type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
23.1.1999 EL Epiärglg Eugleqiäda sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm C 20/29
 Diacqaugä sgy tpoheärexy C-296/97 (1) Diacqaugä sgy tpoheärexy C-377/97 (1)
 (1999/C 20/48) (1999/C 20/51)
 Le diósang sgy 7gy Ojsxbqiäot 1998, o Pqoäedqoy sot Dija-
 rsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm apouórire sg dia- Le diósang sgy 9gy Ojsxbqiäot 1998, o Pqoäedqoy sot Dija-
 cqaugä sgy tpoheärexy C-296/97 (aiäsgrg sot Oberverwal- rsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm apouórire sg dia-
 tungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen cia sgm cqaugä sgy tpoheärexy C-377/97: Episqopgä sxm Etqxpaøjxäm
 eäjdorg pqodijarsijgäy apouórexy): Ulrich Gloger jasó Joimosgäsxm jasó Ekkgmijgäy Dglojqasiäay.
 Bergamt Kamen, paqelbaiämxm: Vertreter des öffentlichen
 Interesses beim Oberverwaltungsgericht für das Land Nord- (1) EE C 7 sgy 10.1.1998.
 rhein-Westfalen.
 (1) EE C 318 sgy 18.10.1997.
 Diacqaugä sxm rtmejdijafoleämxm tpoheärexm C-239/96 jai
 C-240/96 (1)
 (1999/C 20/52)
 Diacqaugä sgy tpoheärexy C-369/97 (1)
 (1999/C 20/49)
 Le diósang sgy 14gy Ojsxbqiäot 1998, o Pqoäedqoy sot Dija-
 rsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm apouórire sg dia-
 Le diósang sgy 8gy Ojsxbqiäot 1998, o Pqoäedqoy sot Dija- cqaugä sxm rtmejdijafoleämxm tpoheärexm C-239/96 jai
 rsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm apouórire sg dia- C-240/96: Gmxleämo Bariäkeio sgy Lecókgy Bqesamiäay jai
 cqaugä sgy tpoheärexy C-369/97 (aiäsgrg sot Oberster Boäqeiay Iqkamdiäay, tporsgqifoälemo apoä sgm Olorpomdiajgä
 Gerichtshof cia sgm eäjdorg pqodijarsijgäy apouórexy): Dglojqasiäa sgy Ceqlamiäay, so Bariäkeio sgy Damiäay jai so
 Schutzverband gegen unlauteren Wettbewerb jasó F. W. Rtlbotäkio sgy Etqxpaøjgäy Emxärexy jasó Episqopgäy sxm
 Woolworth Co Gesellschaft mbH. Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm, tporsgqifoleämgy apoä so Etqx-
 paøjoä Joimobotäkio.
 (1) EE C 370 sgy 6.12.1997.
 (1) EE C 269 sgy 14.9.1996.
 Diacqaugä sgy tpoheärexy C-382/97 (1)
 (1999/C 20/50) Diacqaugä sgy tpoheärexy C-370/97 (1)
 (1999/C 20/53)
 Le diósang sgy 8gy Ojsxbqiäot 1998, o Pqoäedqoy sot Dija-
 rsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm apouórire sg dia-
 cqaugä sgy tpoheärexy C-382/97 (aiäsgrg sot Verwaltungs- Le diósang sgy 20gäy Ojsxbqiäot 1998, o Pqoäedqoy sot Dija-
 gerichtshof cia sgm eäjdorg pqodijarsijgäy apouórexy): Ger- rsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm apouórire sg dia-
 hard Köbler jasó Bundesminister für Wissenschaft, cqaugä sgy tpoheärexy C-370/97 (aiäsgrg sot Oberster
 Forschung und Kunst. Gerichtshof cia sgm eäjdorg pqodijarsijgäy apouórexy):
 Poloco SA jasó Jürgen Denz.
 (1) EE C 7 sgy 10.1.1998.
 (1) EE C 387 sgy 20.12.1997.


type: legislation

text:
 27.11.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 341/6
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1264/2014 DELLA COMMISSIONE
 del 26 novembre 2014
 che modifica il regolamento (UE) n. 408/2011 recante disposizioni di applicazione del regolamento (CE) n. 1185/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo alle statistiche sui pesticidi per quanto riguarda il formato di trasmissione
 (Testo rilevante ai fini del SEE)
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (CE) n. 1185/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 25 novembre 2009, relativo alle statistiche sui pesticidi (1), in particolare l'articolo 5, paragrafo 1,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento (CE) n. 1185/2009 istituisce un quadro comune di riferimento per la produzione di statistiche europee comparabili sulle vendite e sugli usi agricoli dei pesticidi.
 (2)
 A norma dell'articolo 3, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 1185/2009 gli Stati membri sono tenuti a trasmettere i dati statistici in forma elettronica, secondo un appropriato formato tecnico che la Commissione deve adottare.
 (3)
 Il regolamento (UE) n. 408/2011 della Commissione (2) non stabilisce il formato di trasmissione delle statistiche sull'uso dei pesticidi, la cui trasmissione è prevista per il 2015, e pertanto dovrebbe essere modificato.
 (4)
 Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato del sistema statistico europeo,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 Il regolamento (UE) n. 408/2011 è così modificato:
 1)
 gli articoli 1 e 2 sono sostituiti dai seguenti:
 «Articolo 1
 Gli Stati membri trasmettono i dati statistici sui pesticidi di cui agli allegati I e II del regolamento (CE) n. 1185/2009 utilizzando le definizioni della struttura dei dati in formato SDMX. I dati sono forniti alla Commissione (Eurostat) mediante i servizi del punto di accesso unico oppure sono resi disponibili in modo che la Commissione (Eurostat) possa recuperarli elettronicamente.
 Articolo 2
 La struttura dei dati relativi all'immissione sul mercato dei pesticidi da trasmettere alla Commissione (Eurostat) è specificata nell'allegato I.
 La struttura dei dati relativi agli usi agricoli dei pesticidi da trasmettere alla Commissione (Eurostat) è specificata nell'allegato II.»;
 2)
 l'allegato del regolamento (UE) n. 408/2011 è modificato conformemente all'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 26 novembre 2014
 Per la Commissione
 Il presidente
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) GU L 324 del 10.12.2009, pag. 1.
 (2) Regolamento (UE) n. 408/2011 della Commissione, del 27 aprile 2011, recante disposizioni di applicazione del regolamento (CE) n. 1185/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo alle statistiche sui pesticidi per quanto riguarda il formato di trasmissione (GU L 108 del 28.4.2011, pag. 21).
 ALLEGATO
 «
 ALLEGATO I
 Struttura dei dati statistici relativi all'immissione sul mercato dei pesticidi
 La struttura dei dati nei file di trasmissione è la seguente:
 Numero
 Campo
 Osservazioni
 1
 Paese
 per esempio Francia
 2
 Anno
 Anno di riferimento per i dati (per esempio 2010)
 3
 Gruppo principale
 Codici elencati nell'allegato III del regolamento (CE) n. 1185/2009
 4
 Categorie di prodotti
 5
 Classe chimica
 6
 Sostanza attiva
 7
 Valore dell'osservazione (quantità venduta)
 in kg di sostanza
 8
 Per i campi 3, 4, 5 e 6, il contrassegno di riservatezza
 Contrassegno
 ALLEGATO II
 Struttura dei dati statistici relativi agli usi agricoli dei pesticidi
 La struttura dei dati nei file di trasmissione è la seguente:
 Numero
 Campo
 Osservazioni
 1
 Paese
 per esempio Francia
 2
 Anno
 Anno di riferimento per i dati (per esempio 2010)
 3
 Coltivazione
 Disaggregazione per singola coltivazione
 4
 Sostanza attiva
 Codici elencati nell'allegato III del regolamento (CE) n. 1185/2009
 5
 Valore dell'osservazione: quantità di sostanza utilizzata per la coltivazione
 in kg di sostanza
 6
 Valore dell'osservazione: superficie di coltivazione trattata con tale sostanza
 in ettari
 7
 Contrassegno di riservatezza
 Contrassegno
 »


text:
 16.8.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 296/47
 Tužba podnesena 23. lipnja 2016. – ZZ protiv ECDC-a
 (Predmet F-32/16)
 (2016/C 296/60)
 Jezik postupka: engleski
 Stranke
 Tužitelj: ZZ (zastupnik: V. Kolias, odvjetnik)
 Tuženik: Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC)
 Predmet i opis spora
 Poništenje odluke od 21. rujna 2015. kojom se dovršava izvješće o ocjeni tužitelja za razdoblje izvješćivanja 2011.
 Tužbeni zahtjev tužitelja
 —
 Poništiti odluku ocjenjivača u žalbenom postupku od 21. rujna 2015. kojom se dovršava izvješće o ocjeni tužitelja za razdoblje izvješćivanja 2011., i u mjeri u kojoj je to potrebno, poništiti odluku tijela nadležnog za sklapanje ugovora o radu od 20. travnja 2016. kojom je odbijena tužiteljeva pritužba od 20. prosinca 2015.;
 —
 naložiti ECDC-u snošenje vlastitih troškova i troškova koje je imao tužitelj u ovom postupku.


