen de Harlingerstraatweg en de Sem Dresdenstraat bleef, geheel overwoekerd, liggen en is eigendom van de gemeente Leeuwarden en werd alsnog in 2013 opgebroken. Het brughoofd van de draaibrug over het Van Harinxmakanaal bleef als monument staan. De spoorbruggen tussen Jelsum en Stiens zijn door ProRail ook verwijderd, maar aangekocht door de gemeente Leeuwarderadeel. Deze liggen in een loods nabij het station van Stiens, en worden na een eventuele grondoverdracht teruggeplaatst.
 In de jaren 10 van de 21e eeuw probeerde de Stichting Noord-Friesche Lokaal Spoorwegmaatschappij om op een deel van het voormalige traject spoorfietsen te introduceren voor toeristen/recreanten tussen Jelsum en Stiens. Na jarenlange juridische en politieke spanningen besloot de lokale overheid op het traject een fietspad aan te leggen. Ook wilde de stichting spoorfietsen mogelijk maken op het traject Dokkum - Metslawier. Dit leidde tot protesten bij boeren. Er werd gerekend op 8000 tot 17000 bezoekers per jaar. In 2015 zette de gemeente een streep door het plan.
 In 17 september 2019 berichtte het Leeuwarder Courant dat het monument van het brughoofd van de voormalige draaibrug over het Van Harinxmakanaal plots verdwenen was. De gemeente gaf aan niet te weten wie en waarom het monument verwijderd heeft. Er was nooit opdracht gegeven voor het verwijderen van het brughoofd. In datzelfde jaar werd naar de fundamenten van station Jelsum gegraven om het station eventueel weer op te bouwen.
 Afbeeldingen
 Restanten
 Een aantal bouwwerken van de voormalige spoorlijn zoals stationsgebouwen en brughoofden zijn anno 2020 bewaard gebleven. Ook de spoordijk is grotendeels nog zichtbaar. Op sommige spoordijken heeft de rails plaatsgemaakt voor een fiets- en voetpad of wegen voor het wegverkeer. Op een aantal voormalige spoorwegovergangen hebben lokale overheden/organisaties spoorwegattributen geplaatst zoals andreaskruizen. Dit is onder andere te zien aan Sem Dresdenstraat te Leeuwarden.
 Afbeeldingen
 Trivia
 Over deze spoorlijn is een lied geschreven door Anne van der Mark.
 Een Friese band noemde zich naar de lijn: It Dockumer Lokaeltsje.
 Leeuwarden
 Spoorweg in Friesland
 Geschiedenis van Leeuwarden
 Geschiedenis van Noardeast-Fryslân
 Leeuwarden


text:
Edward Wiktor Hamerski (ur. 16 listopada 1897 we Lwowie, zm. 3/4 lipca 1941 we Lwowie) – polski lekarz weterynarii, profesor Akademii Medycyny Weterynaryjnej we Lwowie.
 Życiorys
 Jego ojcem był Wiktor Hamerski (1864-1940), prawnik, prokurator, wykładowca, matką Maria z Kunzów.
 Podczas I wojny światowej Edward Hamerski został wcielony do c. i k. armii, wysłany na front włoski, gdzie w 1916 został ranny. U kresu wojny brał udział w polskiej obronie Lwowa w ramach wojny polsko-ukraińskiej. Ukończył studia rolnicze na Politechnice Lwowskiej (uzyskując dyplom inżyniera rolnika w 1922) oraz weterynaryjne w Akademii Medycyny Weterynaryjnej we Lwowie (w 1930 uzyskał dyplom lekarza weterynarii). Specjalizował się w chorobach wewnętrznych zwierząt. Pod kierunkiem Zygmunta Markowskiego obronił w 1933 doktorat nauk weterynaryjnych na podstawie rozprawy o zaburzeniach przewodnictwa przedsionkowo-komorowego na tle bloku zupełnego, następnie w 1938 habilitował się w lwowskiej Akademii Medycyny Weterynaryjnej. Był kolejno asystentem, docentem i zastępcą profesora tej uczelni.
 Po wybuchu II wojny światowej i agresji ZSRR na Polskę z 17 września 1939 w okresie sowieckiej okupacji Lwowa nadal prowadził działalność naukową. Od października 1939 był profesorem chorób wewnętrznych i zakaźnych zwierząt w radzieckim Instytucie Weterynaryjnym we Lwowie oraz kierownikiem Kliniki Chorób Wewnętrznych Zwierząt Małych. Ogłosił 8 prac naukowych.
 Zginął wraz z grupą polskich uczonych lwowskich, zamordowanych w lipcu 1941 przez Niemców. Grób symboliczny znajduje się na Cmentarzu Salwatorskim w Krakowie (sektor SC14-1-37).
