type: legislation

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,25.7.2017
 COM(2017) 384 final
 2017/0162(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel vastu võetav seisukoht Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping
 1
 jõustus 1. jaanuaril 2014. Lepinguga on kehtestatud vastastikkuse põhimõtte alusel õiguslikult siduvad õigused ja kohustused, et lihtsustada Armeenia kodanikele viisade andmise korda. Lepingu artikli 12 alusel on moodustatud ühiskomitee, kelle ülesanne on muu hulgas jälgida lepingu rakendamist. Ühiskomitee pidas vajalikuks võtta vastu ühised suunised, et tagada lepingu ühetaoline rakendamine Schengeni riikide konsulaatides ning selgitada seoseid lepingu ja lepinguosaliste selliste õigusaktide vahel, mida endiselt kohaldatakse lepinguga hõlmamata viisaküsimuste suhtes.
 Käesolevad suunised ei kuulu lepingu koosseisu ega ole seetõttu õiguslikult siduvad. Sellegipoolest on soovitatav, et diplomaatilised ja konsulaaresindused järgiksid neid lepingu rakendamisel järjepidevalt.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
 Leping on ülimuslik Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 810/2009 (millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri))
 2
 suhtes küsimustes, mida mõlemad reguleerivad.
 Viisaeeskirjaga reguleeritakse kõiki küsimusi, mida leping ei hõlma, nagu viisataotluse menetlemise eest vastutava Schengeni liikmesriigi kindlaksmääramine, viisa väljastamisest keeldumise põhjused, õigus eitav otsus edasi kaevata ja taotlejaga isikliku vestluse korraldamise üldine kord.
 Lepinguga reguleerimata küsimuste puhul, mille hulka kuuluvad näiteks reisidokumentide tunnustamine, toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamine, liikmesriigi territooriumile sissepääsu keelamine ja väljasaatmismeetmed, kohaldatakse ka edaspidi Schengeni norme ning vajaduse korral liikmesriikide õigusakte.
 Lepingu artikli 2 lõike 1 kohaselt kohaldatakse lepingus sätestatud viisade väljastamise lihtsustatud korda nende Armeenia kodanike suhtes, kes ei ole määruse 539/2001 alusel viisanõudest vabastatud
 3
 . Juhul kui Armeenia Vabariik kantakse määruse 539/2001 II lisas esitatud nimekirja, milles loetletakse riigid, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud, lepingu kohaldamine lõpetatakse. Kuna selline erand tehakse vaid biomeetrilise passi kasutajatele (erand tuleb nimetada II lisa joonealuses märkuses), jätkub lepingu kohaldamine nende Armeenia kodanike suhtes, kes kasutavad mittebiomeetrilist passi.
 2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Pärast ELi seisukoha vastuvõtmist käesoleva ettepaneku põhjal võtab ühiskomitee vastu suunised, mille eesmärk on selgitada üksikasjalikult lepingu sätteid, et seda saaks nõuetekohaselt ja järjekindlalt rakendada.
 Suunistes võetakse arvesse viisaeeskirja ja muid ELi viisapoliitika valdkonna õigusakte. Eesmärk on tagada, et liikmesriikide konsulaaresindused lähtuksid lepingut rakendades ELi viisaõigustikust.
 3.KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Komisjon on suuniste eelnõud arutanud Armeenia Vabariigi vastutavate asutustega ühiskomitee 10. septembri 2014. aasta, 29. aprilli 2015. aasta ja 15. juuni 2016. aasta koosolekutel. Ühiskomitee koosolekute vahelisel ajal arutasid lepinguosalised seda e-kirjavahetuse teel. Mitu lahendamata küsimust nõudsid enne mõlemaid pooli rahuldava kompromissini jõudmist põhjalikumat analüüsi. Sellised küsimused seondusid eelkõige ajakirjanike ja veoettevõtjate kutseorganisatsioonidega (vt suuniste punkti 2.2.1 alapunktid e ja k).