text:
 6.6.2016
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 200/29
 14. aprillil 2016 esitatud hagi – GRID applications versus EUIPO (APlan)
 (Kohtuasi T-154/16)
 (2016/C 200/41)
 Kohtumenetluse keel: saksa
 Pooled
 Hageja: GRID applications GmbH (Viin, Austria) (esindaja: advokaat M. Meyenburg)
 Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)
 Andmed EUIPO menetluse kohta
 Vaidlusalune kaubamärk: liidu sõnamärk „Aplan” – registreerimistaotlus nr 13 374 079
 Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 15. veebruari 2016. aasta otsus asjas R 1819/2015-4
 Nõuded
 Hageja palub Üldkohtul:
 —
 tühistada vaidlustatud otsus nii, et määratakse, et EUIPO lubab kaubamärgi registreerida vastavalt ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlusele CTM 13374079; teise võimalusena kaupadele ja teenustele klassides 9, 35 ja 42, ja kolmanda võimalusena üksnes kaupadele ja teenustele klassides 9 ja 42;
 —
 mõista kohtukulud ja EUIPO/Siseturu Ühtlustamise Ameti apellatsioonikojas toimunud menetluse kulud välja EUIPO-lt.
 Väide
 —
 Määruse nr 207/2009 artikli 7 rikkumine.


type: wikipedia

text:
Viiksitimali, vanhalta nimeltään partatiainen, (Panurus biarmicus) on harvalukuinen ruovikoiden varpuslintu. Aikaisemmin laji luettiin kuuluvaksi timalien heimoon, mutta on sittemmin siirretty omaan heimoonsa viiksitimalit.
 Koko ja ulkonäkö
 Pituus 14–16 cm, paino 14–16 g.
 Helppo tuntea vaaleanruskeasta yleisväristä ja pitkästä pyrstöstä. Juhlapukuisella koiraalla on harmaa pää ja leveä musta viiksijuova, josta juontui sen entinen nimi partatiainen. Naaras on yksivärisempi. Nuori lintu muistuttaa naarasta, mutta sen selkä ja pyrstön reunat ovat laajalti mustat. Nuorella naaraalla on musta nokka, nuorella koiraalla keltainen. Kaikilla viiksitimaleilla on täydellinen sulkasato elo–lokakuussa, minkä jälkeen ikäluokkia ei pysty erottamaan toisistaan.
 Ääni on hauska ja napakka ”ping” tai ”pshing”. Myös surisevia ja napsahtavia ääniä on. Laulu on yksinkertainen lyhyt säe.
 Käyttäytymiseltään viiksitimali on hyvin sosiaalinen. Poikueet kerääntyvät loppukesällä suuriksikin parviksi järviruovikoihin ja lennähtelevät tiiviinä ryhminä ruovikon yllä.
 Vanhin suomalainen rengastettu viiksitimali on ollut 3 vuotta 2 kuukautta 26 päivää vanha. Vanhin eurooppalainen viiksitimali oli brittiläinen, 6 vuotta 5 kuukautta vanha.
 Levinneisyys
 Parimäärä Suomessa: 200–500 paria pääasiassa Etelä- ja Lounais-Suomen rannikolla. Esiintyy laikuttaisesti eri puolilla Eurooppaa ja Aasiaa. Länsi-Euroopassa pesii 200 000 – 300 000 paria. Kovien talvien jälkeen kanta voi romahtaa mutta hyvinä pesimävuosina palaa nopeasti ennalleen. Vanhat pesimäpaikat voivat tyhjentyä lähes täysin joinain talvina.
 Viiksitimali levisi Suomeen vasta 1980–1990-lukujen taitteessa ja kotiutui nopeasti pesimälajistoon. Ennen kolonisaatiota se oli suurharvinaisuus.
 Osaksi paikkalintu, mutta osa linnuista vaeltaa syksyisin ja keväisin.
 Elinympäristö
 Viiksitimalin elinympäristönä ovat merenlahtien ja järvien laajat ruovikot. Harvoin sitä nähdään muunlaisessa ympäristössä.
 Lisääntyminen
 Viiksitimali on tehokas lisääntymään, koska se tekee useita suuria poikueita vuoden aikana. Sitä paitsi nuoret viiksitimalit voivat alkaa lisääntyä jo ensimmäisenä elinvuotenaan, mikä takaa populaatioiden säilymisen ja runsastumisen. Suomessa tällainen lisääntyminen on kuitenkin melko epätodennäköistä.
 Pesä on noin metrin korkeudelle järviruokoihin sidottu pussimainen tai suppilomainen kori. Munintaa tapahtuu toukokuusta alkaen, ja pari voi pesiä kolmasti kesän aikana. Munia on 4–8, kermanvaaleita tummanruskein pilkuin ja täplin. Haudonta-aika 10–13 vrk, molemmat puolisot voivat hautoa.
 Ravinto
 Viiksitimalin ravintoa ovat hyönteiset ja hämähäkit. Talvella se syö järviruo’on siemeniä.
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Routasuo, Pekka 1987: Valloittava partatiainen on ruoikon akrobaatti. – Lintumies 4.1987 s. 155–159. LYL.
 Pöyhönen, Mikko 2001: Viiksitimalin vuosikymmen. - Linnut vol.36 nr.4. s. 20-25.
 Varpuslinnut


type: contracts

text:
 22.6.2017
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 161/53
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 268/2015
 ze dne 30. října 2015,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP [2017/1057]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) 2015/1298 ze dne 28. července 2015, kterým se mění přílohy II a VI nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kosmetických přípravcích (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha II Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 1a (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009) kapitoly XVI přílohy II Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32015 R 1298: nařízení Komise (EU) 2015/1298 ze dne 28. července 2015 (Úř. věst. L 199, 29.7.2015, s. 22).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) 2015/1298 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2015 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 30. října 2015.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Oda SLETNES
 (1) Úř. věst. L 199, 29.7.2015, s. 22.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,30.8.2016
 COM(2016) 543 final
 2016/0259(COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa kultuuripärandi aasta kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Euroopa kultuuripärandi eesmärgid, põhimõtted ja väärtused kujutavad endast Euroopa ühist ajaloolise mälu, mõistmise, identiteedi, dialoogi, ühtekuuluvuse ja loovuse allikat. Alates Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava
 1
 vastuvõtmisest 2007. aastal on kultuuripärand olnud prioriteediks järjestikustes nõukogu kultuurivaldkonna töökavades, sealhulgas praeguses töökavas ajavahemikuks 2015–2018
 2
 . Euroopa tasandi koostöö on toimunud peamiselt avatud koordinatsiooni meetodi abil. 2014. aastal toodi nõukogu järeldustes kultuuripärandi kui jätkusuutliku Euroopa strateegilise ressursi kohta
 3
 (21. mai 2014) ja komisjoni teatises „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“
 4
 esile pärandipoliitika rolli sotsiaalse ja majanduslikku kasu tagamisel. Seda teatise üle väljendasid heameelt Regioonide Komitee oma 16. aprilli 2015. aasta arvamuses
 5
 ja Euroopa Parlament oma 8. septembril 2015. aastal vastu võetud resolutsioonis
 6
 .
 Nõukogu järeldused kultuuripärandi kaasava juhtimise kohta, mis võeti vastu 25. novembril 2014,
 7
 sisaldasid eelkõige üleskutset komisjonile esitada ettepanek „Euroopa kultuuripärandi aasta“ kohta. Euroopa Parlament esitas sarnase üleskutse oma resolutsioonis ning kutsus komisjoni üles „nimetama eelistatavalt 2018. aasta kultuuripärandi Euroopa aastaks“. Regioonide Komitee kordas seda üleskutset ka oma arvamuses ja rõhutas, et Euroopa kultuuripärandi aasta saaks edendada ühiste eesmärkide teostamist kogu Euroopa kontekstis.
 Nagu on rõhutatud komisjoni teatises, ei teata piisavalt hästi või alahinnatakse, millise panuse annab kultuuripärand majanduskasvu ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse Euroopas. Samal ajal seisab Euroopa pärandisektor silmitsi mitmesuguste väljakutsetega. Need hõlmavad järgmist: riigieelarvete vähenemine; vähenev osalemine traditsioonilistel kultuuriüritustel; suurenev keskkonna- ja füüsiline surve kultuuripärandile; muutuvad väärtusahelad ja ootused seoses digitehnoloogiale üleminekuga; ning ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega.
 Nagu kõigi Euroopa aastate puhul, on ka seekord peamine eesmärk suurendada teadlikkust väljakutsetest ja võimalustest ning rõhutada ELi rolli ühiste lahenduste edendamisel. Kooskõlas Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskavaga peaks kultuuripärandi Euroopa aasta üldised eesmärgid olema järgmised:
 –See aitab edendada Euroopa kultuuripärandit kui kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi keskset komponenti. See peaks esile tooma, milliste vahenditega kultuuripärandit kõige paremini säilitada ja kaitsta ning kuidas laiem ja mitmekesisem üldsus saaks sellest paremini osa. See hõlmab publiku arendamise meetmeid ja pärandialast haridust, austades täiel määral liikmesriikide pädevust ning edendades seega sotsiaalset kaasatust ja integratsiooni.
 –See peaks oma otsese ja kaudse majandusliku potentsiaali kaudu edendama Euroopa kultuuripärandi panust majandusse ja ühiskonda. See hõlmab võimet toetada kultuuri- ja loomemajandust, innustada loovust ja uuendustegevust, edendada säästvat turismi ning luua püsivat kohalikku tööhõivet.
 –See peaks aitama edendada kultuuripärandit kui ELi rahvusvahelise mõõtme olulist elementi, tuginedes partnerriikide huvile Euroopa kultuuripärandi ja eksperditeadmiste vastu. Kultuuripärand mängib olulist rolli eri programmides välissuhete valdkonnas, peamiselt Lähis-Idas, kuid ka mujal. Kultuuripärandi väärtuse edendamine on ühtlasi vastus kultuurivara tahtlikule hävitamisele konfliktipiirkondades
 8
 .