 Przypisy
 Bibliografia
 Zygmunt Albert Kaźń profesorów lwowskich – lipiec 1941 / studia oraz relacje i dokumenty zebrane i oprac. przez Zygmunta Alberta Wrocław 1989, Wydawnictwo Uniwersytetu Wrocławskiego, wersja elektroniczna
 Konrad Millak, Edward Hamerski, w: Polski Słownik Biograficzny, tom IX, 1960-1961
 Włodzimierz Bonusiak, Kto zabił profesorów lwowskich?, Rzeszów 1989
 Absolwenci Politechniki Lwowskiej
 Absolwenci Akademii Medycyny Weterynaryjnej we Lwowie
 Polacy – żołnierze Cesarskiej i Królewskiej Armii w I wojnie światowej
 Polscy lekarze weterynarii
 Wykładowcy Akademii Medycyny Weterynaryjnej we Lwowie
 Ofiary mordu profesorów lwowskich 1941
 Uczestnicy bitwy o Lwów 1918–1919 (strona polska)
 Urodzeni w 1897
 Zmarli w 1941
 Ludzie urodzeni we Lwowie


text:
 15.8.2008
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 209/50
 Esimese Astme Kohtu 9. juuli 2008. aasta otsus — BYK versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Substance for Success)
 (Kohtuasi T-58/07) (1)
 (Ühenduse kaubamärk - Ühenduse sõnamärgi Substance for Success taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Eristusvõime puudumine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b)
 (2008/C 209/87)
 Kohtumenetluse keel: saksa
 Pooled
 Hageja: BYK-Chemie GmbH (Wesel, Saksamaa) (esindajad: advokaadid J. Kroher ja E. Hettenkofer)
 Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: G. Schneider)
 Kohtuasja ese
 Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja poolt 9. jaanuaril 2007 sõnalise tähise Substance for Success ühenduse kaubamärgina registreerimise taotluse kohta tehtud otsuse (asi R 816/2006-4) peale.
 Otsuse resolutiivosa
 1.
 Jätta hagi rahuldamata.
 2.
 Mõista kohtukulud välja BYK-Chemie GmbH-lt.
 (1) ELT C 95, 28.4.2007.


type: legislation

text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 29.7.2016
 COM(2016) 490 final
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Finland – EGF/2016/001 FI/Microsoft
 MOTIVERING
 BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 1.De bestämmelser som gäller för ekonomiskt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006
 1
 (nedan kallad förordningen om fonden).
 2.Den 11 mars 2016 lämnade Finland in ansökan EGF/2016/001 FI/Microsoft om ekonomiskt stöd från fonden, efter att arbetstagare hade sagts upp
 2
 vid Microsoft (Microsoft Mobile Oy) och vid åtta underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled i Finland.
 3.Efter att ha granskat ansökan har kommissionen i enlighet med alla tillämpliga bestämmelser i förordningen om fonden dragit slutsatsen att villkoren för ekonomiskt stöd från fonden är uppfyllda.
 SAMMANFATTNING AV ANSÖKAN
 Ansökan om stöd från fonden
 EGF/2016/001 FI/Microsoft
 Medlemsstat
 Finland
 Region eller regioner som berörs (Nuts 2
 3
 )
 Helsingfors–Nyland (Helsinki–Uusimaa, FI1B1)
 Södra Finland (Etelä-Suomi, FI1C)
 Västra Finland (Länsi-Suomi, FI197)
 Dag för inlämnande av ansökan
 11 mars 2016
 Dag för bekräftande av att ansökan mottagits
 11 mars 2016
 Tidsfrist för begäran om ytterligare information
 25 mars 2016
 Tidsfrist för tillhandahållande av ytterligare information
 6 maj 2016
 Tidsfrist för slutförande av bedömningen
 29 juli 2016
 Insatskriterium
 Artikel 4.1 a i förordningen om fonden
 Huvudföretag
 Microsoft Mobile Oy
 Antal berörda företag
 9
 Näringsgren eller näringsgrenar
 (huvudgrupp enligt Nace rev. 2)
 4
 Nace rev. 2 huvudgrupp 62 (dataprogrammering, datakonsultverksamhet o.d.)