 Konsultatsioonid liikmesriikidega käesolevale nõukogu otsuse ettepanekule lisatud suuniste eelnõu üle toimusid kohaliku Schengeni koostöö raames Jerevanis ja viisatöörühmas (viimati 26. novembril 2016). Suuniste lõplikus versioonis lepiti kokku ühiskomitee kolmandal koosolekul, mis toimus 15. juunil 2016.
 4.MÕJU EELARVELE
 Käesolev ettepanek ei avalda mõju ELi eelarvele.
 2017/0162 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel vastu võetav seisukoht Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomitees
 lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Euroopa Liidu ja Armeenia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu
 4
 (edaspidi „leping“) artikliga 12 on ette nähtud moodustada ühiskomitee. Kõnealuse artikliga on eelkõige ette nähtud, et ühiskomitee jälgib lepingu rakendamist.
 (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 810/2009
 5
 on kehtestatud kord ja tingimused, mille alusel antakse viisasid liikmesriikide territooriumi läbivaks transiidiks ja liikmesriikide territooriumil kavandatud kuni 90päevaseks viibimiseks 180 päeva jooksul.
 (3)Tuleb vastu võtta ühised suunised, et tagada lepingu ühetaoline rakendamine liikmesriikide konsulaatides ning selgitada seoseid lepingu ja lepinguosaliste selliste õigusaktide vahel, mille alusel väljastatakse lepinguga hõlmamata viisasid.
 (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht seoses lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmisega.
 (5) Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)
 6
 . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (6)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)
 7
 . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (7)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu artikliga 12 moodustatud ühiskomitees lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmise küsimuses, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping (ELT L 289, 31.10.2013, lk 2).
 (2)
 ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.
 (3)
 Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).
 (4)
 ELT L 289, 31.10.2013, lk 2.
 (5)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (ELT L 243, 15.9.2009, lk 1).
 (6)
 Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).
 (7)
 Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,25.7.2017
 COM(2017) 384 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS,
 millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel vastu võetav seisukoht Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud ühiskomiteeslepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmise kohta
 KAVAND:
 EUROOPA LIIDU JA ARMEENIA VAHELISE
 VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE LEPINGUGA
 MOODUSTATUD ÜHISKOMITEE
 OTSUS nr ../201..
 (kuupäev)
 lepingu rakendamise ühiste suuniste vastuvõtmise kohta
 KOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut
 1
 (edaspidi „leping“), eriti selle artiklit 12,
 arvestades, et kõnealune leping jõustus 1. jaanuaril 2014,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Käesoleva otsuse lisas sätestatakse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu rakendamise ühised suunised.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 (Koht, kuupäev)
 Euroopa Liidu nimel
 Armeenia Vabariigi nimel
 KAVAND:
 EUROOPA LIIDU JA ARMEENIA VABARIIGI VAHELISE
 VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE LEPINGU
 RAKENDAMISE
 SUUNISED
 1. jaanuaril 2014 jõustunud Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu eesmärk on lihtsustada vastastikkuse põhimõtte alusel viisade väljastamist Armeenia kodanikele, kelle kavandatav viibimise aeg ei ole pikem kui 90 päeva 180 päeva jooksul.
 Lepinguga on kehtestatud õiguslikult siduvad õigused ja kohustused, millega lihtsustatakse Armeenia kodanikele viisade andmise korda.
 Käesolevad suunised on vastu võetud lepingu artikli 12 alusel moodustatud ühiskomitees ning nende eesmärk on tagada lepingu ühetaoline rakendamine liikmesriikide diplomaatilistes ja konsulaaresindustes. Käesolevad suunised ei moodusta lepingu osa ega ole seetõttu õiguslikult siduvad. Sellegipoolest on soovitatav, et diplomaatilised ja konsulaaresindused järgiksid neid lepingu rakendamisel järjepidevalt.
 Suuniseid ajakohastatakse vastavalt lepingu rakendamisel saadud kogemustele. Selle eest vastutab ühiskomitee.
