text:
Slovenija, uradno Republika Slovenija (), je evropska država z zemljepisno lego na skrajnem severu Sredozemlja in na skrajnem jugu Srednje Evrope. Slovenija meji na zahodu z Italijo, na severu z Avstrijo, na severovzhodu z Madžarsko in na vzhodu in jugu s Hrvaško. Leži na stičišču alpskega, sredozemskega, panonskega in dinarskega sveta. Površina 20.271 km2 uvršča Slovenijo med manjše do srednje velike evropske države. Dolžina državne meje znaša 1.382 km, od tega je 921 km kopenske, 413 km rečne in 48 km morske meje. Slovenska obala Jadranskega morja je dolga 46,6 km. Glavno mesto je Ljubljana, ki je gospodarsko, kulturno in politično središče, najvišji vrh pa je Triglav (2864 m).
 Skozi slovensko zgodovino so pomembni kulturni vplivi prihajali iz srednjeevropskega in apeninskega kulturnega prostora. Po podatkih na dan 1. oktobra 2021 ima Slovenija 2.108.708 prebivalcev, ki živijo v okoli 6.000 naseljih. Slovenci so po popisu leta 2011 predstavljali 83 % državljanov, medtem ko so največji delež z ustavo predpisanih narodnih manjšin Madžari (0,32 %), Italijani (0,11 %) in Romi (0,17 %). Uradni in državni jezik v Sloveniji je slovenščina, na predelih, kjer sta strnjeno naseljeni italijanska oziroma madžarska narodna manjšina, pa sta uradna jezika tudi italijanščina oziroma madžarščina.
 Slovenija ima gospodarsko ureditev, ki temelji na prostem trgu, zdaj je po mednarodnih merilih uvrščena med države z zelo visokim indeksom človekovega razvoja. Svojo državnost je utemeljila s plebiscitom o samostojnosti 23. decembra 1990 in jo ubranila z osamosvojitveno vojno, potem ko je 25. junija 1991 razglasila neodvisnost. Po politični ureditvi je Slovenija ustavna parlamentarna demokracija. Med članice Organizacije združenih narodov je bila sprejeta 22. maja 1992. Slovenija je tudi članica Sveta Evrope, Svetovne trgovinske organizacije, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, zveze NATO ter drugih svetovnih organizacij. Leta 2004 je pristopila v Evropsko unijo. Leta 2007 je Slovenija postala članica monetarne unije in prevzela skupno evropsko valuto evro. Članica OECD je postala leta 2010.
 Ime in etimologija
 Ime Slovenija pomeni »dežela Slovencev«. Poimenovanje za Slovence izvira iz besede Slovani (starocekvenoslovansko slověnьsky), izvor te pa je nejasen – je izpeljanka iz korena *slov-, ki je med drugim ohranjen v nekaterih vodnih imenih (hidronimih) širom vzhodne Evrope. Torej bi lahko v izvirniku pomenil *‛prebivalci ob reki *Slova ali *Slovy’ (ime reke ni nikjer ohranjeno), po drugačni razlagi pa izvira iz praslovanskega *slȍvo – beseda, torej »ljudje, s katerimi je mogoče izmenjevati besede, govoriti«, kot nasprotje slovanskega poimenovanja *Němьci̋ za germanske narode oz. »neme ljudi, s katerimi ni mogoče govoriti«.
 Prvič je bilo ime uporabljeno za državno tvorbo Federalna Slovenija, ki je po sklepu zasedanja Slovenskega narodnoosvobodilnega sveta (SNOS) 16. februarja 1944 pristopila v Demokratično federativno Jugoslavijo. V začetku leta 1946 je nova ustava Federativne ljudske republike Jugoslavije določila, da jo sestavlja šest ljudskih republik, zato se je Federalna Slovenija po sklepu SNOS 14. februarja 1946 preimenovala v Ljudsko republiko Slovenijo. To ime se je obdržalo do leta 1963, ko je bila s sprejemom nove ustave skupna država preimenovana v Socialistično federativno republiko Jugoslavijo (SFRJ), 9. aprila tega leta pa je nato Ljudska skupščina Ljudske republike Slovenije sprejela novo slovensko ustavo, s katero se je Ljudska republika Slovenija preimenovala v Socialistično republiko Slovenijo. Skupščina republike Slovenije je 7. marca 1990 sprejela amandmaje k slovenski ustavi, v katerih je bilo med drugim določeno, da se iz imena črta pridevnik »Socialistična«, tako se je poslej imenovala Republika Slovenija, to uradno ime pa se je nato obdržalo tudi po osamosvojitvi v letu 1991 do danes.
 V drugih jezikih je poimenovanje Slovenije različno: v vseh južnoslovanskih jezikih, pa tudi ruščini in bolgarščini (Словения) ter ukrajinščini (Словенія) je enako kot v slovenščini, v angleščini, italijanščini in latinščini, pa tudi nordijskih oz. skandinavskih jezikih ter romunščini se imenuje Slovenia, v nemščini Slowenien, v francoščini (la) Slovénie, v španščini Eslovenia, v portugalščini Eslovénia, v katalonščini in okcitanščini Eslovènia, v poljščini Słowenia, v češčini in slovaščini Slovinsko, v madžarščini Szlovénia, v nizozemščini Slovenië, v litovščini Slovėnija, in letonščini Slovēnija, v estonščini Sloveenia, v beloruščini славенія.
 Zgodovina
 Slovanski predniki današnjih Slovencev so se na ilirsko ozemlje Slovenije naselili v 6. stoletju. V 7. stoletju se je oblikovala Karantanija, prva država alpskih Slovanov. Leta 745 je Karantanija v zameno za obrambo proti Obrom priznala bavarsko nadoblast, medtem ko je notranjo samostojnost ohranila do preoblikovanja v frankovsko grofijo leta 828. Verjetno se je v 7. stoletju na prostoru osrednje Slovenije izoblikovala še ena slovanska plemenska tvorba – Karniola, ki je v 8. stoletju tudi prišla v sklop frankovske države. V času od 8. stoletja se je iz Salzburga in Ogleja začelo širiti tudi krščanstvo.
 Okoli leta 1000 so bili napisani Brižinski spomeniki, prvi pisni dokument v slovenščini in prvi slovanski zapis v latinici. V 14. stoletju je spadala večina današnjega slovenskega ozemlja v posest Habsburžanov, kar je pozneje postala Habsburška monarhija. Slovensko ozemlje je bilo razdeljeno na dežele: Kranjsko, Trst, Istro, Goriško, Koroško in Štajersko.
 V letu 1848 so v Pomladi narodov med številnimi narodi tudi Slovenci s političnim programom zahtevali Zedinjeno Slovenijo.
 Z razpadom Avstro-Ogrske leta 1918 so južnoslovanski narodi nekdanje dvojne države 29. oktobra 1918 razglasili narodno osvoboditev in ustanovitev samostojne države Slovencev, Hrvatov in Srbov s središčem v Zagrebu. Nevarnost s strani Italije, ki je zasedla Primorsko in Istro ter dele Dalmacije, in pritisk Srbov po združitvi v skupno državo sta botrovali 1. decembra 1918 združitvi Države SHS s Kraljevino Srbijo v Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev, ki se je 1929 preimenovala v Kraljevino Jugoslavijo.
 Kraljevina Jugoslavija je med 2. svetovno vojno razpadla, Slovenci pa so se pridružili Demokratični federativni Jugoslaviji, uradno razglašeni 10. avgusta 1945. Država se je 29. novembra 1945 preimenovala v Federativno ljudsko republiko Jugoslavijo (FLRJ) in še kasneje leta 1963 v Socialistično federativno republiko Jugoslavijo (SFRJ).
 Današnja Slovenija je na osnovi plebiscitne odločitve razglasila svojo neodvisnost od SFRJ 25. junija 1991 in jo ubranila z desetdnevno vojno za samostojnost.
 Geografija
 Geografsko leži Slovenija v srednji Evropi oziroma v jugovzhodni Evropi (odvisno od definicije), na stičišču Alp, Dinarskega gorstva, Panonske nižine in Sredozemlja. Mednarodna geografska zveza je leta 1994 na regionalni konferenci v Pragi Slovenijo uvrstila med devet srednjeevropskih držav, skupaj z Nemčijo, Poljsko, Češko, Slovaško, Madžarsko, Švico, Lihtenštajnom in Avstrijo. Podnebje je mešanica vplivov alpskega, sredozemskega in celinskega podnebja. Polovico njene površine pokrivajo gozdovi. V severozahodnem delu države prevladujejo Alpe z najvišjim vrhom Triglavom (2864 m). V smeri proti morju se razprostira pokrajina Kras. Njen podzemeljski svet skriva najveličastnejše podzemne galerije v Evropi. Postojnska jama in Škocjanske jame, ki so jih izklesale podzemeljske vode, skrivajo lepoto kapnikov. Slednje so tudi na Unescovem seznamu kulturne in naravne dediščine.
 Več kot polovico površine, 1.177.244 ha, pokrivajo gozdovi, od tega je 1.062.974 ha t. i. gospodarskih gozdov, 98.762 ha varovalnih gozdov in 9.508 ha gozdnih rezervatov (stanje leta 2018). Od drevesnih vrst prevladujeta bukev in navadna smreka, ki predstavljata približno po tretjino lesne mase vsaka, med ostalimi bolj razširjenimi vrstami pa so še navadna jelka in predstavniki borov ter hrastov. V Evropi imata večji delež gozdov samo še Finska in Švedska.
 V Sloveniji je po naravovarstveni zakonodaji zaščitenega približno 8 % ozemlja. Največje območje zavzema Triglavski narodni park (83.807 ha). Pestra geološka zgradba, razgibanost v reliefu (od morske gladine do 2864 m nadmorske višine) ter dejstvo, da se Slovenija razprostira na štirih biogeografskih območjih, so omogočile bogastvo rastlinskih in živalskih vrst. V Sloveniji uspeva 3000 praprotnic in semenk ter 50.000 različnih živalskih vrst. V smislu biotske raznovrstnosti je Slovenija »vroča točka« Evrope. Številni so tudi živalski in rastlinski endemiti, kjer izstopa favna kraških jam s svetovno znano človeško ribico (slednja je sicer dinarski endemit in ni omejena na slovensko ozemlje).
 Največ slovenskega površja sestavljajo kamnine iz časa, mezozoika (apnenec, dolomit) in kenozoika, torej terciarja (lapor, peščenjak, fliš) in kvartarja (prod, pesek, glina, konglomerat). Po načinu nastanka prevladujejo sedimentne kamnine, predvsem apnenec.
 Podnebje
 Slovenija ima zaradi lege v zmernih geografskih širinah na prehodu Alp v Dinaride in Sredozemlja v Panonsko kotlino izrazito prehodno podnebje, ki je posledica sovplivanja morskih in celinskih zračnih gmot. Na lokalne podnebne razmere ima precejšen vpliv tudi velika reliefna pestrost in višinska razčlenjenost površja. Na slovenskem ozemlju prihaja do stika in prepletanja gorskega (alpskega), sredozemskega in celinskega podnebja. Za vse tri podnebne tipe je značilna netipičnost, če jih primerjamo s pravim gorskim, sredozemskim ali celinskim podnebjem, s prepletanjem njihovih glavnih značilnosti, zato jim pogosto dodajamo predpono »sub« (submediteransko, subkontinentalno, submontansko podnebje) ali jih označujemo za »zmerno« (sredozemsko, gorsko, celinsko). Izrazita prehodnost podnebnih tipov otežuje podnebno členitev in določanje meja med tipi in podtipi podnebij, pa tudi poimenovanje. Na splošno se z oddaljevanjem od Alp in Visokih dinarskih planot proti vzhodu in severovzhodu Slovenije krepijo celinske podnebne značilnosti, proti jugu in jugozahodu sredozemske, z naraščanjem nadmorske višine v Alpah in Visokih dinarskih planotah pa značilnosti gorskega podnebja.
 Južno in jugozahodno od alpsko-dinarske pregrade se zaradi reliefne odprtosti proti Jadranskemu morju in Sredozemlju pojavlja zmerno sredozemsko podnebje. Tu je največ dni s soncem v Sloveniji (2.100–2.400 ur na leto) ter največ jasnih in najmanj oblačnih dni. Povprečna temperatura najhladnejšega meseca je nad 0 °C, najtoplejšega pa več kot 20 °C. Zaradi vpliva morja so v primerjavi z notranjostjo višje predvsem jesenske in zimske temperature. Padavin je od 1.000 mm ob obali do 1.700 mm v notranjosti. Največ jih običajno pade novembra ali oktobra, sekundarni višek je na prehodu pomladi v poletje (maj, junij), julija in avgusta je običajno suša. Nižje ležeči predeli ob Tržaškem zalivu imajo povprečne januarske temperature nad 4 °C in julijske nad 22 °C (obalni podtip zmerno sredozemskega podnebja, tudi podnebje oljke). Zaledni podtip ima nekoliko nižje temperature in več padavin. Vsi podatki so za obdobje 1971-2000.
 Zmerno celinsko vlažno podnebje je značilno za večji del Slovenije. Zaradi prepletanja celinskih podnebnih značilnosti z gorskimi in sredozemskimi ter stopnjevanja celinskosti od Alp in Visokih dinarskih planot proti vzhodu in severovzhodu ločimo tri podtipe zmerno celinskega podnebja. Za zmerno celinsko podnebje zahodne in južne Slovenije je, zaradi lege v predalpskem hribovju in na območju dinarske pregrade (zato tudi predgorsko ali predalpsko podnebje), značilna velika količina padavin (1300–2500 mm padavin na leto, 1971-2000) z viškom padavin jeseni. Zmerno celinsko podnebje osrednje Slovenije ima omiljen celinski padavinski režim z viškom padavin poleti in povprečno letno količino padavin 1000-1300 mm. Zmerno celinsko podnebje vzhodne Slovenije imata gričevnat in nižinski svet na vzhodu ter severovzhodu države, ki sta odprta proti Panonski kotlini. Temperaturni in padavinski režim sta najbolj celinska v Sloveniji. Nižine se poleti zelo segrejejo, pozimi pa ohladijo. Spomladanske temperature so na ravni jesenskih ali celo nekoliko višje. Za slovenske razmere imajo te pokrajine malo padavin – od 800 do 1.000 mm letno (1971-2000), saj jih zaradi lege na zavetrni strani alpsko-dinarske pregrade dosežejo že precej izsušene zračne gmote. Kljub poletnemu padavinskemu višku so poletja v vzhodni in severovzhodni Sloveniji zaradi sorazmerno nizke količine padavin in visokih temperatur na robu sušnosti.