 Antal dotterbolag, underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled
 8
 Referensperiod (fyra månader)
 11 september 2015 – 11 januari 2016
 Antal uppsägningar under referensperioden (a)
 2 035
 Antal uppsägningar före eller efter referensperioden (b)
 126
 Totalt antal uppsägningar (a + b)
 2 161
 Totalt antal berättigade stödmottagare
 2 161
 Totalt antal berörda stödmottagare
 1 441
 Antal unga som varken arbetar eller studerar som omfattas av åtgärderna
 0
 Budget för de individanpassade tjänsterna (euro)
 8 480 000
 Budget för genomförande av fonden
 5
 (euro)
 460 000
 Total budget (euro)
 8 940 000
 Stöd från fonden (60 %) (euro)
 5 364 000
 BEDÖMNING AV ANSÖKAN
 Förfarande
 4.Ansökan EGF/2016/001 FI/Microsoft lämnades in av Finland den 11 mars 2016, dvs. inom tolv veckor räknat från den dag då insatskriterierna i artikel 4 i förordningen om fonden uppfylldes. Kommissionen bekräftade mottagandet av ansökan inom två veckor från den dag då den lämnades in, den 11 mars 2016, och begärde ytterligare information av Finland före den 25 mars 2016. Ytterligare information lämnades in inom sex veckor räknat från och med dagen för begäran. Tidsfristen på tolv veckor från och med den dag då den fullständiga ansökan har mottagits, inom vilken kommissionen bör ha slutfört sin bedömning av huruvida ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd, löper ut den 29 juli 2016.
 Formella krav på ansökan
 Berörda företag och berättigade stödmottagare
 5.Ansökan gäller 2 035 arbetstagare som sagts upp vid Microsoft (Microsoft Mobile Oy) och vid åtta underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled. Huvudföretaget är verksamt inom en näringsgren som i Nace rev. 2 hänförs till huvudgrupp 62 (dataprogrammering, datakonsultverksamhet o.d.). De flesta uppsägningarna vid Microsoft skedde i Nuts 2-regionerna Helsingfors-Nyland, Södra Finland och Västra Finland.
 Företag och antal uppsägningar under referensperioden
 Microsoft
 1 889
 ISS Palvelut
 36
 Accenture
 27
 ManpowerGroup
 15
 EKS Group
 4
 Suomen Terveystalo
 1
 Eilakaisla
 1
 Symbio Finland
 16
 HCL Technologies Ltd
 46
 Totalt antal företag: 9
 Totalt antal uppsagda arbetstagare:
 2 035
 Totalt antal egenföretagare vars verksamhet upphört:
 0
 Totalt antal stödberättigade arbetstagare och egenföretagare:
 2 035
 Insatskriterier
 6.De finska myndigheterna lämnade in ansökan med stöd av insatskriteriet i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilket minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader inom ett företag i en medlemsstat. Även arbetstagare hos underleverantörer omfattas.
 7.Referensperioden för ansökan är fyra månader och löper fr.o.m. den 11 september 2015 t.o.m. den 11 januari 2016. Under referensperioden skedde 2 035 uppsägningar.
 8.Följande uppsägningar har skett under referensperioden:
 –1 889 arbetstagare hos Microsoft.
 –146 arbetstagare hos åtta underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled.
 Beräkning av uppsägningar och verksamheter som upphör
 9.Uppsägningarna under referensperioden har beräknats på följande sätt:
 –62 arbetstagare från den dag då arbetsgivaren i enlighet med artikel 3.1 i rådets direktiv 98/59/EG
 6
 skriftligen anmälde de planerade kollektiva uppsägningarna till den behöriga myndigheten. Finland bekräftade före den dag då kommissionens bedömning skulle vara slutförd att dessa 62 personer faktiskt hade blivit uppsagda.
 –1 931 arbetstagare från den dag då arbetsgivaren gav den enskilda arbetstagaren besked om uppsägning eller om att anställningsavtalet avslutas.
 –42 arbetstagare från den dag då anställningsavtalet de facto avslutades eller när det upphörde.
 Berättigade stödmottagare
 10.Utöver de ovannämnda 2 035 arbetstagarna omfattar de berättigade stödmottagarna 126 arbetstagare som blivit uppsagda före eller efter referensperioden på fyra månader. Dessa arbetstagare sades upp efter det allmänna tillkännagivandet som gjordes den 8 juli 2015 om de planerade uppsägningarna. Det går att fastställa ett klart orsakssamband med den händelse som föranledde uppsägningarna under referensperioden.
 11.Antalet stödberättigade mottagare uppgår därmed till sammanlagt 2 161 personer.
 Sambandet mellan uppsägningarna och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen
 12.Finland menar att uppsägningarna har ett samband med de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och hänvisar till det faktum att andelen sysselsatta inom IKT-sektorn i EU har minskat under senare år jämfört med i andra ekonomier. Konsekvenserna av detta har varit särskilt märkbara i Finland, där IKT-sektorn står för en stor del av ekonomin. Programvaruindustrin är en i högsta grad internationell bransch och konkurrensen är global. Alla marknadsaktörer kan konkurrera om samma kunder, och de anställdas placering och kulturella bakgrund har begränsad betydelse.