 Euroopa kultuuripärandi aasta pakub Euroopa kodanikele võimalusi tänapäeva paremaks mõistmiseks mineviku mitmekülgsema ja ühise mõistmise kaudu. See aitab paremini hinnata kultuuripärandi sotsiaalset ja majanduslikku kasu ja selle panust majanduskasvu ning sotsiaalsesse ühtekuuluvusse. Seda saab hinnata näiteks seoses säästva turismi edendamise ja linnade taaselustamisega. Selles tuuakse esile digiteerimisega seotud väljakutseid ja võimalusi. See aitab lahendada ka kindlakstehtud probleeme, levitades parimaid tavasid, mis seonduvad järgmisega: kaitse; haldamine; rikastamine; juhtimine; ning teadustegevus ja innovatsioon. Tuuakse esile hiljutist läbimurret seoses kultuuripärandi valdkonna tehnoloogilise ja sotsiaalse innovatsiooniga, samuti ELi algatusi kõnealustes valdkondades.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate sätetega
 Euroopa kultuuripärandi aasta rakendamiseks kasutatakse olemasolevaid ELi programme. Kultuuripärand vastab praegu mitmesuguste oluliste ELi toetuste saamise tingimustele mitme ELi programmi raames, mis seonduvad digiteerimise, säilitamise, infrastruktuuri, teadusuuringute ja innovatsiooni, rikastamise ja oskustega. Need programmid on: programm „Loov Euroopa“; Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid; programm „Horisont 2020“; programm „Erasmus+“; programm „Kodanike Euroopa“. Kolme konkreetselt kultuuripärandile pühendatud ELi meedet rakendatakse programmi „Loov Euroopa“ alusel. Euroopa pärimuspäevad; Euroopa Liidu kultuuripärandi auhind ja Euroopa kultuuripärandi märgis.
 Euroopa aasta annab võimaluse innustada liikmesriike ja sidusrühmi tegema koostööd, et arendada välja tugevam ja ühtsem lähenemisviis kultuuripärandile. Kõnealuse lähenemisviisi eesmärk on edendada ja kaitsta Euroopa kultuuripärandit ning maksimeerida selle olemuslikku ja sotsiaalset väärtust ning selle panust töökohtade loomisse ja majanduskasvu. Seda tehakse täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
 Nagu teistegi Euroopa aastate puhul on meetmete hulgas teavitamis- ja tutvustamiskampaaniad, üritused ja algatused nii Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Neid kasutatakse selleks, et edastada olulisi sõnumeid ja levitada teavet heade tavade kohta.
 Tehakse jõupingutusi selle tagamiseks, et Euroopa aastal organiseeritud üritused vastaksid iga liikmesriigi vajadustele ja olukorrale. Liikmesriike kutsutakse seetõttu üles nimetama ametisse riikliku koordinaatori, kes korraldab nende osalemist Euroopa kultuuripärandi aasta üritustel. Moodustatakse Euroopa juhtrühm, millesse kuuluvad riiklike koordinaatorite esindajad. Komisjon korraldab riiklike koordinaatorite kohtumisi, et kooskõlastada Euroopa aasta korraldamist ja vahetada teavet selle rakendamise kohta riigi ja Euroopa tasandil.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 167. Sellega on ette nähtud, et EL „aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule, respekteerides nende rahvuslikku ja piirkondlikku mitmekesisust ning rõhutades samal ajal ühist kultuuripärandit“. Euroopa Liit „ergutab ka liikmesriikide koostööd“ kultuurivaldkonnas ning toetab ja täiendab vajaduse korral nende tegevust.
 •Subsidiaarsus
 Ettepaneku eesmärke ei ole võimalik piisaval määral saavutada üksnes liikmesriikide poolt võetavate meetmetega. Seda seetõttu, et üksnes riigi tasandi meetmed ei võimaldaks kasu saada Euroopa mõõtmes kogemuste ja heade tavade vahetamisest liikmesriikide vahel. Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatakse, et Euroopa Liit austab liikmesriikide rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja rikastamise. Oma eesmärkide järgimiseks rakendab liit asjakohaseid vahendeid vastavalt pädevusele, mis talle aluslepingutega antakse. Lisaks saaks liikmesriikide meede kasu ELis ja väljaspool ELi loodud teadlikkusest ja nähtavusest.
 •Proportsionaalsus
 Kavandatud tegevuskäik on lihtne. See tugineb olemasolevatele programmidele ja eeldab, et teavitamiskampaaniate kese suunatakse Euroopa aasta teemadele. Sellega ei kaasne ebaproportsionaalseid halduskulusid ettepanekut rakendavatele ametiasutustele.
 ELi meetmetega toetatakse ja täiendatakse liikmesriikide jõupingutusi. Selle meetme eesmärk on esiteks tõhustada ELi enda vahendeid. Teiseks võimaldab see soodustada sünergiat ja koostööd liikmesriikide, kultuuriorganisatsioonide ja sihtasutuste ning era- ja avaliku sektori ettevõtjate vahel.
 ELi meetmed ei läheks kaugemale, kui on vaja selleks, et lahendada ilmnenud probleemid.
 •Vahendi valik
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus on sobivaim vahend, et tagada seadusandja täielik kaasamine 2018. aasta nimetamisse Euroopa kultuuripärandi aastaks.
 3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Oma ettepanekut ette valmistades korraldas komisjon suure hulga sidusrühmadega mitu sihipärast konsultatsiooni, mis kajastavad kultuuripärandi valdkonna olemust ja selle töökorraldust ja spetsialiseerumise kõrget taset, liikmesriikide pädevust ning ja kutseühingute ja rahvusvaheliste organisatsioonide rolli. Peale selle võttis komisjon arvesse eespool nimetatud nõukogu järeldusi, Euroopa Parlamendi resolutsiooni ja Regioonide Komitee arvamust.
 ELi tasandil on kultuuripärandi teemalised poliitilised arengud saanud hiljuti osa rikkalikust debatist. Sellele on kaasa aidanud asutused, kes on koondanud pärimuspoliitika eest vastutavad asutused liikmesriikides. Need hõlmavad analüüsirühma „EL ja kultuuripärand“ ning riiklike asutuste juhtide foorumit European Heritage Heads Forum. Muud valitsustevahelised ja valitsusvälised organisatsioonid on Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu (ICOM), mälestusmärkide ja paikade rahvusvaheline nõukogu (ICOMOS), Kultuuriväärtuste Säilitamise ja Restaureerimise Rahvusvaheline Uurimiskeskus (ICCROM) ning Euroopa Nõukogu. Muud asjaomase valdkonna olulisemad võrgustikud on Europa Nostra, kultuuripärandiga seotud rahvusvaheliste võrgustike ja organisatsioonide foorum European Heritage Alliance 3.3
 9
 ja Euroopa Muuseumiorganisatsioonide Võrgustik (NEMO).
 On palju muid arenguid. 2015. aasta aprillis võttis kultuuriministrite nõukogu vastu Namuri deklaratsiooni. Selles väljendasid nad heameelt selle üle, et Euroopa Liidu Nõukogu korraldab Euroopa kultuuripärandi aasta. Nad kutsusid osalema Euroopa Nõukogu ja kõiki Euroopa kultuurikonventsiooni osalisriike.
 1975. aastal Euroopa Nõukogu egiidi all organiseeritud Euroopa aasta arhitektuuripärandi aasta 40. aastapäeva eelõhtul, 29. juunil 2015, korraldas Saksamaa kultuuripärandi komitee (Deutsches Nationalkomitee für Denkmalschutz) Bonnis Euroopa aastat käsitleva avaliku arutelu, mis toimus samal ajal maailmapärandi komitee istungiga.
 Veel üks oluline arutelu toimus 2015. aasta aprillis Europa Nostra Brüsseli büroos valitud rühma liikmesorganisatsioonide tegevjuhtidega. Kogu Europa Nostra liikmeskond arutas 2015. aasta juuni peaassambleel Euroopa kultuuripärandi aasta eesmärki ja peamisi meetmeid, mida võiks arendada. See toimus Oslos, Euroopa Komisjoni osavõtul.
 Sidusrühmadega konsulteeriti ka avatud töörühmas EYCH 2018, mille korraldas Saksamaa kultuuripärandi ja liiduvalitsuse volinik kultuuri ja meedia küsimustes. Selle tulemusena koostati kontseptsioonidokument (Sharing Heritage’
 10
 ), mida on võetud arvesse käesoleva ettepaneku koostamisel. Arutelu viidi läbi analüüsirühma „EL ja kultuuripärand“ liikmetega, sealhulgas Belgia, Bulgaaria, Saksamaa, Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Luksemburgi, Leedu, Läti, Madalmaade, Norra, Poola, Hispaania, Rootsi, Šveitsi ja Ühendkuningriigi ametiasutuste ekspertidega. Täiendavad eksperdid tulid Eestist, Austriast, Portugalist ja Slovakkiast ning mitmest vaatlejastaatusega organisatsioonist, sealhulgas Euroopa kultuuri haldamise ja kultuuripoliitika võrgustikust (ENCATC), Europa Nostrast ja Euroopa muuseumiorganisatsioonide võrgustikust ja muudest organisatsioonidest.
 Itaalia ja Hispaania alalised esindused korraldasid seminari teemal „Euroopa kultuuripärandi aasta: pärandi jagamine, ühine väljakutse“ 28. oktoobril 2015 Brüsselis. Sellel osalesid sidusrühmade organisatsioonid nagu Europa Nostra, riiklikud ametiasutused ja eksperdid.
 Ettepanekut arutati eespool nimetatud analüüsirühma koosolekutel 23.–24. septembril 2015 Luksemburgis, 30. novembril – 1. detsembril 2015 Roomas, 9. mail 2016 Haagis, ning pärandit haldavate riiklike asutuste juhtide foorumil European Heritage Heads Forum 19.–20. mail 2016 Bernis. Lisaks toimus arutelu Euroopa 2016. aasta kultuurifoorumi raames 19. aprillil 2016.