 Za gorsko podnebje, ki ga imajo alpske pokrajine s Pohorjem in najvišji predeli Visokih dinarskih planot, je značilno, da je povprečna temperatura najhladnejšega meseca manj kot –3 °C in najtoplejšega do zgornje gozdne meje več kot 10 °C. Gorsko podnebje v Sloveniji bi lahko označili tudi za zmerno gorsko (submontansko), saj je gorski svet manj masiven in nižji kot npr. v osrednjih Alpah, zato se ne uveljavljajo vsi višinski podnebno-vegetacijski pasovi značilni za Alpe. Manjka predvsem pravi snežni (nivalni) pas. Zgornja gozdna meja je ločnica podnebja višjega in nižjega gorskega sveta. Podnebje nižjega gorskega sveta imajo tudi nekatere gorske doline, kotline in visoko ležeče kraške kotanje, kjer so julijske temperature na ravni drugih v celinski Sloveniji, januarske pa so predvsem zaradi močnih temperaturnih obratov pod –3 °C. Za gorsko podnebje, zlasti v zahodnem delu Slovenije, je značilna najmanjša osončenost v Sloveniji (1600-1900 ur s soncem letno). Zaradi razvoja konvektivne oblačnosti so slabo osončena poletja, nasprotno pa imajo gorski vrhovi zelo sončne zime. Izstopata velika namočenost (od 1.700 do več kot 3.200 mm padavin letno; 1971-2000), ki se zmanjšuje proti vzhodu, in zmerno sredozemski padavinski režim, ki v smeri Pohorja prehaja v zmerno celinskega.
 Gospodarstvo
 Slovenija je gospodarsko zelo razvita država. Je najbolj razvita tranzicijska država s staro rudarsko-industrijsko tradicijo (Rudniki: Idrija, Mežica, Litija idr; Premogovniki: Velenje - obratuje, Trbovlje-Hrastnik, Senovo, Kanižarica idr; Elektrarne: TEŠ, TE-TOL, NEK, DEM), kemično industrijo (Lek, Krka, Ilirija, Kemira KTM, Steklarna Rogaška, Cinkarna Celje, Cementarna Trbovlje, Helios, Sava, Salonit, Kema Puconci, Melamin, Vipap, Goričane, Belinka, Paloma, Steklarna Hrastnik idr.) in razvitimi storitvenimi dejavnostmi (Mercator, Petrol, HSE, GEN, BTC, Europark, City Center, Citypark, Telekom, Pošta, NLB, Pro Plus, Zavarovalnica Triglav, Sintal, Splošna plovba idr). Slovensko gospodarstvo je močno odvisno od zunanje trgovine, kar dokazuje dejstvo, da izvoz in uvoz predstavljata kar 120% njenega BDP. Promet je ključnega pomena za zunanjo trgovino z blagom, energenti in prevoz ljudi, prometna infrastruktura je po večini dotrajana največje ozko grlo predstavlja železniški in letalski promet, primarno avtocestno omrežje je delujoče, tretje razvojne osi še niso narejene. Kmetijstvo je manjšega pomena, saj zaposluje le 4% prebivalstva, obdelanih je le 12% površja zaradi naravnih danosti. V turizmu so pomembna obmorska letovišča (Piran, Portorož, Izola, Koper, Ankaran, Debeli rtič idr.), smučarska središča (Kranjska gora, Rogla, Krvavec, Golte, Vogel, Kanin, Maribor idr.) in toplice (Zdravilišče Rogaška,Terme Čatež, Moravske Toplice, Terme Olimia, LifeClass Portorož, Terme Topolšica, Terme Zreče, Terme Dobrna, Terme Radenci, Terme Lendava, Šmarješke Toplice, Terme Ptuj idr.) ter znameniti kraji (Ljubljana, Bled, Postojna, Bohinj idr.).
 Politika in uprava
 Vodja države je predsednik, ki je izvoljen vsakih pet let. Nosilec izvršilne oblasti v Sloveniji je Vlada Republike Slovenije, ki jo vodi predsednik vlade. Poleg njega sestavljajo vlado še ministri. Predsednika vlade predlaga predsednik Republike Slovenije, z glasovanjem pa potrdi Državni zbor Republike Slovenije, ki ga vodi predsednik Državnega zbora Republike Slovenije.
 Nepopolni dvodomni parlament Slovenije sestavljata državni zbor in državni svet Republike Slovenije. Državni zbor ima 90 sedežev, od tega po eno poslansko mesto pripada predstavnikoma italijanske in madžarske manjšine. Državni svet ima 40 sedežev, predstavljajo ga družbene, gospodarske, strokovne in krajevno pomembne skupine. Državni svet nima funkcije drugega (zgornjega) doma parlamenta, saj mu ustava teh pristojnosti ne zagotavlja. Redne parlamentarne volitve so vsaka štiri leta, v državni svet pa vsakih pet let.
 Upravna delitev
 Slovenija nima regionalne ravni delitve, čeprav jo ustava predvideva. Edina oblika lokalne samouprave so tako občine z razmeroma širokimi javnimi pooblastili, katerih glavne vloge so zagotavljanje predšolske vzgoje in primarne zdravstvene oskrbe, zagotavljanje ključnih javnih služb (vključno z javnim prevozom in knjižničnimi storitvami) in prostorsko načrtovanje. Slovenija je upravno razdeljena na 212 občin, med katerimi jih ima 11 status mestne občine. Po mednarodnih primerjavah je lokalna samouprava zelo razdrobljena, kar se je v letih od osamosvojitve samo stopnjevalo, kljub zakonskim omejitvam ustanavljanja občin. Občasnim vladnim predlogom o zmanjševanju števila občin navkljub se to še ni zgodilo in več kot polovica slovenskih občin ima zdaj manj kot 5000 prebivalcev.
 Poleg različnih neformalnih delitev na pokrajine obstaja 12 statističnih regij po standardni shemi klasifikacije statističnih teritorialnih enot v Evropski Uniji (NUTS-3):
 Pomurska regija
 Podravska regija
 Koroška regija
 Savinjska regija
 Zasavska regija
 Posavska regija
 Jugovzhodna Slovenija
 Osrednjeslovenska regija
 Gorenjska regija
 Primorsko-notranjska regija
 Goriška regija
 Obalno-kraška regija
 Statistične regije, ki so združene v dve kohezijski regiji – Zahodna in Vzhodna Slovenija (NUTS-2), nimajo administrativne funkcije. Tudi kohezijski regiji obstajata zgolj v namen uveljavljanja evropske regionalne politike.
 Demografija
 Po podatkih popisa prebivalstva leta 2002 je bilo med prebivalci Republike Slovenije 83,06 % Slovencev, od drugih etničnih skupin pa je bilo več kot 1 % še Srbov, Hrvatov in Bošnjakov. Avstrijci, Čehi, Nemci, Poljaki in Rusi so predstavljali manj kot 0,1 % prebivalstva; pri 8,90 % populacije pa je bil podatek neznan ali pa niso želeli odgovoriti.
 Pričakovana življenjska doba je bila leta 2005 74 let za moške in 82 za ženske.
 Za državo je značilna razpršena poselitev z množico majhnih naselij in razmeroma nizko gostoto prebivalstva, s približno 103 prebivalci na km2 je med redkeje naseljenimi evropskimi državami. Pri tem je poselitev skoncentrirana v ravnih nižinskih predelih, deli države z bolj razgibanim površjem pa so redko naseljeni; tako ima najgosteje naseljena občina, Mestna občina Ljubljana v Ljubljanski kotlini, več kot 1000 prebivalcev na km2, najredkeje naseljene občine v goratem svetu severozahodne in severne Slovenije pa 10 prebivalcev na km2 ali manj. Tako na 20 % površja države živi 60 % vsega prebivalstva, celokupno pa skoraj natanko polovica v urbanih in polovica v ruralnih območjih.
 Uradni jezik je slovenščina. Na območjih občin, v katerih živita italijanska ali madžarska narodna skupnost (ob meji z Italijo in Madžarsko), je uradni jezik tudi italijanščina oz. madžarščina. Kočevarščino, nekoč prevladujoči jezik oziroma nemško narečje na Kočevskem, govori le še malo ljudi, zaradi česar ga UNESCO opredeljuje kot »kritično ogrožen jezik« (critically endangered language).
 Naselja
 Struktura naselij v Sloveniji je izrazito neenakomerna, z nekaj večjimi urbanimi središči in množico majhnih naselij. V zadnjih desetletjih se povečuje razpršena gradnja na obrobjih naselij, občutno se večajo tudi naselja v okolici največjih mest in ob obalnem pasu, kar predstavlja pomemben vidik obremenjevanja okolja. V začetku leta 2019 je državni Register prostorskih enot beležil 6035 samostojnih naselij. Mesta so po evropskih merilih majhna do srednje velika; uradno ima ta status 69 naselij, pri čemer pa sta po kriterijih evropskega statističnega urada v državi le dve pravi mesti, Ljubljana kot srednje veliko in Maribor kot majhno mesto.
 Kultura
 Književnost
 Najstarejši še danes ohranjeni zapis v slovenščini in v kateremkoli slovanskem jeziku so brižinski spomeniki, nastali okoli leta 1000.
 Leta 1550 je Primož Trubar na Nemškem izdelal prvi slovenski knjigi Katekizem in Abecednik. Slovenski jezik je bil tako prvič zapisan v knjigi. Leta 1584 je Jurij Dalmatin prevedel v slovenščino tudi biblijo, Adam Bohorič pa je napisal prvo slovnico slovenskega jezika.
 Na začetku 19. stoletja je prvo slovnico v slovenščini napisal pesnik Valentin Vodnik; ta je izdajal tudi prvi slovenski časopis Lublanske novice. Jezik tega obdobja je leta 1809 opisal tudi Jernej Kopitar. Sredi 19. stoletja so Slovenci začeli pisati v gajici (Prešernove Poezije so leta 1847 izšle v gajici), spremenile pa so se tudi nekatere oblike besed. Sredi sedemdesetih je Stanislav Škrabec postavil še pravila knjižne izreke, ki so v veljavi še danes. Konec 19. stoletja je izšel nemško-slovenski slovar Maksa Pleteršnika, leta 1899 pa še Slovenski pravopis.
 Odrska umetnost
 Operne in baletne hiše
 Opera se začne na slovenskem področju uveljavljati v drugi polovici 18. stoletja. Za prvo slovensko opero velja opera Belin skladatelja Jakoba Zupana in libretista Feliksa Deva. Prva slovenska operna hiša je bila zgrajena kot Deželno gledališče, leta 1882 v Ljubljani. Sprva sta v stavbi delovala tako slovenski kot nemški ansambel. Slednji se je čez leta preselil v lastno stavbo, v današnjo SNG Dramo Ljubljana. Še ena od dveh opernih hiš deluje v Mariboru. Danes SNG Opera in balet Ljubljana združuje tako operni kot baletni ansambel. Slovensko narodno gledališče Maribor, s sektorjem Opera in balet deluje od leta 1919.
 Dramska umetnost
 Prva gledališka organizacija na Slovenskem je bila Dramatično društvo. Delovalo je med letoma 1867 in 1920, prizadevalo pa si je za profesionalizacijo slovenskega gledališča. Naslednik društva je SNG Drama Ljubljana, ki v deluje stavbi ljubljanske drame. Leta 1919 je bilo v Mariboru ustanovljeno Slovensko narodno gledališče Maribor, katere sektor je tudi Drama. V Sloveniji sicer deluje šest profesionalnih dramskih gledališč, to so poleg ljubljanske in mariborske Drame še Slovensko ljudsko gledališče Celje, Mestno gledališče Ljubljansko, Prešernovo gledališče Kranj, Slovensko mladinsko gledališče, Slovensko narodno gledališče Nova Gorica ter Gledališče Koper. Še eno slovensko profesionalno gledališče deluje v zamejstvu, to je Slovensko stalno gledališče Trst. Osrednji gledališki dogodek v Sloveniji je Festival Borštnikovo srečanje, ki vsako leto oktobra poteka v Mariboru.
 Na področju dramskega ustvarjanja v Sloveniji izobražujejo tri umetniške gimnazije (Ljubljana, Nova Gorica, Ljutomer) ter Akademija za gledališče, radio, film in televizijo, ki je članica Univerze v Ljubljani.
 Močno je razvejana tudi amatersko gledališko ustvarjanje.
 Lutkovna gledališča
 Slovenija razpolaga z dvema profesionalnima lutkovnima gledališčema; to sta Lutkovno gledališče Ljubljana in Lutkovno gledališče Maribor.