 13.Under 2014 minskade antalet anställda i teknikföretag i Finland med 2 %, dvs. med mer än 5 000 personer. Sammanlagt sysselsatte sektorn 285 000 personer i Finland 2014, medan antalet 2008 fortfarande var 326 000 personer
 7
 . Under samma period ökade Kinas och USA:s andelar av alla IKT-anställda i de utvecklade länderna, medan Europas andel minskade
 8
 .
 14.Marknaderna för mobiltelefoni har utvecklats mot bakgrund av den ständiga konkurrensen mellan olika operativsystem. Under 2000-talets första årtionde dominerades marknaderna av Nokia. Sedan dess har operativsystemet Android snabbt fått en allt starkare ställning på marknaden, medan Microsoft inte lyckats uppnå någon betydande marknadsandel. Till följd av detta har importen till unionen ökat.
 15.Det främsta skälet till personalnedskärningarna på Microsoft är alltså den krympande marknadsandelen för Lumiatelefonerna, som har operativsystemet Microsoft Windows. Operativsystemen IOS och Android, som utvecklats i USA, används av olika tillverkare med bas i Asien och har kommit att dominera marknaden under de senaste åren. Marknadsandelen för Windowstelefoner låg under 4 % varje år under 2012–2015. Det är viktigt att notera att Microsoft Windows operativsystem för telefoner fortfarande hade en marknadsandel på över 50 % under 2009
 9
 .
 16.Föreliggande ansökan är den senaste i en rad tidigare ansökningar som Finland lämnat in till följd av Nokias nedgång i sitt ursprungsland. Den första ansökningen inkom 2007 och gällde Perlos (EGF/2007/003 FI/Perlos). Senare har två ansökningar gällande Nokia Finland (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo och EGF/2013/001 FI/Nokia), en ansökan gällande Broadcom (EGF/2015/001 FI/Broadcom) och en gällande dataprogrammering (EGF/2015/005 FI/Computer Programming) lämnats in. Nokia flyttade till en början produktionen till Fjärran Östern och avvecklade sedan de mer specialiserade produktionsområdena, men fortsatte med forskning, utveckling och programmering. Mobiltelefonverksamheten såldes till Microsoft, men nu kommer även denna verksamhet att läggas ned. Finland väntas inom en snar framtid lämna in ytterligare två ansökningar gällande uppsagda arbetstagare inom IKT-sektorn.
 17.Två ansökningar om stöd från fonden gällande huvudgrupp 62 i Nace har lämnats in tidigare, båda med hänvisning till globalisering av handeln (EGF/2013/001 FI/Nokia och EGF/2015/005 FI/Computer programming).
 Händelser som föranlett uppsägningar och upphörande av verksamhet
 18.Bakom uppsägningarna ligger följande händelser: I september 2013 förvärvade Microsoft Nokias mobiltelefonenhet Nokia Devices and Services. Efter detta förvärv skapades Microsoft Mobile i april 2014. Cirka 25 000 Nokiaanställda överfördes till Microsoft, bland dem 4 700 personer i Finland.
 År 2014 meddelade Microsoft att den sammanlagda arbetskraften skulle skäras ned med upp till 18 000 arbetstillfällen under det kommande året. Av dessa fanns 1 100 arbetstillfällen i Finland. Samtidigt beslutade Microsoft att stänga anläggningen i Uleåborg och koncentrera forskning och produktutveckling till Salo, Tammerfors och Esbo.
 I juli 2015 kom Microsoft med beskedet att företagets mobiltelefonverksamhet skulle omstruktureras för bättre samordning och utnyttjande av resurserna. Högst 2 300 arbetstillfällen skulle gå förlorade i Finland. Verksamheten i Salo lades ned och uppgifterna flyttades till Microsofts anläggningar i Tammerfors och Esbo.
 De flesta av de uppsägningar som omfattas av denna ansökan är f.d. Nokiaanställda som flyttade till Microsoft 2013. Merparten är programmerare.
 De väntade konsekvenserna av uppsägningarna för den lokala, regionala eller nationella ekonomin och för sysselsättningen
 19.De drabbade Nuts 2-regionerna är Helsingfors-Nyland (FI1B), Södra Finland (FI1C) och Västra Finland (FI197). Nästan nio av tio uppsagda arbetstagare (88 %) är mellan 30 och 54 år gamla. Det kommer att vara särskilt svårt för äldre arbetstagare att få nytt jobb.
 20.De uppsagda arbetstagarna skulle kunna bidra till att blåsa nytt liv i branschen, förutsatt att deras vidareutbildning, planer på att starta eget och anställbarhet stöds i tillräcklig omfattning.