 Kooskõlas viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee töökorraga suhtlevad lepinguosalised ühiskomitee ametlike koosolekute vahelisel ajal kiirete küsimuste lahendamiseks mitteametlikus korras, et tagada lepingu järjepidev ja ühetaoline rakendamine. Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee järgmisel koosolekul esitatakse nende küsimuste ja mitteametliku suhtluse kohta üksikasjalikud aruanded.
 I.
 ÜLDKÜSIMUSED
 1.1.
 Eesmärk ja kohaldamisala
 Lepingu artikli 1 lõikes 1 on sätestatud: „Käesoleva lepingu eesmärk on lihtsustada viisade väljastamist Armeenia kodanikele, kelle kavatsetav viibimise aeg ei ole pikem kui 90 päeva 180 päeva jooksul.“
 Lepingut kohaldatakse kõigi lühiajalist viisat taotlevate Armeenia kodanike suhtes sõltumata sellest, millises riigis nad elavad.
 Lepingut ei kohaldata Armeenia poolt väljastatud elamisloaga kodakondsuseta isikute suhtes. Nimetatud isikute suhtes kehtivad tavapärased ELi viisaõigustiku sätted.
 Alates 10. jaanuarist 2013 on ELi kodanikud ja Schengeni assotsieerunud riikide kodanikud, kes reisivad Armeeniasse maksimaalselt 90 päevaks, viisanõudest vabastatud.
 Lepingu artikli 1 lõikes 2 on sätestatud: „Kui Armeenia taastab viisanõude liidu kodanike või nende teatavate kategooriate suhtes, kehtivad automaatselt ja vastastikkuse põhimõtte kohaselt asjaomastele liidu kodanikele samad soodustused, mis antakse käesoleva lepinguga Armeenia kodanikele.“
 1.2.
 Lepingu kohaldamisala
 Lepingu artiklis 2 on sätestatud:
 „1.
 Käesolevas lepingus sätestatud viisade väljastamise lihtsustatud korda kohaldatakse nende Armeenia kodanike suhtes, kes ei ole liidu või liikmesriikide õigusnormide, käesoleva lepingu või teiste rahvusvaheliste lepingute alusel viisanõudest vabastatud.
 2.
 Selliste käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste puhul nagu viisa väljastamisest keeldumine, reisidokumentide tunnustamine, toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamine ning sissepääsu keelamine ja väljasaatmismeetmed, kehtivad Armeenia, liikmesriikide või liidu õigusaktid.“
 Ilma et see piiraks lepingu artikli 10 kohaldamist (millega nähakse ette Armeenia diplomaatilise passi kasutajate viisanõudest vabastamine), ei mõjuta leping viisanõuet ja sellest vabastamist käsitlevaid eeskirju. Näiteks vastavalt nõukogu määruse nr 539/2001
 2
 artiklile 4 võivad liikmesriigid viisanõudest vabastada lisaks muudele isikute kategooriatele ka tsiviillennukite ja -laevade meeskonnaliikmed.
 Seda silmas pidades tuleks lisada, et vastavalt Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni
 3
 artiklile 21 peavad konventsiooniosalised tunnustama üksteise pikaajalisi viisasid ja elamislube ning võimaldama nende alusel lühiajalist viibimist oma territooriumil. Konventsiooniosalised tunnustavad assotsieerunud riikide ning assotsieerunud riigid tunnustavad Schengeni liikmesriikide elamislube, D-viisasid ja lühiajalisi viisasid ning võimaldavad nende alusel oma territooriumile sisenemist ja seal lühiajalist viibimist.