 Prazniki in dela prosti dnevi
 Zakon o praznikih in dela prostih dnevih v Republiki Sloveniji določa naslednje praznike in dela proste dneve:
 Prazniki
 1. in 2. januar – novo leto
 8. februar – Prešernov dan, slovenski kulturni praznik
 27. april – dan upora proti okupatorju
 1. in 2. maj – praznik dela
 25. junij – dan državnosti
 17. avgust – združitev prekmurskih Slovencev z matičnim narodom po prvi svetovni vojni (ni dela prost dan)
 15. september – dan vrnitve Primorske k matični domovini (ni dela prost dan)
 23. september - dan slovenskega športa (ni dela prost dan)
 25. oktober - dan suverenosti (ni dela prost dan)
 1. november – dan spomina na mrtve
 23. november – dan Rudolfa Maistra (ni dela prost dan)
 26. december – dan samostojnosti in enotnosti
 Dela prosti dnevi
 nedelja po prvem pomladanskem ščipu – velikonočna nedelja in ponedeljek, velika noč
 binkoštna nedelja, binkošti (nedelja 49 dni po veliki noči)
 15. avgust – Marijino vnebovzetje
 31. oktober – dan reformacije
 25. december – božič
 Viri
 Glej tudi
 Zgodovina Slovenije
 slovenska književnost
 Slovenska vojska
 Slovenska osamosvojitvena vojna
 zavarovana območja Slovenije
 Zunanje povezave
 Uradni slovenski turistični portal Slovenia.info
 Vlada Republike Slovenije - predstavitev Slovenije
 20 let samostojnosti Republike Slovenije
 Interaktivni zemljevid Slovenije
 GIS portal Slovenije
 DEDI
 Spremljanje globalnih novic o Sloveniji v živo
 Liberalne demokracije
 Evropske države
 Ustanovitve leta 1991
 Statistične regije NUTS 1


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 20.11.2019
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 299/3
 TRADUZZJONI
 FTEHIM
 bejn l-Unjoni Ewropea u l-Gvern tar-Repubblika tal-Mali dwar l-istatus tal-missjoni tal-PSDK tal-Unjoni Ewropea fil-Mali (EUCAP Sahel Mali)
 L-UNJONI EWROPEA, minn hawn 'il quddiem imsejħa "l-UE",
 minn naħa, u
 IR-REPUBBLIKA TAL-MALI, minn hawn 'il quddiem imsejħa "l-Istat ospitanti",
 min-naħa l-oħra,
 minn hawn 'il quddiem imsejħin "il-partijiet",
 WARA LI KKUNSIDRAW:
 —
 l-ittra mingħand il-President tar-Repubblika tal-Mali tal-20 ta' Frar 2014 li tistieden lill-Unjoni Ewropea tibgħat missjoni ċivili b'appoġġ għall-forzi tas-sigurtà tal-Mali,
 —
 id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2014/219/PESK (1) tal-15 ta’ April 2014 dwar il-missjoni tal-Unjoni Ewropea fil-Mali (EUCAP Sahel Mali);
 —
 il-fatt li dan il-Ftehim mhux ser jaffettwa d-drittijiet u l-obbligi tal-Partijiet skont ftehimiet internazzjonali u strumenti oħrajn li jistabbilixxu qrati u tribunali internazzjonali, inkluż l-Istatut tal-Qorti Kriminali Internazzjonali,
 —
 l-ittra tal-Unjoni Ewropea tal-20 ta’ Ottubru 2014 u l-ittra tal-31 ta’ Ottubru 2014 mir-Repubblika tal-Mali li jikkostitwixxu skambju ta’ ittri dwar l-istatus ta’ EUCAP Sahel Mali fit-territorju tar-Repubblika tal-Mali,
 —
 il-ħtieġa li l-missjoni EUCAP Sahel Mali jkollha qafas legali definit b’mod ċar,
 FTIEHMU KIF ĠEJ:
 Artikolu 1
 Kamp ta' applikazzjoni u definizzjonijiet
 1. Dan il-Ftehim għandu japplika biss fit-territorju tal-Istat ospitanti.
 2. Dan il-ftehim japplika għall-missjoni ċivili tal-PSDK tal-Unjoni Ewropea fil-Mali (minn hawn ’il quddiem imsejħa “EUCAP Sahel Mali”) u għall-persunal tagħha.
 3. Għall-finijiet ta' dan il-ftehim:
 (a)
 "EUCAP Sahel Mali" tfisser il-kwartieri ġenerali ta' EUCAP Sahel Mali u l-kontinġenti nazzjonali tagħha, il-persunal tagħha, il-faċilitajiet tiegħu, ir-riżorsi tiegħu u l-mezzi ta' trasport tiegħu li jikkontribwixxu għall-Missjoni;
 (b)
 "Missjoni" tfisser it-tħejjija, l-istabbiliment, l-eżekuzzjoni u l-appoġġ ta' EUCAP Sahel Mali;
 (c)
 "Kap tal-Missjoni" tfisser il-Kap ta' EUCAP Sahel Mali fuq il-post;
 (d)
 "Unjoni Ewropea (UE)" tfisser il-korpi permanenti tal-UE kif ukoll il-persunal tagħhom;
 (e)
 "kontinġenti nazzjonali" tfisser l-unitajiet u l-elementi li jappartjenu lill-Istati Membri tal-UE u lill-Istati l-oħrajn li jipparteċipaw f'EUCAP Sahel Mali;
 (f)
 "persunal ta' EUCAP Sahel Mali" tfisser il-persunal ċivili u militari assenjat lil EUCAP Sahel Mali kif ukoll il-persunal skjerat għat-tħejjija tal-Missjoni u l-persunal fuq missjoni, għal Stat kontributur jew istituzzjoni jew korp tal-UE fil-qafas tal-Missjoni, li jinsabu, ħlief kif ipprovdut mod ieħor f'dan il-Ftehim, fit-territorju tal-Istat ospitanti, bl-eċċezzjoni tal-persunal impjegat lokalment fil-qafas tal-leġislazzjoni nazzjonali u tal-persunal impjegat minn kuntratturi kummerċjali;
 (g)
 "persunal impjegat lokalment" tfisser il-membri tal-persunal li jkunu ċittadini tal-Istat ospitanti jew ikunu residenti permanenti fih;
 (h)
 "faċilitajiet ta' EUCAP Sahel Mali" tfisser il-bini, l-akkomodazzjoni u ż-żoni tal-art kollha meħtieġa għall-Missjoni u għall-persunal ta' EUCAP Sahel Mali;
 (i)
 "Stat kontributur" tfisser Stat li jipprovdi kontinġent nazzjonali għad-dispożizzjoni ta' EUCAP Sahel Mali;
 (j)
 "korrispondenza uffiċjali" tfisser kull korrispondenza relatata ma' EUCAP Sahel Mali u mal-funzjonijiet tagħha;
 (k)
 "riżorsi ta' EUCAP Sahel Mali" tfisser it-tagħmir u l-prodotti għall-konsum meħtieġa għall-Missjoni;
 (l)
 "mezzi ta' trasport ta' EUCAP Sahel Mali" tfisser il-vetturi kollha u mezzi oħrajn ta' trasport fil-pussess ta', mikrija minn jew mogħtija b'lokazzjoni lil EUCAP Sahel Mali u meħtieġa għall-Missjoni.
 Artikolu 2
 Dispożizzjonijiet ġenerali
 1. EUCAP Sahel Mali u l-persunal tagħha għandhom jirrispettaw il-liġijiet u r-regolamenti tal-Istat ospitanti u m'għandhom iwettqu l-ebda azzjoni jew attività inkompatibbli mal-objettivi tal-Missjoni.
 2. EUCAP Sahel Mali għandha tinforma regolarment lill-Gvern tal-Istat ospitanti bl-għadd ta' membri tal-persunal tagħha stazzjonati fit-territorju tal-Istat ospitanti.
 Artikolu 3
 Identifikazzjoni
 1. Il-membri tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali għandhom jiġu identifikati minn karti ta' identifikazzjoni speċifiċi ta’ EUCAP Sahel Mali, il-passaport jew il-karta tal-identità tagħhom li dejjem għandhom iġorru fuqhom. Dawn il-karti ta' identifikazzjoni speċifiċi ta' EUCAP għandhom jinħarġu mill-Ministeru għall-Affarijiet Barranin fuq talba ta' EUCAP Sahel Mali.
 2. Il-vetturi u mezzi oħra ta' trasport ta' EUCAP Sahel Mali għandhom iġorru pjanċi ta’ reġistrazzjoni diplomatiċi u pjanċi ta' reġistrazzjoni regolari b’marka ta' identifikazzjoni ta' EUCAP Sahel Mali jew pjanċi ta' reġistrazzjoni speċifiċi ta' EUCAP Sahel Mali, li għandhom jiġu kkomunikati lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat ospitanti.
 3. EUCAP Sahel Mali għandha jkollha d-dritt li turi l-bandiera tal-Unjoni Ewropea u marki distintivi, titli, simboli u emblemi uffiċjali, fuq il-faċilitajiet u l-mezzi tat-trasport tagħha. L-uniformijiet tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali għandu jkollhom emblema distintiva ta' EUCAP Sahel Mali. Il-bnadar jew l-emblemi nazzjonali tal-kontinġenti nazzjonali li jipparteċipaw fil-Missjoni jistgħu jintwerew fuq il-faċilitajiet u l-mezzi tat-trasport u l-uniformijiet ta' EUCAP Sahel Mali, skont kif jiddeċiedi l-Kap tal-Missjoni.
 Artikolu 4
 Qsim tal-fruntieri u moviment fit-territorju tal-Istat ospitanti
 1. L-Istat ospitanti għandu jiffaċilita d-dħul fit-territorju tiegħu u t-tluq minnu għal EUCAP Sahel Mali u l-membri tal-persunal tagħha. Bl-eċċezzjoni tal-kontroll tal-passaporti fid-dħul u l-ħruġ mit-territorju tal-Istat ospitanti, il-membri tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali bi prova li huma parti mill-Missjoni għandhom ikun eżentati mid-dispożizzjonijiet dwar l-immigrazzjoni u l-kontroll doganali fit-territorju tal-Istat ospitanti. Madankollu, għandhom jimlew formoli ta' dħul u ta' tluq. Il-viżi għandhom jinħarġu mingħajr ħlas lill-membri tal-Missjoni għal perijodu ta' sena. Għall-membri ġodda tal-Missjoni, il-viża tad-dħul għandha tinħareġ mingħajr ħlas fil-fruntiera fuq il-preżentazzjoni ta’ ordni ta’ missjoni maħruġa mill-Missjoni. Il-wasla ta' membru ġdid tal-Missjoni għandha tiġi kkomunikata lill-Ministeru għall-Affarijiet Barranin tal-Istat ospitanti mill-anqas ħamest ijiem ta' xogħol qabel id-data tal-wasla tiegħu.
 2. Il-persunal ta' EUCAP Sahel Mali għandu jkun eżentat mid-dispożizzjonijiet tal-Istat ospitanti dwar ir-reġistrazzjoni u l-kontroll tal-barranin, iżda m'għandu jikseb l-ebda dritt ta' soġġorn jew domiċilju permanenti fit-territorju tal-Istat ospitanti.
 3. Ir-riżorsi u l-mezzi tat-trasport ta' EUCAP Sahel Mali li jidħlu, jgħaddu jew jitilqu mit-territorju tal-Istat ospitanti b’appoġġ għall-Missjoni għandhom ikunu soġġetti għal dikjarazzjoni minn qabel u għal proċedura ta’ identifikazzjoni qabel id-dħul tagħhom fit-territorju tal-Mali.
 4. Il-membri tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali jistgħu jsuqu vetturi bil-mutur, mgħammra kontra l-balal jew le, u jsuqu bastimenti jew inġenji tal-ajru fit-territorju tal-Istat ospitanti dment li jkollhom, skont il-każ, liċenzja tas-sewqan, ċertifikat ta' kaptan ta' bastiment jew liċenzja ta' bdot nazzjonali, internazzjonali jew militari validi f'wieħed mill-Istati kontributuri.
 5. Għall-fini tal-Missjoni, l-Istat ospitanti għandu jagħti lil EUCAP Sahel Mali u lill-persunal tagħha l-libertà ta' moviment u ta' ċirkolazzjoni fit-territorju tiegħu, inkluż fl-ispazju tal-ajru tiegħu.
 6. L-Istat ospitanti għandu jawtorizza d-dħul fit-territorju tiegħu tar-riżorsi, partikolarment tal-mezzi ta' trasport ta' EUCAP Sahel Mali u jeżentahom mid-dazji doganali, l-imposti, il-pedaġġi, it-taxxi jew ħlasijiet simili, ħlief għall-ħlasijiet għal ħżin, trasport u servizzi oħrajn mogħtija.
 7. Għall-fini tal-Missjoni, EUCAP Sahel Mali tista' tuża t-toroq pubbliċi, il-pontijiet, it-tragetti u l-ajruporti mingħajr ma tħallas dazji, imposti, pedaġġi, taxxi jew ħlasijiet simili. EUCAP Sahel Mali m'għandhiex tkun eżentata minn ħlasijiet għas-servizzi li tingħata fuq talba tagħha, bil-kondizzjonijiet li japplikaw għal dawk mogħtija lill-forzi armati tal-Istat ospitanti.
 Artikolu 5
 Privileġġi u immunitajiet ta' EUCAP Sahel Mali mogħtija mill-Istat ospitanti
 1. Il-faċilitajiet ta' EUCAP Sahel Mali għandhom ikunu invjolabbli. L-aġenti tal-Istat ospitanti m'għandhomx jidħlu fihom mingħajr il-kunsens tal-Kap tal-Missjoni.
 2. EUCAP Sahel Mali, tkun fejn tkun u jkun min ikun id-detentur jew dak li juża r-riżorsi, il-mezzi ta' trasport u l-faċilitajiet tagħha, għandha immunità minn proċedimenti legali.
 3. Il-persunal, ir-riżorsi, il-faċilitajiet u l-mezzi ta' trasport ta' EUCAP Sahel Mali għandu jkollhom immunità minn kull perkwiżizzjoni, rekwiżizzjoni, konfiska jew miżura ta' implimentazzjoni.
 4. L-arkivji u d-dokumenti ta' EUCAP Sahel Mali għandhom ikunu invjolabbli f'kull ħin u irrispettivament mill-post li jinsabu fih.