 Helsingfors-Nyland
 21.Microsoft är det näst största IKT-företaget i Esbo, som är Finlands näst största stad. Sektorn är alltså en viktig arbetsgivare i Esbo. År 2013 arbetade cirka 29 400 personer (35 % av de anställda inom den privata sektorn) inom denna sektor
 10
 . Totalt 219 IKT-företag var etablerade i Esbo 2014, medan 313 sådana företag lades ned under samma period
 11
 .
 IKT-klustret runt Microsoft är koncentrerat till Esbo. Detta betyder att Esbo kommer att drabbas hårt av nedskärningarna – cirka 700 Microsoftanställda i Esbo kommer att sägas upp i denna omgång av uppsägningar.
 I slutet av augusti 2015 var antalet långtidsarbetslösa 42 % högre än ett år tidigare. Samtidigt ligger arbetslösheten bland högutbildade personer i Nyland permanent på över 15 %. I slutet av augusti 2015 fanns det sammanlagt 95 967 arbetslösa arbetssökande i Nyland, vilket var 13,3 % högre än ett år tidigare. Arbetslösheten uppgick till 11,6 %.
 Södra Finland
 22.I Södra Finland gick 6 500 arbetstillfällen förlorade mellan 2007 och 2013, vilket är en minskning med 25 %. Uppsägningarna vid Nokia fick till följd att arbetslösheten mer än fördubblades mellan 2008 (7,0 %) och 2015 (17,5 %). Andelen arbetslösa med högre utbildning ökade också.
 Microsofts beslut att lägga ned anläggningen i Salo innebär att cirka 1 000 personer där kommer att förlora sina arbeten. Dessutom kommer omkring 150 personer att sägas upp vid företag som tillhandahåller tjänster för denna enhet. Totalt kommer alltså cirka 1 150 arbetstillfällen att försvinna i Salo. Cirka 200 anställda vid enheten i Salo erbjöds möjlighet att börja arbeta vid Microsofts enhet i Esbo eller vid andra enheter inom företaget och därför uppgår det totala antalet uppsägningar i Saloområdet till cirka 950.
 De flesta av dem som förlorat sina jobb är högt kvalificerade och erfarna inom sitt yrkesområde. Det är möjligt att en del av dem kommer att hitta ett nytt jobb snabbt, eftersom de har relevant kompetens.
 Västra Finland
 23.Sammanlagt har cirka 1 000 arbetstillfällen inom teknisk industri försvunnit i Tammerfors under de senaste tolv månaderna. Det faktum att utvecklingen och tillverkningen av programvara och nätverkssystem för Nokias mobiltelefoner har flyttats från Tammerforsregionen till andra områden betyder att det finns en stor arbetskraftsreserv.
 De senaste personalnedskärningarna på Microsoft drabbar ungefär 500 personer i Birkaland. För att de enskilda arbetssökandena ska ha bättre utsikter att få nytt jobb är det viktigt att de satsar på att uppdatera och bredda sin kompetens. De flesta av de stora aktörerna i Tammerforsområdet har varit beroende av Nokia och Microsoft för sin verksamhet. Underleverantörer påverkas därför av de händelser som har lett till ytterligare uppsägningar bland dem.
 Berörda stödmottagare och föreslagna åtgärder
 Berörda stödmottagare
 24.Totalt väntas 1 441 uppsagda arbetstagare delta i åtgärderna. Deras fördelning efter kön, medborgarskap och åldersgrupp är följande:
 Kategori
 Antal
 berörda stödmottagare
 Kön:
 Män
 864
 (60,0 %)
 Kvinnor
 577
 (40,0 %)
 Medborgarskap:
 EU-medborgare
 1 297
 (90,0 %)
 Icke EU-medborgare:
 144
 (10,0 %)
 Åldersgrupp:
 15–24 år
 0
 (0,0 %)
 25–29 år
 17
 (1 %)
 30–54 år
 1 279
 (89 %)
 55–64 år
 144
 (10,0 %)
 Över 64 år
 1
 (0,0 %)
 De föreslagna åtgärdernas stödberättigande karaktär
 25.De uppsagda arbetstagarna kommer att erbjudas följande individanpassade åtgärder:
 –Handledning och andra förberedande åtgärder
 Arbetssökarkurser ska ge deltagarna mer information om arbetsmarknaden, hjälpa dem att kartlägga sina egna möjligheter och ge dem bättre och uppdaterade kunskaper om hur de söker arbete.
 Arbetshandledning kommer att stödja och vägleda enskilda personer som söker arbete eller deltar i utbildning på arbetsplatsen.
 Yrkesvägledning kommer att erbjudas personer som sagts upp från sitt arbete och som enligt arbets- och näringsbyråns bedömning behöver specialiserat, fokuserat och långsiktigt stöd i sin karriärplanering. Tyngdpunkten i vägledningen ligger på samarbete och övningar i grupper.