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Algatus tugineb sõltumatutele analüüsidele ja uuringutele, eelkõige aruandele „Cultural Heritage Counts for Europe“ („Kultuuripärand on Euroopale tähtis“)
 11
 . See tulenes kahest ulatuslikust projektist, mida rahastati ELi kultuuriprogrammist, et koguda tõendeid kultuuripärandi väärtuse ja selle mõju kohta Euroopa majandusele, kultuurile ja ühiskonnale ning keskkonnale.
 Samuti tugineb see programmi „Horisont 2020“ kultuuripärandi eksperdirühma aruandele
 Getting cultural heritage to work for Europe („Paneme kultuuripärandi Euroopa jaoks toimima“)
 12
 ja strateegilisele teadusuuringute kavale, mis koostati ühise kavandamise algatuse „Kultuuripärand ja muutuv maailm“
 13
 raames. Lõpuks tugineb algatus programmi „Horisont 2020“ kultuuripärandi ja Euroopa identiteedi sotsiaalsele platvormile, mitmeaastasele sidusrühmadega konsulteerimise algatusele
 14
 CULTURALBASE ning uutele Euroopa teadustaristutele, nagu näiteks DARIAH-ERIC (kunsti- ja humanitaarteaduste digitaalne teadustaristu) ja E-RIHS (Euroopa päranditeaduse teadustaristu)
 15
 .
 Meetmepaketis nr 9: „Kultuur ja turism“, mis oli seotud ühtekuuluvusprogrammide (2007-2013) järelhindamisega, milles keskendutakse Euroopa Regionaalarengu Fondile ja Ühtekuuluvusfondile , leiti, et kultuuri ja turismi investeerimine võib tugevdada piirkonna majandust ja parandada sotsiaalset kaasamist.
 Aastate 2007–2013 ELi teadusuuringute rahastamisprogrammi (ELi seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi (2007–2013)) järelhindamisest selgus, et programm oli tulemuslik tipptasemel teaduse edendamisel ja Euroopa tööstusalase konkurentsivõime tugevdamisel. Seda tehes panustas see majanduskasvu ja tööhõive edendamisse valdkondades, mis on tavaliselt liikmesriikide vastutusalas. 7. raamprogrammist toetati teadusuuringuid rohkem kui 180 miljoni euroga mitmesugustes valdkondades, mis on seotud Euroopa (materiaalse, mittemateriaalse ja digitaalse) kultuuripärandiga keskkonna-, sotsiaal- ja humanitaarteaduste, digitaalse kultuuripärandi, tööstustehnoloogia, rahvusvahelise koostöö ja (e-)taristu teemade raames. Neid olemasolevaid teadmisi tuleks edasi uurida.
 •Mõju hindamine
 Mõju hindamist ei ole vaja, kuna kavandatud algatuse eesmärgid kuuluvad olemasolevate ELi programmide eesmärkide hulka. Euroopa kultuuripärandi aastat saab rakendada olemasoleva eelarve piires, kasutades selleks programme, millega nähakse ette rahastamisprioriteedid iga-aastasel või mitmeaastasel alusel. Kavandatud algatus ei kohusta komisjoni võtma õigusloomega seotud erimeetmeid. Samuti ei oleks sellel olulist sotsiaalset, majanduslikku ega keskkonnamõju väljaspool olemasolevaid vahendeid.
 4.MÕJU EELARVELE
 Euroopa aasta jaoks ei ole taotletud täiendavaid rahalisi vahendeid. Käesolev ettepanek ei nõua täiendavaid vahendeid ELi eelarvest. Paindlikkus asjakohaste programmide aastaste ja mitmeaastaste prioriteetide määramisel on piisav, et näha ette asjakohased teadlikkuse suurendamise kampaaniaid sarnaselt eelnevate Euroopa aastatega.
 2016/0259 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa kultuuripärandi aasta kohta
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 167,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust
 16
 ,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1)Euroopa kultuuripärandi eesmärgid, põhimõtted ja väärtused kujutavad endast Euroopa ühist ajaloolise mälu, mõistmise, identiteedi, dialoogi, ühtekuuluvuse ja loovuse allikat. Kultuuripärandil on tähtis roll Euroopa Liidus, nagu on märgitud Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) preambulis, milles sätestatakse, et allakirjutanud saavad „innustust Euroopa kultuurilisest, religioossest ja humanistlikust pärandist“.
 (2)Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 lõikes 3 sätestatakse, et Euroopa Liit austab oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja rikastamise.
 (3)ELi toimimise lepingu artikli 167 lõike 1 kohaselt on Euroopa Liidu ülesanne „soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, võttes arvesse nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning rõhutades samas ühise kultuuripärandi tähtsust“. Liidu meetmete eesmärk on ergutada liikmesriikidevahelist koostööd ning vajaduse korral toetada ja täiendada liikmesriikide tegevust, muu hulgas Euroopa rahvaste kultuuri ja ajalugu käsitlevate teadmiste täiendamist ja levitamist ning üleeuroopalise tähtsusega kultuuripärandi säilitamist ja kaitsmist (ELTL artikli 167 lõige 2).
 (4)Nagu Euroopa Komisjon rõhutas oma teatises „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“
 17
 , tuleb kultuuripärandit käsitada kui ühisvara ja ühishüve, mida säilitatakse tulevaste põlvkondade jaoks ja mille kaitse on kõigi sidusrühmade ühine kohustus.
 (5)Kultuuripärand on Euroopa ühiskonna jaoks kultuurilisest, keskkonna, sotsiaalsest ja majanduslikust vaatepunktist väga väärtuslik. Seega on selle jätkusuutlik haldamine 21. sajandi strateegiline valik, nagu rõhutas nõukogu oma 21. mai 2014. aasta järeldustes teemal „Kultuuripärand kui jätkusuutlik Euroopa strateegiline ressurss“
 18
 . Selle panust väärtuste, oskuste ja töökohtade loomise ning elukvaliteedi seisukohast on alahinnatud.
 (6)Kultuuripärand on Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskavas
 19
 kesksel kohal. See on üks neljast Euroopa kultuurialase koostöö prioriteedist aastateks 2015–2018, nagu on sätestatud praeguses kultuurivaldkonna tegevuskavas, mille nõukogu võttis vastu 25. novembril 2014
 20
 .
 (7)Kultuuripärand hõlmab „minevikupärandit mistahes kujul ja aspektides, st materiaalset, mittemateriaalset ja digitaalset (digitaalsena loodud või digiteeritud) pärandit, sealhulgas mälestisi, paiku, maastikke, oskusi, tavasid, teadmisi ja inimloomingu väljendusi, samuti kollektsioone, mida säilitavad ja haldavad riiklikud ja eraõiguslikud asutused, nagu muuseumid, raamatukogud ja arhiivid“, nagu on märgitud eespool nimetatud 21. mai 2014. aasta järeldustes.
 (8)Kultuuripärand on sepistatud aja jooksul Euroopat asustanud eri tsivilisatsioonide kultuuri väljendusvormide sünteesi ja ühendamise teel. Euroopa aasta aitab ergutada ja edendada arusaamist, et tähtis on kaitsta ja edendada kultuurilise väljenduse mitmekesisust. Seda võiks saavutada haridusprogrammide ja üldsuse teadlikkust suurendavate programmide kaudu kooskõlas UNESCO poolt 20. oktoobril 2005 vastu võetud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga,
 21
 mille osaline on ka EL.
 (9)ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni (millega EL ja enamik liikmesriike on ühinenud) artiklis 30 (Osalemine kultuurielus, virgestus-, puhke- ja sporditegevuses) sätestatakse, et allakirjutanud riigid tunnistavad puuetega inimeste õigust osaleda teistega võrdsetel alustel kultuurielus ning rakendavad kõiki asjakohaseid abinõusid, et tagada puuetega inimestele muu hulgas juurdepääs kultuurietenduste või -teenuste toimumispaikadele, nagu teatrid, muuseumid, kinod, raamatukogud ja turismiteenused, ning suurim võimalik juurdepääs mälestusmärkidele ja riiklikele kultuurimälestistele.
 (10)Euroopa puuetega inimeste vajadusi arvestava linna auhind on näidanud, kuidas puuetega inimestele, eakatele ja liikumispuudega või muud liiki ajutise füüsilise puudega inimestele on linnade kultuuripärandile juurdepääsu võimaldamine teostatav viisil, mis peab lugu nende olemusest ja väärtusest, ning on tutvustanud sellega seonduvaid häid tavasid.
 (11)Kultuuripärandil võib olla oluline roll kogukonna ühtekuuluvusele ajal, mil kultuuriline mitmekesisus Euroopa ühiskondades suureneb. Uutel osalus- ja kultuuridevahelistel lähenemisviisidel kultuuripärandipoliitikale ja haridusalastele algatustele, mis annavad kõigile kultuuripäranditele võrdse väärikuse, on potentsiaal suurendada usaldust, vastastikust tunnustamist ja sotsiaalset ühtekuuluvust.
 (12)Seda on tunnistatud ka säästva arengu tegevuskavas aastani 2030,
 22
 milles tunnustatakse maailmakodanikuks olemist, kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi kui säästva arengu horisontaalseid põhimõtteid. Selles tunnistatakse, et kõik kultuurid ja tsivilisatsioonid võivad säästvale arengule kaasa aidata ja olla ühtlasi selle peamisteks teguriteks. Kultuuri on selgesõnaliselt mainitud mitmes 2030. aasta tegevuskava säästva arengu eesmärgis: näiteks 4. eesmärgis (haridus), 5. eesmärgis (sooline võrdõiguslikkus), 8. ja 12. eesmärgis seoses turismiga (jätkusuutlik majanduskasv/tarbimismudelid) ja eriti 11. eesmärgis (linnad-pärand).