 5. Il-korrispondenza uffiċjali ta' EUCAP Sahel Mali għandha tkun invjolabbli.
 6. EUCAP Sahel Mali, il-fornituri tagħha u l-kuntratturi tagħha għandhom ikunu eżentati minn kull imposta, taxxa u tariffa oħra nazzjonali, reġjonali jew komunali simili fir-rigward tar-riżorsi, partikolarment mezzi ta' trasport ta' EUCAP Sahel Mali mixtrija jew importati, tal-faċilitajiet ta' EUCAP Sahel Mali u tas-servizzi mogħtija għall-ħtiġijiet ta' EUCAP Sahel Mali. L-applikazzjoni ta' din l-eżenzjoni ma tista' tkun soġġetta għall-ebda awtorizzazzjoni jew notifika minn qabel magħmula minn EUCAP Sahel Mali lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat ospitanti. Madankollu, EUCAP Sahel Mali mhux eżentata minn imposti jew ħlasijiet oħra li jirrappreżentaw ħlas għal servizzi mogħtija.
 Artikolu 6
 Privileġġi u immunitajiet mogħtija lill-persunal ta' EUCAP Sahel Mali mill-Istat ospitanti
 1. Il-persunal ta' EUCAP Sahel Mali ma jista' jkun soġġett għall-ebda forma ta' arrest jew detenzjoni.
 2. Id-dokumenti, il-korrispondenza u l-proprjetà tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali għandu jkollhom l-invjolabbiltà, ħlief fil-każ ta' miżuri ta' eżekuzzjoni awtorizzati skont il-paragrafu 7.
 3. L-Istat ospitanti għandu joħroġ, skont il-liġi u r-regolamenti fis-seħħ, karta tal-identità distintiva ta' EUCAP Sahel Mali għall-membri tal-persunal ta’ EUCAP Sahel Mali.
 4. Il-persunal ta' EUCAP Sahel Mali għandu jgawdi minn immunità mill-ġurisdizzjoni kriminali tal-Istat ospitanti fiċ-ċirkostanzi kollha.
 L-Istat kontributur jew il-korp ikkonċernat tal-UE, skont il-każ, jista' jirrinunzja għall-immunità mill-ġurisdizzjoni kriminali għall-persunal ta' EUCAP Sahel Mali. Din ir-rinunzja għandha dejjem issir bil-miktub.
 5. Il-persunal ta' EUCAP Sahel Mali għandu jkollu immunità mill-ġurisdizzjoni ċivili u amministrattiva tal-Istat ospitanti fir-rigward tal-kliem li jgħid jew jikteb u l-atti kollha li jwettaq fil-qadi tal-funzjonijiet uffiċjali tiegħu.
 Jekk titressaq xi proċedura ċivili kontra l-persunal ta' EUCAP Sahel Mali quddiem kwalunkwe qorti tal-Istat ospitanti, il-Kap tal-Missjoni u l-awtorità kompetenti tal-Istat kontributur jew il-korpi kkonċernati tal-UE għandhom jiġu notifikati minnufih. Qabel il-bidu tal-proċedura quddiem il-qorti kompetenti, il-Kap tal-Missjoni jew l-awtorità kompetenti tal-Istat kontributur jew l-istituzzjoni kkonċernata tal-UE għandhom jiċċertifikaw li l-att inkwistjoni twettaqx mill-persunal ta' EUCAP Sahel Mali fil-qadi tal-funzjonijiet uffiċjali tiegħu.
 Jekk l-att inkwistjoni jkun twettaq fil-qadi ta' funzjonijiet uffiċjali, il-proċedura m'għandhiex tinbeda u għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 16. Jekk l-att ma jkunx twettaq fl-eżerċizzju ta' funzjonijiet uffiċjali, il-proċedura tista' titkompla. Iċ-ċertifikazzjoni maħruġa mill-Kap tal-Missjoni u l-awtorità kompetenti tal-Istat kontributur jew il-korp ikkonċernat tal-UE torbot lill-ġurisdizzjoni tal-Istat ospitanti, li ma jistax jikkontestaha.
 Madanakollu, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat ospitanti jistgħu jikkontestaw il-validità ta' din iċ-ċertifikazzjoni fi żmien xahrejn mid-data tal-produzzjoni tagħha. F'dan il-każ, kull parti għandha tirregola din il-kwistjoni esklużivament permezz ta' mezzi diplomatiċi.
 Jekk il-persunal ta' EUCAP Sahel Mali jibda proċedura ċivili, huwa m'għandux ikun jista' jinvoka aktar l-immunità minn proċedimenti legali fir-rigward tal-ebda kontrotalba relatata direttament mat-talba prinċipali.
 6. Il-persunal ta' EUCAP Sahel Mali mhux obbligat li jagħti xhieda.
 7. Ma tista' tittieħed l-ebda miżura ta' eżekuzzjoni fir-rigward tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali, ħlief jekk tinfetaħ kontrih proċedura ċivili mhux marbuta mal-funzjonijiet uffiċjali tiegħu. Il-proprjetà tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali, li tkun iċċertifikata mill-Kap tal-Missjoni bħala meħtieġa għat-twettiq tal-funzjonijiet uffiċjali tal-persunal imsemmi, għandha tkun ħielsa mis-sekwestru għall-eżekuzzjoni ta' sentenza, deċiżjoni jew ordni. Fil-qafas tal-proċeduri ċivili, il-persunal ta' EUCAP Sahel Mali m'għandu jkun soġġett għal ebda restrizzjoni fuq il-libertà personali tiegħu jew għal xi miżuri oħra ta' restrizzjoni.
 8. L-immunità tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali minn proċedimenti legali fl-Istat ospitanti ma teżentahx mill-ġurisdizzjoni tal-Istat kontributur.
 9. Il-persunal ta' EUCAP Sahel Mali huwa eżentat mir-regolamenti fil-qasam tas-sigurtà soċjali li jistgħu jkunu fis-seħħ fil-Mali.
 10. Il-persunal ta' EUCAP Sahel Mali huwa eżentat minn kull forma ta' tassazzjoni fl-Istat ospitanti f'dak li hu s-salarju u l-emolumenti mħallsa lilu minn EUCAP Sahel Mali jew mill-Istat kontributur, kif ukoll rigward kwalunkwe dħul li jirċievi minn barra l-Istat ospitanti.
 11. L-Istat ospitanti għandu, b'mod konformi mal-liġijiet u r-regolamenti li jista' jadotta, jawtorizza d-dħul ta' oġġetti għall-użu personali tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali u jagħti eżenzjoni fuq tali oġġetti minn kull dazju doganali, taxxa u ħlas relatat ħlief għall-ħlasijiet għal ħażna, trasport u servizzi simili. L-Istat ospitanti għandu jawtorizza wkoll l-esportazzjoni ta’ oġġetti bħal dawn. Ix-xiri fil-Mali ta’ merkanzija, mezzi ta’ trasport u servizzi mill-persunal ta' EUCAP Sahel Mali għandu jkun eżentat mit-taxxi u l-VAT skont il-liġi u r-regolamenti fis-seħħ fl-Istat ospitanti.
 Artikolu 7
 Persunal impjegat lokalment
 1. Il-persunal impjegat lokalment għandu jkollu privileġġi u immunitajiet biss sa fejn ammess mill-Istat ospitanti. Madankollu, l-Istat ospitanti għandu jeżerċita l-ġurisdizzjoni tiegħu fuq dak il-persunal b'tali mod li ma jfixkilx eċċessivament l-operat tal-Missjoni.
 2. Il-persunal impjegat lokalment jista’ jkun soġġett għall-proċeduri u l-prattiki tad-Delegazzjoni tal-Unjoni Ewropea fir-Repubblika tal-Mali. EUCAP Sahel Mali għandha tgħarraf lill-Istat ospitanti bil-miktub dwar il-proċeduri u l-prattiki li EUCAP Sahel Mali tapplika.
 Artikolu 8
 Ġurisdizzjoni kriminali
 L-awtoritajiet kompetenti ta' Stat kontributur għandhom id-dritt li fit-territorju tal-Istat ospitanti jeżerċitaw is-setgħat dixxiplinarji kollha mogħtija lilhom bil-liġi tal-Istat kontributur fir-rigward ta' kull membru tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali soġġett għal-liġi rilevanti tal-Istat kontributur.
 Artikolu 9
 Sigurtà ta' EUCAP Sahel Mali
 1. L-Istat ospitanti għandu, skont il-mezzi tiegħu, jiżgura s-sigurtà ta’ EUCAP Sahel Mali u l-persunal tagħha.
 2. Għal dan il-għan, l-Istat ospitanti għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa għall-protezzjoni u s-sigurtà ta' EUCAP Sahel Mali u l-persunal tagħha. Għandu jintlaħaq qbil mal-Kap tal-Missjoni dwar kwalunkwe dispożizzjoni speċifika proposta mill-Istat ospitanti qabel ma din tiġi implimentata. L-Istat ospitanti għandu jagħti l-permess tiegħu għall-attivitajiet relatati mal-evakwazzjoni medika tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali u jipprovdi appoġġ għalihom mingħajr ħlas. Jekk meħtieġ, għandhom jiġu konklużi l-modalitajiet supplimentari f'konformità mal-Artikolu 19.
 3. Il-persunal ta’ EUCAP Sahel Mali għandu jkun intitolat iġorr armi ħfief u munizzjon, soġġett għal awtorizzazzjoni mill-Kap tal-Missjoni.
 4. F’dan il-kuntest, EUCAP Sahel Mali għandha tkun awtorizzata tieħu l-miżuri meħtieġa fit-territorju tal-Istat ospitanti, inkluż l-użu tal-forza meħtieġa u proporzjonata, biex tipproteġi l-persunal ta' EUCAP Sahel Mali, il-bini, il-vetturi u l-oġġetti tagħha minn atti li jistgħu jipperikolaw il-ħajja tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali jew li jistgħu jikkawżawlu ħsara tanġibbli u, fejn xieraq, biex tipproteġi fl-istess ħin persuni oħra li jiffaċċjaw l-istess theddida qrib il-Missjoni minn atti li jipperikolaw il-ħajja ta' dawn il-persuni jew li aktarx jikkawżawlhom ġrieħi gravi.
 5. Il-lista tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali awtorizzat mill-Kap tal-Missjoni biex iġorr armi u munizzjon u biex jittrasportahom għandha tiġi kkomunikata lill-awtoritajiet kompetenti tal-Mali. Din il-komunikazzjoni hija purament dikjaratorja. L-awtoritajiet kompetenti tal-Mali għandhom jipprovdu liċenzja tat-trasport u tal-ġarr ta' armi lil dawn il-membri tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali.
 Artikolu 10
 Uniformi
 L-ilbies tal-uniformi għandu jkun soġġett għar-regoli adottati mill-Kap tal-Missjoni.
 Artikolu 11
 Kooperazzjoni
 1. L-Istat ospitanti għandu jipprovdi l-kooperazzjoni u l-appoġġ kollu tiegħu lil EUCAP Sahel Mali u lill-persunal tagħha. Jekk meħtieġ, għandhom jiġu konklużi l-modalitajiet supplimentari kif imsemmi fl-Artikolu 19.
 2. Il-Kap tal-Missjoni u r-rappreżentant maħtur mill-Gvern tal-Istat ospitanti għandhom jikkonsultaw lil xulxin regolarment u jieħdu l-miżuri xierqa biex jiġi żgurat kuntatt mill-qrib u reċiproku f'kull livell xieraq. L-Istat ospitanti jista’ jaħtar uffiċjal ta’ kollegament għal EUCAP Sahel Mali.
 Artikolu 12
 Appoġġ mill-Istat ospitanti u kuntratti
 1. L-Istat ospitanti għandu jaqbel, jekk mitlub, li jgħin lil EUCAP Sahel Mali fis-sejba ta' faċilitajiet adatti.
 2. L-Istat ospitanti għandu jipprovdi lil EUCAP Sahel Mali, mingħajr ħlas, faċilitajiet li tagħhom ikun is-sid, sa fejn dawn il-faċilitajiet ikunu meħtieġa għall-Missjoni.
 3. Fil-limiti tal-mezzi u l-kapaċitajiet tiegħu, l-Istat ospitanti għandu jgħin fit-tħejjija, l-istabbiliment, it-twettiq u l-appoġġ għal EUCAP Sahel Mali. L-assistenza u l-appoġġ għall-Missjoni mill-Istat ospitanti għandhom jingħataw mill-anqas bl-istess kondizzjonijiet bħal dawk previsti għall-aġenti u l-ħarrieġa proprji tiegħu.
 4. EUCAP Sahel Mali għandu jkollha l-kapaċità legali meħtieġa skont il-liġijiet u r-regolamenti tal-Istat ospitanti biex twettaq il-missjoni tagħha, u b'mod partikolari biex tiftaħ kontijiet bankarji u biex tikseb jew tiddisponi minn proprjetà mobbli u li tkun parti għal proċedimenti legali.
 5. Il-liġi applikabbli għall-kuntratti konklużi minn EUCAP Sahel Mali fl-Istat ospitanti għandha tkun stabbilita fil-kuntratti msemmija.
 6. Il-kuntratti jistgħu jistipulaw li l-proċedura tar-riżoluzzjoni tat-tilwim imsemmija fl-Artikolu 16(3) u (4), għandha tkun applikabbli għat-tilwim li jirriżulta mill-applikazzjoni ta' tali kuntratti.
 7. L-Istat ospitanti għandu jiffaċilita l-implimentazzjoni tal-kuntratti konklużi minn EUCAP Sahel Mali mal-entitajiet kummerċjali għall-finijiet tal-Missjoni.
 Artikolu 13
 Modifika tal-faċilitajiet
 1. EUCAP Sahel Mali għandha tkun awtorizzata li tibni, tibdel jew b'mod ieħor timmodifika l-faċilitajiet kif meħtieġ għall-ħtiġijiet operattivi tagħha.
 2. L-Istat ospitanti m'għandu jitlob lil EUCAP Sahel Mali l-ebda kumpens għal dan il-bini, tibdil jew modifiki.
 Artikolu 14
 Membri deċeduti tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali
 1. Il-Kap tal-Missjoni għandu jkollu d-dritt li jieħu r-responsabbiltà ta' u jagħmel l-arranġamenti xierqa għar-ripatrijazzjoni ta' kull membru deċedut tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali, kif ukoll kull proprjetà personali li kienet tad-deċedut.