 Arbetstagarna på Microsoft har mycket varierande kompetens. För att bedöma den arbetssökandes situation och behov av tjänster kan arbets- och näringsbyrån anordna en rad expertbedömningar.
 –Sysselsättnings- och företagstjänster
 De som förlorat sitt arbete kommer att erbjudas information, rådgivning och experttjänster för att kunna planera sin återanställning. I tidigare åtgärder som stötts genom fonden har individuella tjänster visat sig vara till stor hjälp.
 –Fortbildning
 Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning kommer att omfatta utbildning i affärsutveckling och utbildning för att främja entreprenörskap. Målet är att deltagarna ska få en yrkeskvalifikation eller kunna utveckla sin befintliga kompetens. Utbildning som främjar arbetskraftens rörlighet kommer också att erbjudas.
 –Lönesubvention
 För att uppmuntra nyanställningar och lärlingsutbildning kommer arbetsgivare som anställer en arbetslös arbetstagare att under en begränsad tidsperiod beviljas en lönesubvention som minskar lönekostnaderna. Lönesubventionen utgör 30–50 % av arbetstagarens lönekostnader och betalas ut i 6–24 månader.
 –Startpeng
 Syftet med startpengen är att främja ny företagsverksamhet och enskilda personers sysselsättning. Startpengen ska garantera att den som vill bli företagare har en utkomst under den tid det beräknas ta att starta och etablera företagsverksamheten.
 –Bidrag till resor, uppehälle och flyttkostnader
 Arbetssökande kan beviljas bidrag för kostnader för resor och uppehälle i samband med arbetssökandet eller till följd av deltagande i utbildning. De kan även få ersättning för flyttkostnader om de tar ett arbete som inte ligger på pendlingsavstånd.
 26.De föreslagna åtgärderna utgör aktiva arbetsmarknadsåtgärder som är stödberättigande enligt artikel 7 i förordningen om fonden. Dessa åtgärder ersätter inte passiva socialskyddsåtgärder.
 27.Finland har lämnat de uppgifter som krävs om åtgärder som de berörda företagen är tvungna att vidta enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal. De har bekräftat att ett ekonomiskt stöd från fonden inte kommer att ersätta sådana åtgärder.
 Beräknad budget
 28.De totala beräknade kostnaderna uppgår till 8 940 000 euro, vilket innefattar 8 480 000 euro i utgifter för individanpassade tjänster samt 460 000 euro i utgifter för förberedande åtgärder, förvaltning, information och marknadsföring samt kontroll och rapportering.
 29.Det sammanlagda begärda stödet från fonden är 5 364 000 euro (60 % av de totala kostnaderna).
 Åtgärder
 Beräknat antal deltagare
 Beräknad kostnad per deltagare
 (euro)
 (*)
 Beräknad totalkostnad
 (euro)
 Individanpassade tjänster (åtgärder enligt artikel 7.1 a och c i förordningen om fonden)
 Handledning och andra förberedande åtgärder (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)
 785
 600,00
 471 000
 Sysselsättnings- och företagstjänster (Työllisyys- ja yrityspalvelut)
 1 287
 543,90
 700 000
 Utbildning (Koulutus)
 940
 6 000,00
 5 640 000
 Startpeng (Starttiraha)
 43
 6 000,00
 258 000
 Delsumma a):
 Andel av paketet med individanpassade tjänster
 —
 7 069 000
 (83,36 %)
 Bidrag och incitament (åtgärder enligt artikel 7.1 b i förordningen om fonden)
 Lönesubvention (Palkkatuki)
 173
 8 000,00
 1 384 000
 Bidrag till resor, uppehälle och flyttkostnader (Liikkuvuusavustus)
 180
 150,00
 27 000
 Delsumma b):
 Andel av paketet med individanpassade tjänster:
 —
 1 411 000
 (16,64 %)
 Åtgärder enligt artikel 7.4 i förordningen om fonden
 1. Förberedande åtgärder
 —
 4 000
 2. Förvaltning
 —
 364 000
 3. Information och marknadsföring
 —
 77 000
 4. Kontroll och rapportering
 —
 15 000
 Delsumma c):
 Andel av de totala kostnaderna:
 —
 460 000
 (5,1 %)
 Totala kostnader (a + b + c):
 —
 8 940 000
 Stöd från fonden (60 % av de totala kostnaderna)
 —
 5 364 000
 (*) För att undvika för många decimaler har de beräknade kostnaderna per arbetstagare avrundats. Avrundningen påverkar inte den totala kostnaden för varje åtgärd.