 (13)Vajaduse asetada inimesed ja inimlikud väärtused laiendatud ja valdkonnaülese kultuuripärandi kontseptsiooni keskmesse suurenenud tunnustamine rahvusvahelisel tasandil rõhutab vajadust võimaldada kultuuripärandile laiemat juurdepääsu. Seda võib saavutada, kui püüda jõuda erinevate sihtrühmadeni ning suurendada juurdepääsu kohtadele, hoonetele, toodetele ja teenustele, võttes arvesse erivajadusi ja demograafiliste muutuste mõju.
 (14)Poliitikavaldkonnad, mis seonduvad kultuuripärandi ja kultuuripärandiga seotud teenuste kaitse, säilitamise, taastamise, neile juurdepääsu ning nende taaskasutamise ja edendamisega, kuuluvad peamiselt riiklike, piirkondlike või kohalike kohustuste hulka. Sellegipoolest on kultuuripärandil selge Euroopa mõõde ja seda käsitletakse mitmes ELi poliitikavaldkonnas, mis ulatuvad kultuuripoliitikast kaugemale. Need poliitikavaldkonnad on järgmised: haridus, põllumajandus ja maaelu areng, regionaalareng, sotsiaalne ühtekuuluvus, merendus, keskkond, turism, digitaalarengu tegevuskava, teadusuuringud ja innovatsioon ning teabevahetus.
 (15)Selleks et täielikult realiseerida nende potentsiaali Euroopa majanduste ja ühiskondade jaoks, on eri poliitikavaldkondade ülese pärandi kaitse, rikastamise ja haldamise puhul vaja tõhusat mitmetasandilist valitsemist ja paremat valdkondadevahelist koostööd. See hõlmab kõiki sidusrühmi, sh valitsusasutusi, eraisikuid, kodanikuühiskonna organisatsioone, valitsusväliseid organisatsioone ja vabatahtlike sektorit.
 (16)Nõukogu kutsus oma 25. novembri 2014. aasta järeldustes
 23
 komisjoni üles kaaluma ettepaneku esitamist „Euroopa kultuuripärandi aasta“ kohta.
 (17)Euroopa Parlament esitas sarnase üleskutse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsioonis ning soovitas komisjonil „nimetada eelistatavalt 2018. aasta Euroopa kultuuripärandi aastaks“
 24
 .
 (18)Euroopa Regioonide Komitee väljendas oma 16. aprilli 2014. aasta arvamuses heameelt
 25
 nõukogu ettepaneku „Euroopa kultuuripärandi aasta“ üle, rõhutades selle panust ühiste eesmärkide teostamisesse kogu Euroopa kontekstis.
 (19)Euroopa kultuuripärandi aasta väljakuulutamine on tõhus viis suurendada üldsuse teadlikkust, levitades teavet heade tavade kohta ning edendades teadusuuringuid ja innovatsiooni ning poliitilist mõttevahetust. Luues keskkonna, kus neid eesmärke edendatakse nii liidu, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil, on võimalik saavutada suurem sünergia ja ressursside parem kasutamine.
 (20)Kultuuripärand kujutab endast sekkumisvaldkonda eri programmides välissuhete vallas, peamiselt Lähis-Idas, kuid ka mujal. Kultuuripärandi väärtuse edendamine on ühtlasi vastus kultuurivara tahtlikule hävitamisele konfliktipiirkondades
 26
 . Oluline on tagada vastastikune täiendavus Euroopa kultuuripärandi aasta ja kõigi välissuhete algatuste vahel, mis on välja töötatud asjakohastes raamistikes. Meetmed kultuuripärandi kaitseks ja edendamiseks asjakohaste välissuhete vahendite raames peaksid muu hulgas kajastama vastastikust huvi, mis on seotud kogemuste ja väärtuste vahetamisega kolmandate riikidega. Sellega edendatakse vastavate kultuuride vastastikust tundmist, austust ja mõistmist.
 (21)Kuigi see otsus on adresseeritud liikmesriikidele, peaksid laienemisprotsessis osalevad riigid siiski olema tihedalt seotud Euroopa kultuuripärandi aasta meetmetega. Tuleks üritada kaasata ka Euroopa naabruspoliitika riike ja teisi partnerriike, kui see on asjakohane. Seda saab teha asjakohase koostöö ja dialoogi raamistikes, eelkõige kodanikuühiskonna dialoogi kontekstis ELi ja kõnealuste riikide vahel.
 (22)Euroopa kultuuripärandi kaitsmine, säilitamine ja rikastamine ühtib liidu olemasolevate programmide eesmärkidega. Seetõttu on võimalik Euroopa aasta eesmärke rakendada, kasutades neid programme nende olemasolevate sätete alusel ja nähes rahastamisprioriteedid ette iga-aastasel või mitmeaastasel alusel. Programmid ja poliitilised põhimõtted valdkondades nagu kultuur, haridus, põllumajandus ja maaelu areng, regionaalareng, sotsiaalne ühtekuuluvus, merendus, keskkond, turism, digitaalse ühtse turu strateegia, teadusuuringud ja innovatsioon ning teabevahetus aitavad otseselt ja kaudselt kaasa Euroopa kultuuripärandi kaitsele, rikastamisele, uuenduslikule taaskasutamisele ja edendamisele ning need võivad algatust toetada kooskõlas oma õigusliku raamistikuga.
 (23)Käesoleva otsuse eesmärk on toetada liikmesriikide pingutusi, et Euroopa kultuuripärandit kaitsta, säilitada, rikastada, taaskasutada ja edendada. Seda ei saa liikmesriigid üksi piisaval määral saavutada, sest see nõuab riikidevahelist teabevahetust ja heade tavade levitamist kogu liidu tasandil, samas saab seda paremini saavutada liidu tasandil, seega võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Reguleerimisese
 2018. aasta nimetatakse Euroopa kultuuripärandi aastaks (edaspidi „Euroopa aasta“).
 Artikkel 2
 Eesmärgid
 1. Kooskõlas Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskavaga on Euroopa aasta üldised eesmärgid edendada ja toetada eelkõige kogemuste ja heade tavade vahetamise kaudu Euroopa Liidu, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutuste jõupingutusi, et kaitsta, säilitada, taaskasutada, rikastada, väärtustada ja edendada Euroopa kultuuripärandit Euroopa Liidus (EL). Eelkõige:
 (a)See aitab edendada Euroopa kultuuripärandit kui kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi keskset komponenti. See peaks esile tooma, milliste vahenditega kultuuripärandit kõige paremini säilitada ja kaitsta ning kuidas laiem ja mitmekesisem üldsus saaks sellest paremini osa. See hõlmab üldsuse arendamise meetmeid ja pärandialast haridust, austades täiel määral liikmesriikide pädevust ning edendades seega sotsiaalset kaasatust ja integratsiooni.
 (b)See suurendab oma otsese ja kaudse majandusliku potentsiaali kaudu Euroopa kultuuripärandi panust majandusse ja ühiskonda. See hõlmab võimet toetada kultuuri- ja loomemajandust, innustada loovust ja uuendustegevust, edendada säästvat turismi, suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust ning luua püsivat tööhõivet.
 (c)See aitab edendada kultuuripärandit kui liidu rahvusvahelise mõõtme olulist elementi, tuginedes partnerriikide huvile Euroopa kultuuripärandi ja eksperditeadmiste vastu.
 2. Euroopa kultuuripärandi aasta erieesmärgid on:
 (a)soodustada lähenemisviise, mis on inimestekesksed, kaasavad ja kõigile kättesaadavad, tulevikku suunatud, paremini integreeritud ja valdkonnaülesed, et pärand oleks kõigile juurdepääsetav ning et tagada kultuuripärandi kaitse, säilitamine, uuenduslik taaskasutamine ja rikastamine;
 (b)edendada mitmetasandilise valitsemise ja kultuuripärandi haldamise uuenduslikke mudeleid, mis hõlmavad kõiki sidusrühmi, sealhulgas ametiasutusi, üksikisikuid, kodanikuühiskonna organisatsioone, valitsusvälised organisatsioone ja vabatahtlike sektorit.
 (c)edendada arutelu, teadus- ja uuendustegevust ja heade tavade vahetamist kultuuripärandi säilitamise ja kaitsmise kvaliteedi kohta ning kaasaegsete sekkumiste kohta ajaloolises keskkonnas ning samuti selliste lahenduste edendamise kohta, mis on kättesaadavad kõigile, sealhulgas puuetega inimeste jaoks;
 (d)tuua esile ja edendada kultuuripärandi positiivset panust ühiskonda ja majandusse teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu, mis hõlmab ELi tasandi tõendite baasi, ning näitajate ja võrdlusandmete väljatöötamise kaudu;
 (e)soodustada kohaliku arengu strateegiaid, et kasutada pärandi potentsiaali, sealhulgas jätkusuutliku kultuuriturismi edendamise kaudu;
 (f)toetada erialaste oskuste arendamist ning parandada teadmiste haldamist ja teadmussiiret pärandisektoris, võttes arvesse digitaaltehnoloogiale ülemineku tagajärgi;
 (g)edendada kultuuripärandit kui tänapäevase loometegevuse ja innovatsiooni inspiratsiooniallikat ning tuua esile vastastikust täiendamist ja tihedamat suhtlust kultuuri- ja loomesektori vahel ning kogukondade ja pärandisektori vahel;
 (h)suurendada hariduse ja elukestva õppe kaudu teadlikkust sellest, kui oluline on Euroopa kultuuripärand, keskendudes eelkõige noortele ja kohalikele kogukondadele;
 (i)tõsta esile rahvusvahelise koostöö potentsiaali kultuuripärandi küsimustes tugevamate sidemete arendamiseks ELi mittekuuluvate riikidega, ning soodustada kultuuridevahelist dialoogi, konfliktijärgset lepitamist ja konfliktide ennetamist;
 (j)edendada kultuuripärandit käsitlevat teadustegevust ja innovatsiooni; hõlbustada teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmist ja rakendamist kõigi sidusrühmade, eelkõige avaliku sektori asutuste ja erasektori poolt ning lihtsustada uurimistulemuste levitamist laiemale üldsusele; ning
 (k)soodustada sünergilist toimet liidu ja liikmesriikide vahel, tugevdades algatusi, et hoida ära ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega.