 2. M'għandha ssir awtopsja fuq ebda membru deċedut tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali mingħajr il-qbil tal-Istat li minnu ġej id-deċedut u jekk mhux fil-presenza ta' rappreżentant ta' EUCAP Sahel Mali u/jew dak l-Istat.
 3. L-Istat ospitanti u EUCAP Sahel Mali għandhom jikkooperaw kemm jista' jkun bil-ħsieb li jiġi ripatrijat malajr persunal deċedut ta' EUCAP Sahel Mali.
 Artikolu 15
 Komunikazzjoni
 1. EUCAP Sahel Mali tista' tinstalla u tħaddem stazzjonijiet li jibagħtu u jirċievu sinjali tar-radju, kif ukoll sistemi satellitari. Hija għandha tikkoopera mal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat ospitanti biex jiġi evitat kull konflitt fl-użu tal-frekwenzi adatti. L-Istat ospitanti għandu jagħti l-aċċess bla ħlas għall-ispettru tal-frekwenzi konformement mal-leġislazzjoni tiegħu fis-seħħ.
 2. EUCAP Sahel Mali għandha tgawdi d-dritt għal komunikazzjoni bla restrizzjonijiet bir-radju (inkluż radju satellitari, mobbli jew tal-idejn), bit-telefon, bit-telegrafu, bil-faks u b'mezzi oħrajn, kif ukoll id-dritt li tinstalla t-tagħmir meħtieġ għaż-żamma ta' tali komunikazzjonijiet fi u bejn il-faċilitajiet ta' EUCAP Sahel Mali, inkluż it-tqegħid ta' cables u linji fissi għall-finijiet tal-Missjoni.
 3. Fil-faċilitajiet tagħha EUCAP Sahel Mali tista' tagħmel l-arranġamenti meħtieġa sabiex titwassal il-posta indirizzata lil EUCAP Sahel Mali jew lill-persunal tagħha jew li tkun ġejja minn EUCAP Sahel Mali jew mill-persunal tagħha.
 Artikolu 16
 Talbiet ta' indennizz f'każ ta' mewt, korriment, dannu jew telf
 1. EUCAP Sahel Mali u l-persunal tagħha, l-Unjoni Ewropea u l-Istati kontributuri m'għandhom ikunu responsabbli għall-ebda dannu jew telf ta' proprjetà ċivili jew tal-gvern relatati mal-ħtiġijiet operattivi jew ikkawżati mill-attivitajiet marbuta ma' diżordni ċivili jew mal-protezzjoni ta' EUCAP Sahel Mali.
 2. Bil-ħsieb li tintlaħaq soluzzjoni bonarja, talbiet għall-indennizz jew telf ta' proprjetà ċivili mhux koperti mill-paragrafu 1, kif ukoll talbiet għal indennizz f'każ ta' mewt jew korriment ta' persuni u dannu jew telf ta' riżorsi, faċilitajiet jew mezzi ta' trasport ta' EUCAP Sahel Mali, għandhom jintbagħtu lil EUCAP Sahel Mali permezz tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat ospitanti, sa fejn huma kkonċernati t-talbiet imressqa minn persuni fiżiċi jew ġuridiċi mill-Istat ospitanti, jew lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat ospitanti, safejn huma konċernati t-talbiet imressqa minn EUCAP Sahel Mali.
 3. Fejn ma tistax tinstab soluzzjoni bonarja, it-talba għandha tintbagħat lil kummissjoni ta' indennizz magħmula minn l-istess numru ta' rappreżentanti ta' EUCAP Sahel Mali u ta' rappreżentanti tal-Istat ospitanti. Is-soluzzjoni tat-talbiet għandha tintlaħaq bi qbil komuni.
 4. Meta ma tkunx tista' tinstab soluzzjoni fil-kummissjoni ta' indennizz, it-tilwima għandha:
 (a)
 għal talbiet sal-ammont ta' 40 000 EUR, tiġi riżolta b'mezzi diplomatiċi bejn l-Istat ospitanti u r-rappreżentanti tal-UE;
 (b)
 għal talbiet akbar mill-ammont imsemmi fil-punt (a), titressaq quddiem tribunal tal-arbitraġġ, li d-deċiżjonijiet tiegħu għandhom ikunu vinkolanti.
 5. It-tribunal tal-arbitraġġ għandu jkun magħmul minn tliet arbitri, li wieħed minnhom ikun maħtur mill-Istat ospitanti, ieħor ikun maħtur minn EUCAP Sahel Mali u t-tielet wieħed ikun maħtur b'mod konġunt mill-Istat ospitanti u EUCAP Sahel Mali. Fejn waħda mill-partijiet ma taħtarx arbitru fi żmien xahrejn jew fejn ma jistax jintlaħaq qbil bejn l-Istat ospitanti u EUCAP Sahel Mali dwar il-ħatra tat-tielet arbitru, l-arbitru inkwistjoni għandu jinħatar mill-President ta' Qorti tal-Ġustizzja nominata permezz ta' qbil komuni bejn il-Partijiet.
 6. Għandu jiġi konkluż arranġament amministrattiv bejn EUCAP Sahel Mali u l-awtoritajiet amministrattivi tal-Istat ospitanti sabiex jiġu determinati t-termini tar-referenza tal-kummissjoni ta' indennizz u tat-tribunal tal-arbitraġġ, il-proċedura applikabbli fi ħdan dawn l-organi u l-kondizzjonijiet li bihom għandhom jiġu ppreżentati t-talbiet.
 Artikolu 17
 Kollegament u tilwim
 1. Il-kwistjonijiet kollha marbutin mal-applikazzjoni ta' dan il-Ftehim għandhom jiġu eżaminati b'mod konġunt mir-rappreżentanti ta' EUCAP Sahel Mali u l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat ospitanti.
 2. Jekk ma jkunx hemm soluzzjoni minn qabel, it-tilwim rigward l-interpretazzjoni jew l-applikazzjoni ta' dan il-Ftehim għandu jiġi solvut esklużivament b'mezzi diplomatiċi bejn l-Istat ospitanti u r-rappreżentanti tal-UE.
 Artikolu 18
 Dispożizzjonijiet oħrajn
 1. Kull meta dan il-Ftehim jirreferi għall-privileġġi, l-immunitajiet u d-drittijiet ta' EUCAP Sahel Mali u tal-persunal tagħha, il-Gvern tal-Istat ospitanti għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni tagħhom u għall-konformità magħhom min-naħa tal-awtoritajiet lokali rilevanti tal-Istat ospitanti.
 2. L-ebda dispożizzjoni ta' dan il-Ftehim ma hi maħsuba jew m'għandha tinftiehem li tidderoga minn kwalunkwe dritt li jista' jkollu Stat kontributur, bis-saħħa ta' ftehimiet oħrajn.
 Artikolu 19
 Arranġamenti ta’ implimentazzjoni
 Għall-finijiet tal-applikazzjoni ta' dan il-Ftehim, il-kwistjonijiet operattivi, amministrattivi u tekniċi jistgħu jkunu s-suġġett ta' arranġamenti separati li għandhom jiġu konklużi bejn il-Kap tal-Missjoni u l-awtoritajiet amministrattivi tal-Istat ospitanti.
 Artikolu 20
 Dħul fis-seħħ u terminazzjoni
 1. Dan il-Ftehim għandu jidħol fis-seħħ fid-data meta jiġi ffirmat u għandu jibqa' fis-seħħ sad-data tat-tluq tal-aħħar element u tal-aħħar membru tal-persunal ta' EUCAP Sahel Mali, kif ikun innotifikat minn EUCAP Sahel Mali.
 2. Bidliet għal dan il-Ftehim għandhom isiru bil-kunsens reċiproku bil-miktub tal-partijiet. Dawn il-bidliet għandhom jitwettqu bħala protokolli separati, li jiffurmaw parti integrali ta' dan il-Ftehim u għandhom jidħlu fis-seħħ skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
 3. It-terminazzjoni ta' dan il-Ftehim m'għandux jaffettwa d-drittijiet jew l-obbligi li jirriżultaw mill-eżekuzzjoni ta' dan il-Ftehim qabel tali terminazzjoni.
 4. Mad-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Ftehim, l-iskambju ta’ ittri bejn l-Unjoni Ewropea u r-Repubblika tal-Mali, iffirmat f’Bamako fil-31 ta’ Ottubru 2014, jiskadi.
 Magħmul f’Bamako fis-seba’ jum ta’ Novembru tas-sena elfejn u dsatax, f'żewġ kopji oriġinali bil-lingwa Franċiża.
 GĦALL-UNJONI EWROPEA
 GĦALL-GVERN TAR-REPUBBLIKA TAL-MALI
 (1) ĠU L 113, 16.4.2014, p. 21.


type: other

text:
AGBs4you - Academy4socialskills Flux ChangeAcademy4socialskills Flux Change
 AGBs4you
 Die Academy4socialskills & FluxChange und Ursula della Schiava-Winkler bieten Consulting, unternehmensinterne und -externe Workshops, Labs, Lehrgänge, Trainings, Supervision und Coaching an.
 Die Leistungen, die der Teilnehmer erhält, sind :
 a) Unentgeltliche Leistungen
 Plattform Be Informed
 b) Entgeltliche Leistungen:
 Consulting, Präsenzseminare, Workshops, Training, Supervisionen, Coachings
 Speziell ausgewiesene sonstige kostenpflichtige Services, insbesondere die Beantwortung von Coachinganliegen und Blended Learning-Angeboten.
 §2Teilnehmebedingungen
 Ist der Besuch einer Veranstaltung an bestimmte Zulassungsbedingungen gebunden, werden diese im jeweiligen Profil gesondert angeführt und sind vom Teilnehmer zu erfüllen.
 Anmeldungen werden in der Reihenfolge ihres Eintreffens berücksichtigt. Die Academy4socialskills & FluxChange und Mag. Ursula della Schiava-Winkler nehmen Anmeldungen, Umbuchungen und Stornierungen zu ihren Veranstaltungen nur schriftlich (auch per Fax, Email) entgegen. Jede Anmeldung ist verbindlich. Die Teilnehmer übermitteln der Academy4socialskills & Flux Change und Mag. Ursula della Schiava-Winkler mit ihrer Anmeldung ihre Email-Adresse und Telefonnummer, sowie allgemeine Daten, womit der Vertragsabschluss zustande kommt. Eine Umgehung dieser Identifikation duch Angabe falscher Namen bzw. Namen von Familienmitgliedern bzw. Ausnutzen einer fremden Email-Adresse und Telefonnummer ist missbräuchlich und führt ebenso zu einer Kostenpflicht. Die Academy4socialskills & FluxChange und Mag. Ursula della Schiava-Winkler kann Workshops und Coachings aus wichtigem Grund gegen Erstattung des bereits gezahlten Teilnehmerbeitrages absagen.
 Der Teilnehmerbeitrag ist vor Veranstaltungsbeginn zu entrichten. Dieser dient der Sicherung des Seminarplatzes. Bei einem späteren Einstieg in eine Veranstaltung ist eine Ermäßigung des Teilnehmerbetrages nicht vorgesehen, dasselbe gilt bei einem vorzeitigen Ausstieg. Der Teilnehmerbeitrag ist bei allen Seminaren exklusive Umsatzsteuer und Spesen aufgeführt.
 Stornierungen können nur schriftlich entgegengenommen werden. Sollte ein Teilnehmer am Veranstaltungsbesuch verhindert sein, kann eine Stornierung bis 4 Wochen vor Veranstaltungsbeginn (lt. Eingangsstempel) kostenfrei erfolgen. Ab 4 Wochen bis 10 Tage vor Veranstaltungsbeginn (lt. Eingangsstempel) müssen 50% des Teilnehmerbetrages oder des intern vereinbarten Tagessatz verrechnet werden. Ab 9 Tage vor Veranstaltungsbeginn (lt. Eingangsstempel) müssen 100% des Teilnehmerbetrages oder des intern vereinbarten Tagessatzes verrechnet werden. Die Stornogebühren entfallen, wenn ein Ersatzteilnehmer für die Veranstaltung genannt wird.
 §5.1.Rücktrittsrecht
 Erfolgt die Buchung einer Veranstaltung im Fernabsatz, insbesondere also telefonisch, per Fax, Email oder Internet, steht dem Teilnehmer als Konsument im Sinne des KSchG ein gesetzliches Rücktrittsrecht im Sinne des Fernabsatzgesetzes binnen 7 Werktagen (Samstag zählt nicht als Werktag) gerechnet ab Vertragsabschluss. Dies gilt nicht für Veranstaltungen, die bereits innerhalb dieser 7 Werktage ab dem Vertragsabschluss beginnen. Die Rücktrittsfrist gilt als gewahrt, wenn die Rücktrittserklärung innerhalb der Frist abgesendet wird.
 §5.2. Rücktrittsversicherung
 In Kooperation mit der Europäischen kann auch jeder Teilnehmer zusätzlich pro Veranstaltung eine Stornoversicherung abschließen. http://start.europaeische.at/stesv?AGN=10017700
 §6 Arbeitspapiere
 Für die Veranstaltungen stehen den Teilnehmern Unterlagen zur Verfügung, die sofern nicht anders bekannt gegeben, grundsätzlich in den Teilnehmerbetrag inkludiert sind und veranstaltungsvorbereitend un/oder nach der Veranstaltung online vergeben werden.
 §7 Inhalt der Leistungen und deren Richtigkeit
 Die Academy4socialskills & FluxChange und Mag. Ursula della Schiava- Winkler leisten Gewähr dafür, dass die Inhalte von www.socialskills4you.com sorgfältig eingegeben und gewartet werden, dass die Informationen aus seriösen Quellen stammen. Nicht gehaftet wird für die Richtigkeit.