 30.Kostnaderna för de åtgärder som enligt ovanstående tabell faller under artikel 7.1 b i förordningen om fonden överstiger inte 35 % av de sammanlagda kostnaderna för det samordnade paketet med individanpassade tjänster. Finland har bekräftat att dessa åtgärder förutsätter att de berörda stödmottagarna aktivt söker arbete eller deltar i utbildning.
 31.Finland har bekräftat att kostnaderna för investeringar för egenföretagare, nya företag och anställdas övertagande av företag inte kommer att överstiga 15 000 euro per stödmottagare.
 Period under vilken utgifter är stödberättigande
 32.Finland började erbjuda de individanpassade tjänsterna till de berörda stödmottagarna den 11 september 2015. Utgifterna för åtgärderna kommer därför att berättiga till ekonomiskt stöd från fonden under perioden 11 september 2015–11 mars 2018.
 33.Finland började ha administrativa utgifter för genomförandet av fonden den 11 september 2015. Utgifterna för förberedande åtgärder, förvaltning, information och marknadsföring samt kontroll och rapportering ska därför berättiga till ekonomiskt stöd från fonden under perioden 11 september 2015–11 september 2018.
 Komplementaritet med åtgärder som finansieras med nationella medel eller unionsmedel
 34.Den nationella förfinansieringen eller samfinansieringen kommer huvudsakligen från budgeten för den offentliga arbetsförmedlingen, som ingår i arbets- och näringsministeriets förvaltningsområde. Vissa tjänster kommer också att finansieras genom driftbudgeten för närings-, trafik- och miljöcentralerna och arbets- och näringsbyråerna.
 35.Finland har bekräftat att de åtgärder som beskrivs ovan och som beviljas ekonomiskt stöd från fonden inte kommer att få ekonomiskt stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument.
 36.Finland håller också på att genomföra det ekonomiska stödet från fonden för uppsagda arbetstagare vid Broadcom och inom sektorn dataprogrammering. När det gäller Microsoft kommer man att samarbeta med det nationella projektet Sysselsättning och arbetskraftens rörlighet 2014–2020 som syftar till att utveckla Eures-tjänsterna. I samarbete med fonden och Eures-tjänsterna kommer man att anordna internationella rekryteringsevenemang i olika regioner.
 37.Ett nationellt åtgärdspaket för företag som rekryterar och företag som skär ner personal har inletts inom Europeiska socialfonden. Åtgärderna ska ge resultat som kan vara till nytta för genomförandet av projekt inom ramen för denna ansökan till fonden.
 Samråd med de berörda stödmottagarna eller deras företrädare eller med arbetsmarknadens parter samt lokala och regionala myndigheter
 38.Enligt uppgift från Finland har det samordnade paketet med individanpassade tjänster tagits fram i samråd med en grupp som tillsatts av arbets- och näringsministeriet för att behandla uppsägningarna vid Microsoft och delta i utarbetandet av ansökan om stöd från fonden. I arbetsgruppen ingår företrädare för närings-, trafik- och miljöcentralerna och arbets- och näringsbyråerna i Nyland, sydvästra Finland och Birkaland. Andra företrädare är Microsoft samt branschorganisationerna Teknologiindustrin, Nya Ingenjörsförbundet UIL, Teknikens Akademikerförbund TEK/De högre tjänstemännen YTN och Tredea, en organisation för ekonomisk utveckling i Tammerforsregionen.
 Förvaltnings- och kontrollsystem
 39.Ansökan innehåller en beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystemet och av skyldigheterna för de berörda organen. Finland har meddelat kommissionen att stödet kommer att förvaltas av arbets- och näringsministeriet, som även förvaltar medel från ESF. Samma ministerium fungerar som attesterande myndighet. De avdelningar som ansvarar för dessa två funktioner har strikt åtskilda uppgifter och rapporteringsstrukturer. Avdelningen för sysselsättning och företagande kommer att ha hand om förvaltningen av fonden, medan samma funktion för ESF sköts av företags- och regionavdelningen. Den attesterande funktionen handhas av personal- och förvaltningsenheten för båda fonderna. Ministeriet har utarbetat en handledning med en närmare beskrivning av det förfarande som ska följas.
 40.Den oberoende internrevisionsenheten, som lyder under kanslichefen vid samma ministerium, kommer att fungera som revisionsmyndighet.
 Den berörda medlemsstatens åtaganden
 41.Finland har gett alla nödvändiga garantier om att
 –principerna om likabehandling och icke-diskriminering kommer att följas i fråga om vilka som ska få ta del av de föreslagna åtgärderna,
 –de krav som rör kollektiva uppsägningar i den nationella lagstiftningen och i EU-lagstiftningen är uppfyllda,
 –Microsoft Mobile Oy, som sagt upp arbetstagare och därefter fortsatt sin verksamhet, har uppfyllt sina rättsliga skyldigheter i samband med uppsägningarna och vidtagit vederbörliga åtgärder med tanke på sina anställda,
 –de föreslagna åtgärderna inte kommer att få något ekonomiskt stöd från någon annan EU-fond eller något annat EU-finansieringsinstrument och att all dubbelfinansiering kommer att förhindras,
 –de föreslagna åtgärderna kommer att komplettera åtgärder som finansieras genom strukturfonderna,
 –det ekonomiska stödet från fonden kommer att vara förenligt med unionens förfaranderegler och materiella regler för statligt stöd.