 Artikkel 3
 Meetmete sisu
 1. Artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed hõlmavad Euroopa aasta eesmärkidega seonduvaid järgmist tegevust Euroopa, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil:
 (a)konverentsid, üritused ja algatused, et edendada arutelu ja suurendada teadlikkust kultuuripärandi tähtsusest ja väärtusest ning lihtsustada kodanike ja sidusrühmade kaasamist;
 (b)teabe-, haridus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad, et edastada selliseid väärtusi nagu mitmekesisus ja kultuuridevaheline dialoog, kasutades tõendeid Euroopa rikkalikust kultuuripärandist, ning ergutada üldsuse osalust kultuuripärandi kaitses ja majandamises ning üldisemalt Euroopa aasta eesmärkide saavutamises;
 (c)riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi haldusasutuste ja muude organisatsioonide kogemuste ja heade tavade jagamine, et levitada teavet kultuuripärandi kohta; ning
 (d)analüüside tegemine ning teadus- ja innovatsioonitegevuse korraldamine ning nende tulemuste levitamine Euroopa või riigi tasandil.
 2. Komisjon ja liikmesriigid võivad Euroopa kodanike aasta eesmärkide saavutamiseks näha ette muud tegevust ning lubada kasutada viidet Euroopa aastale selle reklaamimisel, kui selline tegevus aitab kaasa artiklis 2 sõnastatud eesmärkide saavutamisele.
 Artikkel 4
 Kooskõlastamine riiklikul tasandil
 Iga liikmesriik määrab riikliku koordinaatori, kes korraldab liikmesriigi osalemist Euroopa aasta tegevuses. Koordinaator tagab asjakohast tegevuse koordineerimise riigi tasandil.
 Artikkel 5
 Kooskõlastamine Euroopa Liidu tasandil
 Komisjon korraldab riiklike koordinaatorite kohtumisi, et kooskõlastada Euroopa aasta korraldamist ja vahetada teavet selle rakendamise kohta riigi ja Euroopa tasandil.
 Artikkel 6
 Rahvusvaheline koostöö
 Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks võib komisjon teha koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige ÜRO ja Euroopa Nõukoguga, tagades samal ajal ELi nähtava osalemise.
 Artikkel 7
 Rahastamine
 Euroopa tasandi tegevuse kaasrahastamine Euroopa aasta toetuseks on kooskõlas olemasolevate programmide, eelkõige programmi „Loov Euroopa“ suhtes kohaldatavate eeskirjadega ja olemasolevate võimalustega prioriteetide seadmiseks iga-aastasel või mitmeaastasel alusel. Vajaduse korral võib Euroopa aastat toetada ka muude programmide ja meetmetega nende kehtivate õiguslike ja finantssätete raames.
 Artikkel 8
 Jälgimine ja hindamine
 Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2019 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesolevas otsuses ette nähtud algatuste rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta.
 Artikkel 9
 Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Artikkel 10
 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel
 Nõukogu nimel
 president
 eesistuja
 ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS
 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
 1.3Ettepaneku/algatuse liik
 1.4Eesmärk/eesmärgid
 1.5Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.6Meetme kestus ja finantsmõju
 1.7Kavandatud eelarve täitmise viisid
 2.JUHTIMISMEETMED
 2.1Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 2.2Juhtimis- ja kontrollisüsteem
 2.3Pettuste ja muude eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub:
 3.2Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1Üldine hinnanguline mõju kuludele
 3.2.2Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 3.2.3Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 3.2.4Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5Kolmandate isikute rahaline toetus
 3.3Hinnanguline mõju tuludele
 ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS
 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus
 Euroopa kultuuripärandi aasta
 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
 27
 POLIITIKAVALDKOND (-VALDKONNAD): HARIDUSE JA KULTUURIGA SEONDUV(AD) TEGEVUS(ED): PROGRAMM „LOOV EUROOPA“
 1.3.Ettepaneku/algatuse liik
 X Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
 28
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4.Eesmärk/eesmärgid
 1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Mitmeaastased strateegilised eesmärgid puuduvad, kuna tegemist on spetsiifilise algatusega ehk Euroopa aastaga.
 1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusvaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
 Erieesmärk nr
 (a) See aitab edendada Euroopa kultuuripärandit kui kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi keskset osa. Sellest peaks selguma, kuidas kultuuripärandit kõige paremini säilitada ja kaitsta ning kuidas laiem ja mitmekesisem üldsus saaks sellest paremini osa. See hõlmab üldsuse arendamise meetmeid ja pärandialast haridust, austades täiel määral liikmesriikide pädevust ning edendades seega sotsiaalset kaasatust ja integratsiooni.
 (b)
 See edendab oma otsese ja kaudse majandusliku potentsiaali kaudu Euroopa kultuuripärandi panust majandusse ja ühiskonda. See hõlmab võimet toetada kultuuri- ja loomemajandust, innustada loovust ja uuendustegevust, edendada säästvat turismi, suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust ning luua püsivat tööhõivet.
 (c)
 See aitab edendada kultuuripärandit kui liidu rahvusvahelise mõõtme olulist elementi, tuginedes partnerriikide huvile Euroopa kultuuripärandi ja eksperditeadmiste vastu.
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
 15.04 – Programm „Loov Euroopa“
 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 – Teavitus- ja tutvustamiskampaaniad, üritused ja algatused nii Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil, et edastada olulisi sõnumeid ja levitada teavet heade tavade kohta, sealhulgas ELi rollist ühiste lahenduste edendamisel.
 – Kultuuripärandi tähtsusest teadlikkuse suurendamine ELi kodanike jaoks ning sellest majanduskasvu, tööhõivesse ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse antava panuse tugevdamine riiklikul ja Euroopa tasandil.
 – Tõsta esile väljakutsed ja suurendada kultuuripärandi kaitse, säilitamise ja majandamise võimalusi, sealhulgas neid, mis on seotud digiteerimisega.
 1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Väljundite arv teavituskampaania raames
 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
 Lühiajalised: Parem teave nii kultuuripärandi kui ELi väärtuse tähtsuse kohta kui ka ELi rolli kohta selle kaitsmisel.
 Pikaajalised: Kodanike suurem teadlikkus kultuuripärandi tähtsusest ja ELi positiivse rolli suurem tunnustamine.
 1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisandväärtus
 - Tugevdada teadlikkust sellest, kui oluline on Euroopa kultuuripärand majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohast
 - Suurendada teadlikkust väljakutsetest ja võimalustest ning rõhutada ELi rolli ühiste lahenduste edendamisel.
 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 Viimase kümne aasta jooksul korraldatud Euroopa aastad on tõestanud oma väärtust tõhusate teadlikkuse suurendamise vahenditena, millel on olnud mõju nii avalikkusele kui ka arvamuskujundajatele, ning on loonud sünergia mitmesuguste sekkumisvaldkondade vahel ELi ja liikmesriigi tasandil.
 1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
 Euroopa kultuuripärandi aastast saab võrdluspunkt mitme liidu programmi jaoks, näiteks programm „Loov Euroopa“, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, programm „Horisont 2020“ (sh pärandi säilitamise ja väärtustamise digitaalsed elemendid) ning programmid „Erasmus +“ ja „Kodanike Euroopa“. Programmiga „Loov Euroopa“ rahastatakse ka kolme ELi meedet, mis on konkreetselt pühendatud kultuuripärandile: Euroopa pärimuspäevad; Euroopa Liidu kultuuripärandi auhind ja Euroopa kultuuripärandi märgis.
 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju
 X Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 –X
 Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2018–31.12.2018
 –X
 Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2017–2018
 ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
 –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,
 –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
 29
 X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
 –◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;
 –◻
 rakendusametite kaudu
 ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
 ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud:
 –◻ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;
 –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);
 –◻ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF);
 –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;
 –◻ avalik-õiguslikele asutustele;
 –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;
 –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;
 –◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
 –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.
 Märkused
 [...]
 [...]
 2.JUHTIMISMEETMED
 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 Täpsustage tingimused ja sagedus.
 Euroopa aasta tööprogramm
 Korralduskomitee asutamine
 2.2.Juhtimis- ja kontrollisüsteem
 2.2.1.Välja selgitatud ohud
 – puudulik algatuste nähtavus
 – liiga kõrged ootused seoses piiratud eelarvega
 2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta
 Pidev riskihindamine juhtkomitees raames
 2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos
 [Pour mémoire]
 [Pour mémoire]
 2.3.Pettuste ja muude eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. Komisjon on volitatud korraldama kohapealseid kontrollimisi vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest. Vajaduse korral viib uurimise läbi Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ning seda reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.
 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub:
 Olemasolevad eelarveread
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 Eelarverida
 Kulude
 liik
 Rahaline osalus
 Rubriik 3: Turvalisus ja kodakondsus
 Liigendatud/liigendamata
 30
 .