 Mit der Übermittlung der Kundendaten stimmt der Teilnehmer ausdrücklich und jederzeit widerruflich der Zusendung elektronischer Post und Massensendungen, auch zu Werbezwecken zu. Die Academy4socialskills wird Kundendaten ausschließlich im Zusammenhang mit der Abwicklung der Kundenbeziehungen sowie internen Marktforschungs- und Marketingzwecken nutzen. Kundendaten werden an Dritte grundsätzlich nicht weitergegeben.
 Es wird ausdrücklich darauf hingewiesen, dass sämtliche abgerufene Daten und Leistungen urheberrechtlich geschützt sind. Der Kunde ist somit nicht berechtigt die abgerufenen Leistungen, außer zu eigenen Zwecken im Sinne §42 Urheberrechtsgesetz (UrhG) zu nutzen und ist insbesondere nicht berechtigt, diese – ohne vorherige Genehmigung der Academy4socialskills – im Ganzen oder auch auszugsweise zu vervielfältigen oder weiter zu verbreiten.
 §10 Onlinecoaching
 Die Academy4socialskills & FluxChange stellt auf ihrer Webseite www.socialskills4you.com ein interaktives System zur Verfügung welches Informationen zu Coachinganliegen, insbesondere Kernkompetenzbereichen Personalcoaching, Wirtschaftscoaching, Wissenscoaching bereitstellt. Des Weiteren werden aktuelle Informationen zu sozialen, wirtschaftlichen und fachlichen Themen zur Verfügung gestellt, die allgemeiner Natur sind und nicht auf konkrete Einzelfälle zugeschnitten sind. Bei Anfragen zu konkreten Sachverhalten (Online-Coachin) besteht die Möglichkeit über eine Eingabemaske in der Rubrik onlinecoaching konkrete Anliegen an die Coachs der Academy4socialskills zu stellen. Die Academy4socialskills & FluxChange bietet über ihren online-Coachingservice die Möglichkeit einer ersten kostengünstigen Coachinganfrage. Für jede Anfrage wird dafür eine Bearbeitungsgebühr in Höhe von Euro 40,- zzgl. 20% Mwst. in Rechnung gestellt.
 Die User übermitteln mit ihrem Anliegen ihre Email-Adresse sowie allgemeine Daten an die Academy4socialskills, womit das Angebot des Users auf Vertragsabschluss zustande kommt. In allen Fällen werden die Coachs der Academy4socialskills & FluxChange, die an sie gestelle Anliegen innerhalb von 48 Stunden, gerechnet ab dem Zeitpunkt ab dem sich die Coachs Kenntnis von der Nachricht beschaffen konnten, somit im Rahmen ihrer üblichen Geschäftszeiten (das sind Montag – Freitag 08.00 – 18.00 Uhr, ausgenommen Feiertage) beantworten. Die Academy4socialskills & Fluxchange behält sich das Recht vor, Anfragen ohne Angabe von Gründen nicht zu beantworten. In diesen Fällen entfällt selbstverständlich die Bearbeitungsgebühr. Für den Inhalt der Leistungen im Zusammenhang mit dem online-coaching haftet die Academy4socialskills nicht. Im Rahmen des online-coachings kann den Usern nur eine erste grundlegende Information nach bestem Wissen und Gewissen und nach Maßgabe der zur Verfügung gestellten Informationen gegeben werden. Es wird ausdrücklich darauf hingewiesen, dass in vielen Fällen eine weitere persönliche Coachingsitzung unabdingbar ist. Die Academy4socialskills schließt Verträge mit Internet-Usern ausschließlich unter Anwendung dieser AGB ́s. Andere AGB ́s sind nicht Vertragsbestandteil.
 §10.1.Zahlungsbedingungen für Onlinecoachings
 Für die Anfrage über onlinecoaching4you fällt eine Bearbeitungsgebühr in Höhe von Euro 40,- zzgl. 20% Mwst. an. Diese Bearbeitungsgebühr ist unmittelbar nach Leistungserbringung und nach Rechnungslegung an die Academy4socialskills, FluxChange oder an Mag. Ursula della Schiava-Winkler zu bezahlen.
 §11 Anwendbares Recht – Gerichtsstand
 Es gilt österreichisches Recht unter Ausschluss des UN- Kaufrechts. Ausschließlicher Gerichtsstand ist der Sitz der Academy4socialskills & FluxChange und von Mag. Ursula della Schiava-Winkler, sofern der Kunde nicht ein Verbraucher mit inländischem Wohnsitz, gewöhnlichem Aufenthalt im Inland oder inländischem Beschäftigungsort ist. Näheres über Onlineberatung auch unter: www.rechtdirekt.at
 Hinweis im Sinne des Gleichbehandlungsansatzes
 Im Sinne einer leichteren Lesbarkeit sind die verwendeten Begriffe, Bezeichnungen und Funktionstitel meist in einer geschlechtsspezifischen Formulierung angeführt. Selbstverständlich stehen alle Veranstaltungen – wenn nicht angegeben – gleichermaßen beiden Geschlechtern offen.


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0608(01)
 Decisão n° 2/1999 do Conselho de Associação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e a República Eslovaca, por outro, de 12 de Maio de 1999, que altera o Protocolo n° 4 ao Acordo Europeu que cria uma associação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e a República Eslovaca, por outro
 Jornal Oficial no L 143 de 08/06/1999 p. 0004 - 0010
 Decisão n.o 2/1999 do Conselho de Associaçãoentre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e a República Eslovaca, por outrode 12 de Maio de 1999que altera o Protocolo n.o 4 ao Acordo Europeu que cria uma associação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e a República Eslovaca, por outro(1999/369/CE)O CONSELHO DE ASSOCIAÇÃO,Tendo em conta o Acordo Europeu que cria uma associação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e a República Eslovaca, por outro(1), assinado em Bruxelas em 4 de Outubro de 1993 e, nomeadamente, o artigo 38.o do seu Protocolo n.o 4(2),(1) Considerando que, no âmbito do bom funcionamento do sistema de cumulação alargado que permite utilizar matérias originárias da Comunidade, da Polónia, da Hungria, da República Checa, da República Eslovaca, da Bulgária, da Roménia, da Letónia, da Lituânia, da Estónia, da Eslovénia, do Espaço Económico Europeu (seguidamente denominado "EEE"), da Islândia, da Noruega ou da Suíça, devem ser introduzidas alterações na definição da noção de "produtos originários" constante do Protocolo n.o 4;(2) Considerando que se afigura oportuno continuar a aplicar até 31 de Dezembro de 2000 o sistema de taxas fixas previsto no artigo 15.o do Protocolo n.o 4, relativo à proibição de draubaque ou de isenção dos direitos aduaneiros;(3) Considerando que, atendendo à situação especial que existe entre a Comunidade e a Turquia no que respeita aos produtos industriais, se justifica alargar o sistema de cumulação acima referido aos produtos industriais originários deste país;(4) Considerando que, tendo em vista facilitar as trocas comerciais e simplificar a carga administrativa, é desejável alterar a redacção dos artigos 3.o, 4.o e 12.o do Protocolo n.o 4;(5) Considerando que é indispensável introduzir algumas correcções na lista das operações de complemento de fabrico ou de transformação necessárias para que as matérias não originárias obtenham a qualidade de produto originário, a fim de ter em conta a evolução das técnicas de transformação e determinadas situações de penúria de matérias-primas,DECIDE:Artigo 1.oO Protocolo n.o 4 relativo à definição da noção de "produtos originários" e aos métodos de cooperação administrativa é alterado do seguinte modo:1. A alínea i) do artigo 1.o passa a ter a seguinte redacção: "i) 'Valor acrescentado', o preço à saída da fábrica, após dedução do valor aduaneiro de todas as matérias utilizadas originárias dos outors países referidos nos artigos 3.o e 4.o, ou, no caso do valor aduaneiro não ser conhecido ou não poder ser determinado, o primeiro preço verificável pago pelas matérias na Comunidade ou na Eslováquia;".2. Os artigos 3.o e 4.o passam a ter a seguinte redacção: "Artigo 3.oCumulação na Comunidade1. Sem prejuízo do disposto no n.o 1 do artigo 2.o, os produtos são considerados originários da Comunidade se aí tiverem sido obtido mediante a incorporação de matérias originárias da Comunidade, da República Eslovaca, da Bulgária, da Polónia, da Hungria, da República Checa, da Roménia, da Lituânia, da Letónia, da Estónia, da Eslovénia, da Islândia, da Noruega, da Suíça, [incluindo o Listenstaine(3)] ou da Turquia(4), de acordo com as disposições do protocolo relativo às regras de origem em anexo aos acordos entre a Comunidade e cada um desses países, na condição dessas matérias terem sido submetidas, no interior da Comunidade, a operações mais extensas que as referidas no artigo 7.o do presente protocolo. Não é necessário que essas matérias tenham sido objecto de operações de complemento de fabrico ou de transformação suficientes.2. No caso de as operações de complemento de fabrico ou de transformação efectuadas na Comunidade não serem mais extensas do que as operações referidas no artigo 7.o, o produto obtido só é considerado originário da Comunidade quando o valor aí acrescentado exceder o valor das matérias utilizadas originárias de qualquer dos outros países referidos no n.o 1. Caso contrário, o produto obtido será considerado originário do país que conferiu o valor mais elevado às matérias originárias utilizadas durante o fabrico na Comunidade.3. Os produtos originários de um país mencionado no n.o 1 que não sejam objecto de qualquer operação na Comunidade conservam a sua origem quando são exportados para um desses países.4. A cumulação prevista no presente artigo só se pode aplicar às matérias e aos produtos que tiverem adquirido a qualidade de produto originário mediante a aplicação de regras de origem idênticas às previstas no presente protocolo.A Comunidade comunicará à Eslováquia, por intermédio da Comissão das Comunidades Europeias, dados pormenorizados sobre os acordos e as respectivas regras de origem em vigor relativamente aos outros países mencionados no n.o 1. A Comissão das Comunidades Europeias publicará na série C do Jornal Oficial das Comunidades Europeias a data a partir da qual a cumulação prevista no presente artigo pode ser aplicada pelos países mencionados no n.o 1 que tenham preenchido as condições necessárias.Artigo 4.oCumulação na Eslováquia1. Sem prejuízo do disposto no n.o 2 do artigo 2.o, os produtos são considerados originários da Eslováquia se aí tiverem sido obtidos mediante a incorporação de matérias originárias da Comunidade, da República Eslovaca, da Bulgária, da Polónia, da Hungria, da República Checa, da Roménia, da Letónia, da Lituânia, da Estónia, da Eslovénia, da Islândia, da Noruega, da Suíça [incluindo o Listenstaine(5)] ou da Turquia(6), de acordo com as disposições do protocolo relativo às regras de origem em anexo aos acordos entre a Eslováquia e cada um desses países, na condição dessas matérias terem sido submetidas, no interior da Eslováquia, a operações mais extensas que as referidas no artigo 7.o do presente protocolo. Não é necessário que essas matérias tenham sido objecto de operações de complemento de fabrico ou de transformação suficientes.2. No caso de as operações de complemento de fabrico ou de transformação efectuadas na Eslováquia não serem mais extensas do que as operações referidas no artigo 7.o, o produto obtido só é considerado originário da Eslováquia quando o valor aí acrescentado exceder o valor das matérias utilizadas originárias de qualquer dos outros países referidos no n.o 1. Caso contrário, o produto obtido será considerado originário do país que conferiu o valor mais elevado às matérias originárias utilizadas durante o fabrico na Eslováquia.3. Os produtos originários de um país mencionado no n.o 1 que não sejam objecto de qualquer operação na Eslováquia conservam a sua origem quando são exportados para um desses países.4. A cumulação prevista no presente artigo só se pode aplicar às matérias e aos produtos que tiverem adquirido a qualidade de produto originário mediante a aplicação de regras de origem idênticas às previstas no presente protocolo.A Eslováquia comunicará à Comunidade, por intermédio da Comissão das Comunidades Europeias, dados pormenorizados sobre os acordos e as respectivas regras de origem em vigor relativamente aos outros países mencionados no n.o 1. A Comissão das Comunidades Europeias publicará na série C do Jornal Oficial das Comunidades Europeias a data a partir da qual a cumulação prevista no presente artigo pode ser aplicada pelos países mencionados no n.o 1 que tenham preenchido as condições necessárias.".3. O artigo 12.o passa a ter a seguinte redacção: "Artigo 12.oPrincípio da territorialidade1. As condições constantes do título II relativas à aquisição da qualidade de produto originário devem ser preenchidas ininterruptamente na Comunidade ou na Eslováquia, excepto nos casos previstos no n.o 1, alínea c), do artigo 2.o, nos artigos 3.o e 4.o e no n.o 3 do presente artigo.2. Se as mercadorias originárias exportadas da Comunidade ou da Eslováquia para outro país forem devolvidas, excepto nos casos previstos nos artigos 3.o e 4.o, devem ser consideradas não originárias, salvo se for apresentada às autoridades aduaneiras prova suficiente de que:a) As mercadorias devolvidas são as mesmas que foram exportadas; eb) As mercadorias não foram submetidas a outras operações para além das necessárias para assegurar a sua conservação em boas condições enquanto permaneceram nesse país ou aquando da sua exportação.3. A aquisição da qualidade de produto originário nas condições constantes do título II não resulta de uma operação de complemento de fabrico ou de transformação efectuada no exterior da Comunidade ou da Eslováquia das matérias exportadas da referida Comunidade ou da Eslováquia e posteriormente reimportadas, desde que:a) As referidas matérias tenham sido inteiramente obtidas na Comunidade ou na Eslováquia ou aí tenham sido objecto de uma operação de complemento de fabrico ou de transformação mais extensa que as operações insuficientes enumeradas no artigo 7.o, antes da respectiva exportação; eb) Seja apresentada às autoridades aduaneiras prova suficiente de que:i) as mercadorias reimportadas resultam de uma operação de complemento de fabrico ou da transformação das matérias exportadas, eii) o valor acrescentado total adquirido no exterior da Comunidade ou da Eslováquia ao abrigo do disposto