 BUDGETKONSEKVENSER
 Budgetförslag
 42.Det högsta årliga beloppet för fonden får i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020
 12
 inte överstiga 150 miljoner euro (i 2011 års priser).
 43.Efter att ha prövat om ansökan uppfyller villkoren i artikel 13.1 i förordningen om fonden och tagit i beaktande antalet berörda stödmottagare, de föreslagna åtgärderna och de beräknade kostnaderna, föreslår kommissionen att 5 364 000 euro anslås ur fonden för utbetalning av ett ekonomiskt stöd på 60 % av de sammanlagda kostnaderna för de föreslagna åtgärderna.
 44.Det föreslagna beslutet om att utnyttja fonden ska antas av både Europaparlamentet och rådet, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning
 13
 .
 Anknytande rättsakter
 45.Samtidigt med detta förslag till beslut om utnyttjande av fonden kommer kommissionen att förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag om överföring av ett belopp på 5 364 000 euro till den berörda budgetposten.
 46.Samtidigt som kommissionen antar förslaget till beslut om utnyttjande av fonden kommer kommissionen att anta ett beslut om ekonomiskt stöd, i form av en genomförandeakt, som kommer att träda i kraft samma dag som Europaparlamentet och rådet antar förslaget till beslut om utnyttjande av fonden.
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter
 efter en ansökan från Finland – EGF/2016/001 FI/Microsoft
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
 med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006
 14
 , särskilt artikel 15.4,
 med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning
 15
 , särskilt punkt 13,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
 av följande skäl:
 (1)Målet med Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) är att stödja arbetstagare som blivit uppsagda och egenföretagare vars verksamhet upphört till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen, till följd av en fortsatt global finansiell och ekonomisk kris, eller till följd av en ny global finansiell och ekonomisk kris, och att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.
 (2)Det högsta årliga beloppet för fonden får i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013
 16
 inte överstiga 150 miljoner euro (i 2011 års priser).
 (3)Den 11 mars 2016 lämnade Finland in en ansökan om ekonomiskt stöd från fonden, med anledning av uppsägningar vid Microsoft (Microsoft Mobile Oy) och vid åtta underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled. Ansökan kompletterades med ytterligare information i enlighet med artikel 8.3 i förordning (EU) nr 1309/2013. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av ekonomiskt stöd från fonden enligt artikel 13 i förordning (EU) nr 1309/2013.
 (4)I enlighet med artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1309/2013 kan Finlands ansökan godtas, eftersom uppsägningarna får allvarliga följder för sysselsättningen och den lokala, regionala och nationella ekonomin.
 (5)Fonden bör därför utnyttjas för att tillhandahålla det ekonomiska stöd på 5 364 000,00 euro som Finland ansökt om.
 (6)För att minimera den tid det tar att bevilja stöd från fonden bör detta beslut tillämpas från och med den dag då det antas.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 5 364 000 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016.
 Artikel 2
 Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Det ska tillämpas från och med den [dagen för antagandet]*.
 17Utfärdat i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar
 På rådets vägnar
 Ordförande
 Ordförande
 (1)
 EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.
 (2)
 I den mening som avses i artikel 3 i förordningen om fonden.
 (3)
 Kommissionens förordning (EU) nr 1046/2012 av den 8 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) vad gäller inrapportering av tidsserierna för den nya regionala uppdelningen (EUT L 310, 9.11.2012, s. 34).
 (4)
 EUT L 393, 30.12.2006, s. 1.
 (5)
 I enlighet med artikel 7 fjärde stycket i förordning (EU) nr 1309/2013.
 (6)
 Rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar (EGT L 225, 12.8.1998, s. 16).
 (7)
 Statistikcentralen, Teknologiindustrins arbetskraftsundersökning
 (8)
 https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/2015-predict-report-analysis-ict-rd-eu-and-beyond
 (9)
 http://www.statista.com/statistics/266136/global-market-share-held-by-smartphone-operating-systems/
 (10)
 www.teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf
 (11)
 www.teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf
 (12)
 EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.
 (13)
 EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (14)
 EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.
 (15)
 EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (16)
 Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).
 (17)
 Datumet ska införas av parlamentet före offentliggörandet i EUT.