 EFTA riikidelt
 31
 kandidaatriikidelt
 32
 kolmandatelt riikidelt
 finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 3
 15 04 02- Kultuurivaldkonna allprogramm — Piiriüleste meetmete toetamine ja riikidevahelise ringluse ja liikuvuse edendamine
 Liigendatud
 EI
 EI
 EI
 EI
 Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 Eelarverida
 Kulude
 liik
 Rahaline osalus
 Liigendatud/liigendamata
 EFTA riikidelt
 kandidaatriikidelt
 kolmandatelt riikidelt
 finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 3.2.Hinnanguline mõju kuludele
 [Selle punkti täitmisel tuleb kasutada
 haldusalaste eelarveandmete tabelit
 (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]
 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 rubriik
 Number
 [3] Rubriik Julgeolek ja kodakondsus
 PEADIREKTORAAT: hariduse ja kultuuri peadirektoraat (EAC)
 Aasta
 N
 33
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 KOKKU
 • Tegevusassigneeringud
 (1)
 (2)
 15 04 02 – Programmi „Loov Euroopa“ kultuurivaldkonna allprogramm
 Kulukohustused
 (1a)
 1,000
 3,000
 4,000
 Maksed
 (2a)
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
 34
 Eelarverida nr
 (3)
 Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi *
 assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 =1+1a +3
 Maksed
 =2+2a
 +3
 • Tegevusassigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 (4)
 1,000
 3,000
 4,000
 Maksed
 (5)
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU
 (6)
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGI <....>
 assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 =4+ 6
 Maksed
 =5+ 6
 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
 • Tegevusassigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 (4)
 Maksed
 (5)
 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU
 (6)
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIKIDE 1–4
 assigneeringud KOKKU
 (võrdlussumma)
 Kulukohustused
 =4+ 6
 1,000
 3,000
 4,000
 Maksed
 =5+ 6
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 rubriik
 5
 „Halduskulud“
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 KOKKU
 PEADIREKTORAAT: hariduse ja kultuuri peadirektoraat (EAC)
 • Inimressursid
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 •Muud halduskulud
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Hariduse ja kultuuri peadirektoraat KOKKU
 Assigneeringud
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGI 5
 assigneeringud KOKKU
 (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 35
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIKIDE 1–5*
 assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 Maksed
 *Rubriik 5: personalikulusid hõlmavad halduskulud kaetakse ümberpaigutamise teel hariduse ja kultuuri peadirektoraadis.
 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –X
 Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid
 ⇩
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik
 36
 Väljundi keskmine kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Väljundite arv kokku
 Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1
 37
 ...
 - Väljund
 Teabevahetus
 0,3
 2
 0,600
 0
 0
 0,600
 - Väljund
 Seminarid
 0,25
 4
 1,000
 0
 0
 1,000
 - Väljund
 Erieesmärk nr 1 kokku
 6
 1,600
 0
 0
 1,600
 ERIEESMÄRK nr 2 ...
 - Väljund
 Teabevahetus
 0,3
 2
 0,600
 0
 0
 0,600
 - Väljund
 Seminarid ja konverentsid
 0,25
 3
 0,750
 0
 0
 0,750
 Erieesmärk nr 2 kokku
 5
 1,350
 0
 0
 1,350
 ERIEESMÄRK nr 3 ...
 - Väljund
 Teabevahetus
 0,3
 1
 0,300
 0
 0
 0,300
 - Väljund
 Seminarid ja konverentsid
 0,25
 3
 0,750
 0
 0
 0,750
 Erieesmärk nr 3 kokku
 4
 1,050
 0
 0
 1,050
 KULUD KOKKU
 4,000
 Väljundid
 Teavituskampaania See võib hõlmata videouudiseid, videoklippe, visuaalset identiteeti, veebisaiti, suhtekorraldustegevust, sotsiaalmeediat, reklaammaterjale, publikatsioone ja trükiseid, uuringuid ja muid teadlikkuse suurendamise meetmeid
 Seminarid ja konverentsid: See võib hõlmata ava- ja lõpukonverentse, loenguid, töötubasid, kõrgetasemelisi üritusi, ajakirjanike seminare, kõrvalüritusi ja muid kohtumisi nii Brüsselis kui ka liikmesriikides
 Kulustruktuur
 Tuginedes eelnevatele kogemustele muude kultuuriga seotud meetmega, eriti programmi „Loov Euroopa“ raames, on hinnatud, et keskmise ELi tasandi teavituskampaania kulu on ligikaudu 300 000 eurot ja et seminar võib maksta 100 000–400 000 eurot olenevalt selle ulatusest ja osalejate arvust, niisiis eeldatakse, Euroopa kultuuripärandi aasta raames korraldatud seminari keskmine kulu võib põhjendatult olla 250 000 eurot.
 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 3.2.3.1.Kokkuvõte
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –X
 Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 38
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIK 5
 Inimressursid
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Muud halduskulud
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIK 5 kokku
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
 39
 Inimressursid
 Muud
 halduskulud
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGIST 5
 välja jäävad kulud kokku
 KOKKU
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.
 3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.
 –X
 Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta N+2
 Aasta N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)
 1
 1
 1
 XX 01 01 02 (delegatsioonides)
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus)
 • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
 40
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)
 XX 01 04 aa
 41
 - peakorteris
 - delegatsioonides
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas)
 Muud eelarveread (täpsustage)
 KOKKU
 1
 1
 1
 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad
 Aasta tegevuskava sõnastamine ja koordineerimine koostöös teiste talitustega; teenuste osutamise ja müügilepingute ning nendega kaasneva valikuprotsessi juhiste koostamine; institutsioonidevahelise koordineerimise tagamine; volinikule ja peadirektoraadile ülevaadete ja kõnede ettevalmistamine; pressitegevusele panuse tagamine; kaasnev järelhindamine
 Koosseisuvälised töötajad
 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –X
 Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –◻
 Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
 Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 –◻
 Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.
 Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline toetus
 –X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.
 –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
 Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU
 3.3.Hinnanguline mõju tuludele
 –X
 Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
 –◻
 Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 omavahenditele
 mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida:
 Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud
 Ettepaneku/algatuse mõju
 42
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel .............
 Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.
 Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.
 (1)
 Nõukogu 16. novembri 2007. aasta järeldused Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (2007/C 287/01) (ELT C 287, 29.11.2007, lk 1).
 (2)
 Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kultuurivaldkonna (2015–2018) töökava kohta (2014/C/463/02).
 (3)
 Nõukogu 21. mai 2014. aasta järeldused kultuuripärandi kui jätkusuutliku Euroopa strateegilise ressursi kohta ( (2014/C 183/08) ELT C 183, 14.6.2014, lk 36.
 (4)
 Komisjoni 22. juuli 2014. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“, COM(2014) 477 final.
 (5)
 Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“ (2015/C 195/04) ELT C 195, 12.6.2015, lk 22.
 (6)
 Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“ (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293
 (7)
 Nõukogu järeldused kultuuripärandi kaasava juhtimise kohta (2014/C 463/01), ELT C 463, 23.12.2014, lk 1.
 (8)
 Nagu rõhutati liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni ühisteatises „ELi strateegia rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas“, JOIN(2016) 29 final
 (9)
 Liit, mis koondab valdkonna võrgustikke ja organisatsioone ning mida koordineerib Europa Nostra. Liit 3.3 viitab Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikele 3.
 (10)
 http://www.sharingheritage.de/en/main/
 (11)
 http://ec.europa.eu/culture/news/2015/0612-cultural-heritage-counts_en.htm
 .
 (12)
 http://bookshop.europa.eu/en/getting-cultural-heritage-to-work-for-europe-pbKI0 115128/
 .
 (13)
 http://www.jpi-culturalheritage.eu/wp-content/uploads/SRA-2014-06.pdf
 .
 (14)
 http://www.culturalbase.eu
 (15)
 Euroopa teadustaristu strateegiafoorum, Teadustaristute strateegia aruanne, tegevuskava aastaks 2016.
 (16)
 ELT C , , lk .
 (17)
 Komisjoni 22. juuli 2014. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“, COM(2014) 477 final.
 (18)
 Nõukogu 21. mai 2014. aasta järeldused kultuuripärandi kui jätkusuutliku Euroopa strateegilise ressursi kohta ( (2014/C 183/08) ELT C 183, 14.6.2014, lk 36.
 (19)
 Nõukogu 16. novembri 2007. aasta järeldused Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (2007/C 287/01) (ELT C 287, 29.11.2007, lk 1).
 (20)
 Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kultuurivaldkonna tegevuskava (2015–2018) kohta (2014/C 463/02) ELT C 463, 23.12.2014, lk 4.
 (21)
 Kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise 2005. aasta konventsioon, Pariis, 20. oktoober 2005
 (22)
 ÜRO Peaassamblee poolt 25. septembril 2015 vastu võetud resolutsioon: „Muudame oma maailma: Säästva arengu tegevuskava aastani 2030“
 (23)
 Nõukogu järeldused kultuuripärandi kaasava juhtimise kohta (2014/C 463/01), ELT C 463, 23.12.2014, lk 1.
 (24)
 Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“ (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293
 (25)
 Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“ (2015/C 195/04) ELT C 195, 12.6.2015, lk 22.
 (26)
 Nagu rõhutati liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatises „ELi strateegia rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas“, JOIN(2016) 29 final
 (27)
 ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB tegevuspõhine eelarvestamine.
 (28)
 Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.
 (29)
 Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: https://myintracomm.ec.testa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (30)
 Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
 (31)
 EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 (32)
 Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
 (33)
 Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 (34)
 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 (35)
 Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 (36)
 Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
 (37)
 Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärgid ...“
 (38)
 Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 (39)
 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 (40)
 AC = Lepingulised töötajad; AL = kohalikud töötajad; END= riikide lähetatud eksperdid; INT = renditööjõud; JED= noored eksperdid delegatsioonides.
 (41)
 Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read).