no presente artigo não excede 10 % do preço à saída da fábrica do produto final para o qual é alegada a qualidade de produto originário.4. Para efeitos da aplicação do n.o 3, as condições estabelecidas no título II relativas à aquisição da qualidade de produto originário não se aplicam às operações de complemento de fabrio ou de transformação efectuadas no exterior da Comunidade ou da Eslováquia. No entanto, quando, relativamente à lista que figura no anexo II, for aplicada uma regra que fixe o valor máximo de todas as matérias não originárias utilizadas no fabrico a fim de determinar a qualidade de produto originário do produto final em questão, o valor total das matérias não originárias utilizadas no fabrico na parte em questão e o valor acrescentado total adquirido no exterior da Comunidade ou da Eslováquia ao abrigo da aplicação do disposto no presente artigo não devem exceder a percentagem indicada.5. Para efeitos de aplicação dos n.os 3 e 4, entende-se por 'valor acrescentado total', o conjunto dos custos acumulados no exterior da Comunidade ou da Eslováquia, incluindo o valor das matérias aí acrescentadas.6. Os n.os 3 e 4 não são aplicáveis aos produtos que não preencham as condições enunciadas na lista do anexo II e que só possam ser consideradas como tendo sido objecto de operações de complemento de fabrico ou de transformação suficientes, mediante a aplicação da tolerância geral prevista no n.o 2 do artigo 6.o7. Os n.os 3 e 4 não são aplicáveis aos produtos dos capítulos 50 a 63 do Sistema Harmonizado.8. As operações de complemento de fabrico ou de transformação efectuadas no exterior da Comunidade ou da Eslováquia, tal como previsto no presente artigo, serão realizadas ao abrigo do regime de aperfeiçoamento passivo ou de um sistema similar.".4. Nos artigos 13.o, 14.o, 15.o, 17.o, 21.o, 27.o, 30.o e 32.o, a expressão "referidos no artigo 4.o" é substituída por "referidos nos artigos 3.o e 4.o".5. No último parágrafo do n.o 6 do artigo 15.o, a data de "31 de Dezembro de 1998" é substituída por "31 de Dezembro de 2000".6. No artigo 26.o, a menção "C2/CP3" é substituída por "CN22/CN23".7. No anexo I, nota 5.2:a) Entre a menção "filamentos artificiais" e a menção "fibras de polipropileno sintéticas descontínuas", é inserida a menção "filamentos condutores eléctricos";b) É suprimido o quinto exemplo ["Uma carpete tufada (...) desde que estejam reunidas as condições de peso"].8. O anexo II, é alterado do seguinte modo:a) Entre as regras relativas às posições SH 2202 e 2208, é inserida a regra seguinte: ">POSIÇÃO NUMA TABELA>"b) No anexo II, a regra relativa ao capítulo 57 passa a ter a seguinte redacção: ">POSIÇÃO NUMA TABELA>"c) A regra relativa à posição SH 7006 passa a ter a seguinte redacção: ">POSIÇÃO NUMA TABELA>";d) A regra relativa à posição SH 7601 passa ter a seguinte redacção: ">POSIÇÃO NUMA TABELA>".9. É aditado o seguinte anexo: "ANEXO VLista das matérias originárias da Turquia aos quais as disposições dos artigos 3.o e 4.o não são aplicáveis por capítulos e posições do Sistema Harmonizado (SH)>POSIÇÃO NUMA TABELA>".Artigo 2.oA presente decisão entra em vigor na data da sua adopção.É aplicável a partir de 1 de Janeiro de 1999.Feito em Bruxelas, em 12 de Maio de 1999.Pelo Conselho de AssociaçãoO PresidenteJ. FISCHER(1) JO L 359 de 31.12.1994, p. 2.(2) O Protocolo n.o 4 foi substituído pela Decisão n.o 2/97 do Conselho de Associação (JO L 212 de 5.8.1997, p. 1).(3) O Principado do Listenstaine tem uma união aduaneira com a Suíça e é parte contratante do Acordo sobre o Espaço Económico Europeu.(4) A cumulação prevista neste artigo não se aplica às matérias originárias da Turquia mencionadas na lista que consta do anexo V do presente protocolo.(5) O Principado do Listenstaine tem uma união aduaneira com a Suíça e é parte contratante do Acordo sobre o Espaço Económico Europeu.(6) A cumulação prevista neste artigo não se aplica às matérias originárias da Turquia mencionadas na lista que consta do anexo V do presente protocolo.


type: wikipedia

text:
Владимир Крамник е руски шахматист. Той е сред елитната група шахматисти, достигали някога коефициент ЕЛО над 2800 т. (Магнус Карлсен 2882, Гари Каспаров 2851, Фабиано Каруана 2844, Левон Аронян 2830, Максим Вашие-Лаграв 2819, Вишванатан Ананд 2817, Владимир Крамник 2817, Веселин Топалов 2816, Дин Лирен 2816.
 Шахматна биография
 Роден е на 25 юни 1975 г. в Туапсе – град на брега на Черно море. С шахмат започва да се занимава от 5-годишен. На популярната игра го научава неговият баща, по професия художник. На 7 години получава първия си разряд по шахмат, а на 10 става шампион на родния си град. На 11 е кандидат майстор на спорта, а на 13 майстор на спорта. През 1987 – 1988 година учи в школата по шахмат на Михаил Ботвиник – същата, в която е учил и тогавашният световен шампион Гари Каспаров, който също допринася за растежа на Крамник. По-късно отношенията им се обтягат. Международен гросмайстор от 1991 г. Световен шампион за юношеска възраст 16 – 18 години. Заема второ място на шампионата на Русия (1990), шампион СССР при младите майстори (1991), световен шампион при юношите до 18-годишна възраст (1991). Победител от световните шахматни олимпиади (1992, 1994, 1996) в състава на сборния отбор на Русия. Участва в състезанието на претендентите за световното първенство (от 1993). Победител в редица големи международни турнири и мачове от 1990 до 2010 г.
 През 2000 г. Крамник поставя рекорд като печели 86 партии на класическа времева контрола подред.
 През 2019 г. обявява, че повече няма да се състезава и слага край на кариерата си . За последен път фигурира в месечната класация на ФИДЕ през януари 2020 г.
 Световен шампион по класически шахмат
 През 2000 г. побеждава Гари Каспаров в Лондон в мач до 16 партии и според участниците и мнозина наблюдатели това е мач за световното първенство, който прави Крамник световен шампион по шахмат. Световната федерация по шахмат (ФИДЕ) обаче не признава мача за такъв.
 През 2004 г. играе мач за титлата срещу унгареца Петер Леко. Резултатът е равен 7:7 т. като по този начин Крамник запазва титлата си.
 Световно първенство през 2006 г.
 През 2006 г. по решение на Световната шахматна федерация Крамник играе с шампиона на ФИДЕ Веселин Топалов т.нар. обединителен мач за световната шахматна корона в Елиста, столица на република Калмикия, автономна област в бившия СССР. Мачът е съпътстван с редица скандали, най-известният от които е за честотата на посещения на тоалетната от Крамник, често последвани от силни ходове.
 След скандалния мач и прибирането си в София, Топалов веднага иска реванш от Крамник. Той отказва, но според официалните правила на ФИДЕ е длъжен да приеме мач с всеки претендент за титлата, който има коефициент ЕЛО над 2700. ФИДЕ не насрочва мач-реванш според правилата и не лишава Крамник от титлата заради отказа му да я защитава. До 2007 г. президентът на ФИДЕ, руският и калмикски политик Кирсан Илюмжинов, не взима никакво решение по този въпрос. Вместо това организира ново първенство, на което Топалов не е поканен.
 Междувременно Топалов открито заявява, че Крамник е използвал непозволени средства и за нищо на света няма да се върне в Елиста. От щаба на Топалов твърдят, че разполагат с многобройни доказателства за измамите.
 Световно първенство през 2007 г.
 През 2007 г. Крамник участва в световното първенство по шахмат, организирано от ФИДЕ в Мексико. В турнира участват осем шахматиста, като всеки играе по две партии с разменени цветове срещу всеки от останалите седем. Крамник дели 2-ро – 3-то място с Борис Гелфанд, но е класиран на второ място по допълнителни показатели. Така веднага получава правото да играе мач за световната титла с новия шампион Вишванатан Ананд през 2008 г.
 Световно първенство през 2008 г.
 Световното първенство през 2008 г. представлява мач между Крамник и Ананд, провел се в Бон, Германия. Ананд печели с 6,5:4,5 т. и запазва титлата си от първенството в Мексико.
 Световно първенство през 2011 г.
 В мачовете на претендентите в Казан на четвъртфинала побеждава Теймур Раджабов с 61⁄2:51⁄2, а на полуфинала губи от Александър Гришчук с 41⁄2:51⁄2.
 Световно първенство през 2013 г.
 За световно първенство по шахмат през 2013 г. се провежда турнир на претендентите в Лондон от 16 март до 1 април. В него взимат участие 8 шахматисти, които играят по два пъти един срещу друг с разменени фигури. При равенство на точките в класирането се отчита общия брой на победите в турнира. Така първи става Магнус Карлсен с 8,5 точки и 5 победи, а Владимир Крамник остава втори (8,5 т., 4 победи), следван от Левон Аронян (8 т.), Пьотр Свидлер (8), Борис Гелфанд (6,5), Александър Гришчук (6,5), Василий Иванчук (6) и Теймур Раджабов (4).
 Световно първенство през 2014 г.
 Турнирът на претендентите се провежда в Ханти-Мансийск, Русия. Крамник заема трето място, изпреварвайки по допълнителни показатели Шахрияр Мамедяров и Дмитрий Андрейкин.
 Световно първенство през 2018 г.
 Последното му участие на световно първенство е през 2018 г. на турнира на претендентите в Берлин. Заема пето место сред осем участници.
 Източници
 Външни препратки
 Уикипедия – Веселин Топалов, Мач за световната титла с Крамник
 Крамник, Владимир
 Родени в Краснодарски край


type: caselaw

text:
 7.12.2015
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 406/26
 A Törvényszék (hatodik tanács) T-389/10. és T-419/10. sz. egyesített ügyekben 2015. július 15-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2015. szeptember 28-án benyújtott fellebbezés
 (C-522/15. P. sz. ügy)
 (2015/C 406/26)
 Az eljárás nyelve: olasz
 Felek
 Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: P. Rossi, V. Bottka meghatalmazottak)
 A többi fél az eljárásban: Siderurgica Latina Martin Spa (SLM), Ori Martin SA
 A fellebbező kérelmei
 A Bizottság azt kéri, hogy a Bíróság:
 i.
 helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet abban a részében, amelyben mérsékli az SLM-re kiszabott bírság alapösszegét és megállapítja, hogy a megtámadott határozat nem vette figyelembe, hogy a jogsértés egy részét illetően az SLM nem vett részt a Club Italia külső dimenziójában;
 ii.
 helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet abban a részében, amelyben az SLM-re kiszabott bírságot 1,956 millió euróra mérsékli, törölve az SLM-re az Ori Martinnal egyetemlegesen kiszabott bírságot;
 iii.
 korlátlan felülvizsgálati jogkörének gyakorlása során a Bizottság kérelmének megfelelően számítsa ki újból a kiszabandó bírságot;
 iv.
 az elsőfokú eljárás felpereseit kötelezze az eljárási költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 i.
 A Törvényszék a tények elferdítése révén hibát követett el, amikor tévesen úgy vélte, hogy a megtámadott határozatban az SLM-re kiszabott bírság alapösszege 19,8 millió euró a második, kijavított határozatban megállapított 15 965 millió euró helyett, amely összegből 14 millió euró az Ori Martinnal egyetemlegesen kiszabott bírság.
 ii.
 A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a bírságokért fennálló egyetemleges felelősség területén fennálló szabályok alkalmazásával és a 10 %-os felső határ kiszámításával kapcsolatban, amennyiben – az üzleti évben az SLM teljes forgalmának az 1/2003/EK rendelet (1) 23. cikkének (2) bekezdése szerinti 10 %-os felső határa alapján – az SLM-re kiszabott bírság végső összegét 1,956 millió euróban határozta meg. A jelen ügyben az ítéletnek fel kellett volna tüntetnie, hogy az SLM-nek nem csupán 1,956 millió eurót kellett egyénileg megfizetnie, hanem további 13,3 millió eurót is az Ori Martinnal egyetemlegesen. A felső határt ugyanis külön-külön kellett volna kiszámítani egyénileg az SLM-mel szemben a jogsértésben való részvételének azon időszaka tekintetében, amelyben nem volt az Ori Martin leányvállalata (az SLM világszintű forgalmára vonatkozó felső határ) és az Ori Martinnal egyetemlegesen azon időszak tekintetében, amelyben a leányvállalatot az anyavállalat ellenőrizte (az Ori Martin világszintű forgalmára vonatkozó felső határ, amelynek összegét a jelen ügyben a bírság nem érte el).
 (1) A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2003., L 1., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás: 8. fejezet, 2. kötet, 205. o.)


text:
 6.6.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 200/15
 Rješenje predsjednika Suda od 22. veljače 2016. (zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco – Španjolska) – Confederación Sindical ELA, Juan Manuel Martínez Sánchez protiv Aquarbe S.A.U., Consorcio de Aguas de Busturialdea
 (Predmet C-118/15) (1)
 (2016/C 200/21)
 Jezik postupka: španjolski
 Predsjednik Suda odredio je brisanje predmeta.
 (1) SL C 171, 26. 5. 2015.


type: legislation

text:
 9.8.2019
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 209/8
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2019/1339 НА КОМИСИЯТА
 от 8 август 2019 година
 за предоставяне на преходен период за използване на защитеното наименование за произход „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ (ЗНП)
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 15, параграф 1 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С писмо, получено на 16 ноември 2016 г., френските власти уведомиха Комисията, че дружеството Cidrerie de la Brique, с адрес 23, Route de la Brique, 50700 Saint-Joseph, което законно и непрекъснато е предлагало на пазара разглеждания продукт под наименованието „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ в продължение на повече от пет години, се е отзовало в рамките на националната процедура за предявяване на възражения. Като има предвид, че предприятието отговаря на условията, предвидени в член 15, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, френските власти поискаха от Европейската комисия да му предостави преходен период до 30 юни 2020 г.