 (42)
 Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


text:
 26.5.2015
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 171/33
 2015. március 30-án benyújtott kereset – DHL Express (France) kontra OHIM – Chronopost (WEBSHIPPING)
 (T-142/15. sz. ügy)
 (2015/C 171/39)
 A keresetlevél nyelve: francia
 Felek
 Felperes: DHL Express (France) (Le Bourget, Franciaország) (képviselők: A. Casalonga, F. Codevelle, C. Bercial Arias ügyvédek)
 Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)
 A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Chronopost (Párizs, Franciaország)
 Az OHIM előtti eljárás adatai
 A vitatott védjegy jogosultja: a másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban
 A vitatott védjegy:1 9 09 183. sz. közösségi védjegy
 Az OHIM előtti eljárás: törlési eljárás
 A megtámadott határozat: az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának 2015. január 28-án hozott határozata (R 2425/2013-4. sz. ügy)
 Kereseti kérelmek
 A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
 —
 helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;
 —
 állapítsa meg, hogy az 1 9 09 183. sz. WEBSHIPPING közösségi védjegy jogosultjának megszűnt a védjegyoltalomhoz való joga, és úgy kell tekinteni, hogy a védjegy a megszűnés megállapítása iránti kérelem benyújtásától, azaz 2012. július 6-tól nem rendelkezik joghatásokkal;
 —
 az OHIM-ot és (adott esetben) a beavatkozót kötelezze a költségek viselésére.
 Jogalap
 —
 a 207/2009 rendelet 51. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése


text:
 Avis juridique important
 |
 31960D0511
 CEEA Commission: Décision fixant la date à laquelle l'Agence d'approvisionnement d'Euratom assumera ses fonctions et portant approbation du règlement de confrontation des offres et des demandes de minerais, matières brutes et matières fissiles spéciales établi par l'Agence en date du 5 mai 1960
 Journal officiel n° 032 du 11/05/1960 p. 0776 - 0776 édition spéciale finnoise: chapitre 12 tome 1 p. 0017 édition spéciale suédoise: chapitre 12 tome 1 p. 0017 édition spéciale danoise: série I chapitre 1959-1962 p. 0043 édition spéciale anglaise: série I chapitre 1959-1962 p. 0045
 DÉCISION fixant la date à laquelle l'Agence d'approvisionnement d'Euratom assumera ses fonctions et portant approbation du règlement de confrontation des offres et des demandes de minerais, matières brutes et matières fissiles spéciales établi par l'Agence en date du 5 mai 1960LA COMMISSION DE LA COMMUNAUTÉ EUROPÉENNE DE L'ÉNERGIE ATOMIQUE vu le traité instituant la Communauté européenne de l'énergie atomique, et notamment les articles 52, 53, 60 et 222 dudit traité, considérant qu'il appartient à la Commission de fixer la date à laquelle l'Agence d'approvisionnement assumera l'exercice des fonctions qui lui sont dévolues par le traité; considérant que la mise en vigueur des modalités de procédure établies par l'Agence, en exécution de l'article 60, alinéa 6, du traité, comporte nécessairement des mesures transitoires de nature à en faciliter l'application progressive; DÉCIDE:Article premierEst fixée au 1er juin 1960 la date à laquelle l'Agence d'approvisionnement assumera l'exercice des fonctions qui lui sont dévolues par le traité. Article 2Est approuvé le règlement portant fixation des modalités de confrontation des offres et des demandes de minerais, matières brutes et matières fissiles spéciales, établi par l'Agence en date du 5 mai 1960. Article 3Le règlement visé à l'article 2 ci-dessus entrera en vigueur à la date du 1er juin 1960 en toutes ses dispositions pour les contrats portant sur la fourniture de matières fissiles spéciales. En ce qui concerne les contrats portant sur la fourniture de minerais et matières brutes, la mise en application des articles 5 et 6 du règlement précité sera différée de six mois à compter de la date d'entrée en vigueur dudit règlement telle qu'elle est fixée à l'alinéa 1 du présent article. Article 4Les contrats portant sur la fourniture de minerais et matières brutes demeureront, pendant cette période, soumis à l'approbation préalable de la Commission. Pendant cette période de six mois, sera entreprise et menée à bonne fin l'enquête de marché selon les règles fixées aux articles 1 à 4 du règlement. Article 5La présente décision s'applique à l'Agence d'approvisionnement d'Euratom, ainsi qu'à tous les utilisateurs et producteurs de minerais, matières brutes et matières fissiles spéciales.Fait à Bruxelles, le 5 mai 1960. Par la Commission E.M.J.A. SASSEN


text:
 16.6.2014
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 184/5
 Auto del Tribunal de Justicia (Sala Sexta) de 13 de febrero de 2014 — Marek Marszałkowski/Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos), Mar-Ko Fleischwaren GmbH & Co. KG
 (Asunto C-177/13) (1)
 ([Recurso de casación - Marca comunitaria - Reglamento (CE) no 40/94 - Artículo 8, apartado 1, letra b) - Solicitud de marca comunitaria figurativa que contiene los elementos denominativos «Walichnowy» y «Marko» - Oposición del titular de la marca comunitaria MAR-KO - Motivo de denegación relativo - Riesgo de confusión])
 2014/C 184/06
 Lengua de procedimiento: polaco
 Partes
 Demandante: Marek Marszałkowski (representante: C. Sadkowski, asesor jurídico)
 Otras partes en el procedimiento: Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos) (representante: D. Walicka, agente), Mar-Ko Fleischwaren GmbH & Co.
 Objeto
 Recurso de casación interpuesto contra la sentencia del Tribunal General (Sala Primera) de 4 de febrero de 2013, Marszalkowski/OAMI — Mar-Ko Fleischwaren (WALICHNOWY MARKO) (T-159/11), por la que el Tribunal General desestimó el recurso interpuesto contra la resolución de la Cuarta Sala de Recurso de la OAMI, de11 de enero de 2011 (asunto R 760/2010-4), que anula la resolución de la División de oposición que desestima la oposición formulada por el titular de la marca denominativa comunitaria «Mar-Ko», para productos de las clase 29 del Arreglo de Niza — Infracción del art. 8, ap. 1, letra b), del Reglamento (CE) no 207/2009 del Consejo, de 26 de febrero de 2009, sobre la marca comunitaria (DO L 78, p. 1) y del art. 48, ap. 2, del Reglamento de Procedimiento del Tribunal General — Motivo de denegación relativo — Riesgo de confusión.
 Fallo
 1)
 Desestimar el recurso de casación.
 2)
 Condenar en costas a Marek Marszałkowski.
 (1) DO C 207, de 20.7.2013.


text:
 15.8.2008
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 209/48
 Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță din 9 iulie 2008 — Reber/OAPI — Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli (Mozart)
 (Cauza T-304/06) (1)
 („Marcă comunitară - Procedură de declarare a nulității - Marcă comunitară verbală Mozart - Obiectul litigiului - Motiv absolut de refuz - Caracter descriptiv - Obligație de motivare - Încredere legitimă - Egalitate de tratament - Principiul legalității - Articolul 7 alineatul (1) litera (c), articolul 51 alineatul (1) litera (a), articolul 73 prima teză și articolul 74 alineatul (1) prima teză din Regulamentul (CE) nr. 40/94’)
 (2008/C 209/84)
 Limba de procedură: germana
 Părțile
 Reclamantă: Paul Reber GmbH & Co. KG (Bad Reichenhall, Germania) (reprezentant: O. Spuhler, avocat)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentant: G. Schneider, agent)
 Cealaltă parte în procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs a OAPI, intervenientă la Tribunal: Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG (Kilchberg, Elveția) (reprezentanți: R. Lange și G. Hild, avocats)
 Obiectul
 Acțiune formulată împotriva Deciziei Camerei a doua de recurs a OAPI din 8 septembrie 2006 (cauza R 97/2005-2) privind o procedură de declarare a nulității între Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG și Paul Reber GmbH & Co.
 Dispozitivul
 1)
 Respinge acțiunea.
 2)
 Paul Reber GmbH & Co. KG suportă propriile cheltuieli de judecată, precum și cheltuielile de judecată efectuate de Oficiului pentru Armonizare în cadrul pieței interne (mărci, desene și modele industriale) (OAPI).
 3)
 Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG suportă propriile cheltuieli de judecată.
 (1) JO C 326, 30.12.2006.


text:
 16.5.2009
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 113/46
 Acțiune introdusă la 27 februarie 2009 — Meister/OAPI
 (Cauza F-17/09)
 2009/C 113/95
 Limba de procedură: germana
 Părțile
 Reclamant: Herbert E. Meister (Alicante, Spania) (reprezentant: H.-J. Zimmermann, avocat)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale)
 Obiectul și descrierea litigiului
 Anularea deciziei de respingere a reclamației formulate de reclamant împotriva modului de calcul al punctelor de promovare pentru anul 2008 și o cerere de despăgubiri pentru încălcarea principiilor managementului corect al resurselor umane.
 Concluziile reclamantului
 —
 Anularea deciziei incidente emise de președintele OAPI la 20 decembrie 2008 de respingere a reclamației formulate de reclamant la 20 august 2008 în temeiul articolului 90 alineatul (2) din Statutul funcționarilor;
 —
 obligarea pârâtului la plata către reclamant a unei sume cu titlu de reparare a prejudiciului, sumă al cărei cuantum să fie evaluat de Tribunal;
 —
 obligarea pârâtului la plata cheltuielilor de judecată.


text:
 9.1.2015
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 5/14
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/30 AL COMISIEI
 din 17 decembrie 2014
 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Potjesvlees uit de Westhoek (IGP)]
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Potjesvlees uit de Westhoek” depusă de Belgia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (2).
 (2)
 Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Potjesvlees uit de Westhoek” ar trebui, prin urmare, înregistrată,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se înregistrează denumirea „Potjesvlees uit de Westhoek” (IGP).
 Denumirea menționată la primul paragraf se referă la un produs din clasa 1.2. Produse din carne (preparate, sărate, afumate etc.) din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2014.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Phil HOGAN
 Membru al Comisiei
 (1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
 (2) JO C 260, 9.8.2014, p. 13.
 (3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).