 (2)
 С Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/939 (2) Комисията регистрира наименованието „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ (ЗНП) в регистъра на защитените наименования за произход и защитените географски указания без да предостави на дружеството Cidrerie de la Brique преходния период по член 15, параграф 1, поискан от френските власти. Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/939 влезе в сила на 23 юли 2018 г.
 (3)
 С писма, изпратени по електронна поща, от 10 и 12 април 2019 г. френските власти представиха подробно условията за допустимост на дружеството Cidrerie de la Brique за предоставяне на преходен период по член 15, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 и отново поискаха от Комисията да предостави посочения преходен период.
 (4)
 Въпросното дружество, установено в рамките на географския район, определен в спецификацията на защитеното наименование за произход „Cidre Cotentin“/„Cotentin“, не прилага спецификацията на защитеното наименование и следователно би нарушила член 13, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, ако използва посоченото по-горе наименование.
 (5)
 Следователно дружеството Cidrerie de la Brique отговаря на условията по член 15, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 за получаване на право на преходен период за използване на законно основание на търговското наименование след неговата регистрация. Ето защо следва да му се предостави преходен период до 30 юни 2020 г., през който да има право да използва защитеното наименование „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ (ЗНП).
 (6)
 Тъй като наименованието е защитено от 23 юли 2018 г., като това е датата на влизане в сила на Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/939 за вписване на наименованието „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ (ЗНП), е необходимо да се удължи с обратна сила разрешението за използване на защитеното наименование до тази дата.
 (7)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по качеството на селскостопанските продукти,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 На дружеството Cidrerie de la Brique, с адрес 23, Route de la Brique, 50700 Saint-Joseph, се разрешава да използва регистрираното наименование „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ (ЗНП) за преходен период до 30 юни 2020 г.
 Този преходен период се прилага с обратна сила, считано от 23 юли 2018 г.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
 Съставено в Брюксел на 8 август 2019 година.
 За Комисията
 Председател
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) ОВ L 343 от 14.12.2012 г., стр. 1.
 (2) Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/939 на Комисията от 26 юни 2018 г. за вписване на название в регистъра на защитените наименования за произход и защитените географски указания [„Cidre Cotentin“/„Cotentin“ (ЗНП)] (ОВ L 166, 3.7.2018 г., стр. 3).


text:
 5.7.2008
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 171/52
 Προσφυγή της 27ης Απριλίου 2008 — Ortega Serrano κατά Επιτροπής
 (Υπόθεση F-48/08)
 (2008/C 171/105)
 Γλώσσα διαδικασίας: η ισπανική
 Διάδικοι
 Προσφεύγων: Antonio Ortega Serrano (Cádiz, Ισπανία) (εκπρόσωπος: A. Ortega Serrano, δικηγόρος)
 Καθής: Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων
 Αντικείμενο και περιγραφή της διαφοράς
 Ακύρωση της απόφασης της εξεταστικής επιτροπής του διαγωνισμού EPSO/AD/26/05 να μη περιλάβει το όνομα του προσφεύγοντος στον πίνακα επιτυχόντων.
 Αιτήματα του προσφεύγοντος
 Ο προσφεύγων ζητεί από το Δικαστήριο Δημόσιας Διοίκησης:
 —
 να ακυρώσει τις αποφάσεις που δεν επιτρέπουν την εγγραφή του προσφεύγοντος στον πίνακα επιτυχόντων του διαγωνισμού EPSO/AD/26/05 ούτε του παρέχουν τη δυνατότητα να υποβληθεί σε νέα προφορική εξέταση·
 —
 να υποχρεώσει την Ευρωπαϊκή Επιτροπή να ορίσει νέα ημερομηνία προφορικής εξέτασης·
 —
 να υποχρεώσει την Επιτροπή να αιτιολογήσει την απόφασή της EPSO/9000 R·
 —
 να του επιτρέψει την πρόσβαση στα πρακτικά της προφορικής εξέτασης·
 —
 να του επιτρέψει την πρόσβαση σε όλα τα έγγραφα που περιλαμβάνονται στον φάκελό του·
 —
 να επιτρέψει στον προσφεύγοντα, που είναι δικηγόρος δυνάμενος να παρίσταται ενώπιον των ισπανικών δικαστηρίων, να εκπροσωπήσει ο ίδιος τον εαυτό του·
 —
 να εξετάσει τους φακέλους όλων των υποψηφίων που περιελήφθησαν στον πίνακα επιτυχόντων, ώστε να ελέγξει κατά πόσον έχουν όλοι δίπλωμα που πιστοποιεί επίπεδο εκπαιδεύσεως αντιστοιχούν σε πλήρεις πανεπιστημιακές σπουδές ελάχιστης διάρκειας τριών ετών πιστοποιούμενες με πτυχίο νομικής, το οποίο και προσκόμισαν εγκαίρως και νομοτύπως·
 —
 να κρίνει παραδεκτά τα συνημμένα έγγραφα στη γαλλική και την αγγλική γλώσσα·
 —
 να καταδικάσει την καθής στα δικαστικά έξοδα.


text:
 Tiesa - Citatos, Mintys, Posakiai - Part 5
 Tiesa paduoda ranką kaip dama: nenusimaudama pirštinės.
 Vytautas Karalius - Citata Nr. 978 - 2014/07/31 - (0)
 Tarnavimas tiesai pateisina visa.
 Viktoras Hugo - Citata Nr. 847 - 2014/07/25 - (0)
 Klaidą aptikti kur kas lengviau negu tiesą. Klaida plyti paviršiuje, ir ją pastebi iš karto, o tiesa slypi giliai, ir ne kiekvienas gali ją atrasti.
 Johanas Volfgangas Gėtė - Citata Nr. 846 - 2014/07/25 - (0)
 Istorinė tiesa dažnai būna kaip banali pasakėčia: visuose procesuose yra realūs dalykai ir ketinimai; neginčytinas faktas dažnai tampa užsitęsusiu procesu. Kaip po to rizikuoti kalbėti apie ketinimus?
 Napoleonas Bonapartas - Citata Nr. 844 - 2014/07/25 - (0)
 Tiesa – tai kalba, aiškiai išreiškianti visuotinius dėsnius.
 Antuanas de Sent Egziuperi - Citata Nr. 800 - 2014/07/22 - (0)
 Jei tiesa nugali melą, vadinasi, ji pergalinga.
 Jeronimas Laucius - Citata Nr. 780 - 2014/07/21 - (0)
 Kalbėti tiesą skausmingą. Tačiau prievarta meluoti dar skausmingiau.
 Oskaras Vaildas - Citata Nr. 723 - 2014/07/19 - (0)
 Joks įstatymas man negali būti šventas, išskyrus tą, kuris atitinka mano prigimtį. Geri ar blogi yra tik pavadinimai, kuriuos labai lengva kaitalioti; vienintelė tiesa yra ta, kuri atitinka mano prigimtį; vienintelė netiesa yra ta, kuri yra prieš ją.
 Ralfas Valdo Emersonas - Citata Nr. 667 - 2014/07/16 - (0)
 Hegelis. „Tik šiuolaikinis miestas siūlo protui erdvę, kur šis gali susivokti.“ Reikšminga. Tai didžiųjų miestų epocha. Pasauliui amputuota jo tiesos dalis, jo pastovumo ir pusiausvyros šaltinis: gamta, jūra... Sąmonė gyvuoja tik gatvėse!
 Alberas Kamiu - Citata Nr. 582 - 2014/07/12 - (0)
 Robinas Šarma - Citata Nr. 578 - 2014/07/11 - (0)
 Robinas Šarma - Citata Nr. 546 - 2014/07/10 - (0)
 Jei sugebėjimas nustebti yra išminties pradžia, tuomet ši tiesa labai liūdnai apibūdina šiuolaikinio žmogaus išmintį. Nepaisant aukšto raštingumo lygmens ir visuotinio švietimo privalumų, mes praradome sugebėjimą stebėtis.
 Erichas Fromas - Citata Nr. 500 - 2014/07/07 - (0)
 Kiekviena tiesa yra paprasta. – Ar tai nėra dvigubas melas?
 Frydrichas Nyčė - Citata Nr. 467 - 2014/07/06 - (0)
 Fiodoras Dostojevskis - Citata Nr. 426 - 2014/07/04 - (0)
 Henris Deividas Toro - Citata Nr. 397 - 2014/07/02 - (0)
 Tiesa žmogui yra tai, kas jį žmogumi daro.
 Antuanas de Sent Egziuperi - Citata Nr. 390 - 2014/07/02 - (0)
 ... iš pat pradžių žinojome, kad niekada, nepaisant provokacijų, nedalyvausime viešoje polemikoje, kad ir kokia reikšminga ji būtų. Yra buvę daug kovojančių tautų ir grupių, kurios galų gale susiskaldė, nes įsivėlė į ginčus ar buvo kitų įviliotos. Kitos išnyko dėl neteisingo įsitikinimo, kad tik jos yra teisios, ir visomis galiomis stengėsi primesti žmonijai vien savo tiesą. Matėme milijonus žuvusių politinėse ir ekonominėse kovose, kurias dažniausiai komplikuodavo religiniai ir rasiniai skirtumai. Dabar virš žmonijos tvyro masinio susinaikinimo karo grėsmė.
 A. A. W. S. - Citata Nr. 387 - 2014/07/02 - (0)
 Gink tiesą visur, kur ji persekiojama.
 Ralfas Valdo Emersonas - Citata Nr. 365 - 2014/06/30 - (0)
 Viljamas Šekspyras - Citata Nr. 351 - 2014/06/29 - (0)
 Kol kas mūsų žemėje viskas priešingai: iš to, kas vertinga, šaipomasi, o visa tai, kas neturi jokios vertės, keliama į padanges. Pažiūrėkite, kas dabar labiausiai vertinama: auksas, brangakmeniai, namai, automobiliai... Aukščiausioje, pirmutinėje vietoje yra idėja, tiesa ... visa kita – antraeiliai dalykai.
 Omramas Mikaelis Aivanovas - Citata Nr. 285 - 2014/06/25 - (0)
 Viktoras Hugo - Citata Nr. 150 - 2014/06/16 - (0)
 Žmogus (1465)
 Gyvenimas (762)
 Laikas (311)
 Tikslas (118)
 Citata Nr. 4408 (2412)
 Citata Nr. 3961 (2061)
 Citata Nr. 3683 (1706)
 Citata Nr. 3487 (1404)
 Citatos – 4970
 Citata Nr. 4970 Visvaldas Legkauskas
 Citata Nr. 4969 Seneka
 Citata Nr. 4968 Leonas Bušma
 Citata Nr. 4967 Levas Tolstojus
 Citata Nr. 4966 Džakomas Leopardis
 Citata Nr. 4965 Heinrichas Heinė
 Geriau būti nelaimingu žmogumi, negu savimi patenkinta kiaule.
 Citata Nr. 4964 Džonas Vindemas
 Citata Nr. 4963 Vinčensas Džobertis
 Citata Nr. 4962 Kinų patarlės
 Galima atvesti kupranugarį prie vandens, bet negalima priversti jo gerti.
 Citata Nr. 4961 Andrė Kostolanis
 Žmogus ( 1465)
 Citata Nr. 4970 by Visvaldas Legkauskas
 Citata Nr. 4969 by Seneka
 Citata Nr. 4965 by Heinrichas Heinė
 Citata Nr. 4964 by Džonas Vindemas
 Citata Nr. 4954 by Onorė de Balzakas
 Gyvenimas ( 762)
 Citata Nr. 4953 by Karlas Rodžersas
 Citata Nr. 4951 by Viljamas Hazlitas
 Citata Nr. 4948 by Liutauras Degėsys
 Citata Nr. 4922 by Mahatma Gandis
 Citata Nr. 4920 by Clarissa Pin...
 Citata Nr. 4967 by Levas Tolstojus
 Citata Nr. 4959 by Aristotelis
 Citata Nr. 4942 by Kinų patarlės
 Citata Nr. 4940 by Fiodoras Dos...
 Laikas ( 311)
 Citata Nr. 4933 by Oskaras Vaildas
 Citata Nr. 4919 by Palmira Ruda...
 Citata Nr. 4955 by Heinrichas Heinė
 Citata Nr. 4934 by Michaelis Laitmanas
 Citata Nr. 4913 by Erichas Mari...
 Citata Nr. 4932 by Napoleonas B...
 Citata Nr. 4931 by Maiklas Kraitonas
 Citata Nr. 4912 by Katalonų patarlės
 Citata Nr. 4929 by Ričardas Niksonas
 Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. + 2 = keturi
 Sveiki , šiandien yra Pirmadienis, 2018/10/15


text:
Gearrscéalaí, úrscéalaí agus drámadóir as Trá Lí i gContae Chiarraí é Seán Mac Mathúna. Bhain sé cáil nach beag amach lena chnuasach gearrscéalta Ding agus Scéalta Eile (An Comhlacht Oideachais, 1983). Ó shin foilsíodh leabhair leis i nGaeilge agus i mBéarla, agus léiríodh dráma leis, Gadaí Géar na Geamhoíche in Amharclann na Mainistreach. Bhuaigh an dara cnuasach gearrscéalta leis, Banana (Cois Life), Gradam Uí Shúilleabháin in 1999. Foilsíodh an t-úrscéal Hula Hul leis (Leabhar Breac) in 2007.
 Saothar
 Gealach (Leabhar Breac, 2012)
 Úlla (Cois Life, 2011)
 Hula Hul (Leabhar Breac, 2007)
 Scéal Eitleáin (Coiscéim, 2005)
 Banana (Cois Life, 1999)
 Naisc sheachtracha
 Nóta beathaisnéise ón chomhlacht 'Cois Life'.
 Mac Mathúna, Seán