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 810/2009 („viisaeeskiri“)
 4
 kohaldatakse kõikide lepinguga hõlmamata küsimuste suhtes, nagu viisataotluse menetlemise eest vastutava Schengeni lepingut rakendava konventsiooniosalise kindlaksmääramine, viisa väljastamisest keeldumise põhjused, õigus negatiivne otsus edasi kaevata, taotlejaga isikliku vestluse korraldamise üldeeskirjad ja teabe andmine viisataotluse kohta. Lepinguga reguleerimata küsimuste puhul kohaldatakse ka edaspidi Schengeni eeskirju
 5
 (näiteks liikmesriigi territooriumile sissepääsu keelamise, toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamise jms kohta) ja riikide õigusakte (reisidokumentide tunnustamise, väljasaatmismeetmete jms kohta).
 Kuid ka juhul, kui on täidetud lõik lepingu tingimused, näiteks kui mõnda lepingu artiklis 4 sätestatud kategooriasse kuuluv viisataotleja esitab reisi eesmärki tõendava dokumendi, võib keelduda viisa väljastamisest, kui on täitmata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2016/399
 6
 (Schengeni piirieeskirjad) artiklis 6 ettenähtud tingimused, st isikul puudub kehtiv reisidokument, tema kohta on SISi sisestatud hoiatusteade, isikut peetakse ohuks avalikule korrale või sisejulgeolekule jne.
 Kehtima jäävad ka muud viisaeeskirja kohased viisade väljastamisel paindlikkust võimaldavad sätted. Näiteks juhul, kui on täidetud viisaeeskirja nõuded (artikkel 24), võib väljastada pika, maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga mitmekordse viisa ka muudele kui lepingu artiklis 5 osutatud isikutele. Samuti jäävad kehtima viisaeeskirja sätted viisatasust loobumise ja selle vähendamise kohta (viisaeeskirja artikli 16 lõiked 5 ja 6).
 1.3.
 Lepingu kohaldamisalasse kuuluvad viisad
 Lepingu artikli 3 punktis d on viisa määratletud kui „liikmesriigi väljastatud luba transiidiks läbi liikmesriigi territooriumi või kavatsetud viibimiseks liikmesriigi territooriumil kokku kuni 90 päeva 180 päeva jooksul alates esimesest sisenemisest liikmesriigi territooriumile“.
 Lepingu kohane lihtsustus kehtib kõigi liikmesriikide territooriumil kehtivate ühtsete viisade ja piiratud territoriaalse kehtivusega viisade suhtes
 7
 1.4.
 Viisa alusel riigis viibimise kestuse arvutamine
 Schengeni piirieeskirjades
 8
 on lühiajalise viibimise mõiste määratletud järgmiselt: „90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, mis tähendab igale viibimispäevale eelneva 180-päevase ajavahemiku arvestamist.“
 Sisenemiskuupäevaks loetakse liikmesriikide territooriumil viibimise esimene päev ja väljumiskuupäevaks liikmesriikide territooriumil viibimise viimane päev. Väljend „mis tahes“ osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi ning et vaadeldakse liikmesriikide territooriumil viibimise kõiki päevi viimase 180 päeva jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriigi territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on endiselt täidetud. See tähendab, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.
 Määratlus jõustus 18. oktoobril 2013. Lühiajalise viibimise kalkulaatori, millega saab arvutada uute eeskirjade kohaselt lubatud viibimisaja, leiate internetist aadressil:
 http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm
 .
 Näide viibimise kestuse arvutamisest uue määratluse alusel.
 Üheaastase (18. aprill 2014 – 18. aprill 2015) mitmekordse viisaga isik siseneb liikmesriikide territooriumile esimest korda 19. aprillil 2014 ja viibib seal 3 päeva. 18. juunil 2014 siseneb ta uuesti ja viibib 86 päeva. Milline on olukord konkreetsetel kuupäevadel? Millal võib nimetatud isik uuesti liikmesriikide territooriumile siseneda?
 Seisuga 11. september 2014 on isik viimase 180 päeva jooksul (16. märts 2014 – 11. september 2014) viibinud liikmesriikide territooriumil 3 päeva (19.–21. aprill 2014) pluss 86 päeva (18. juuni 2014 – 11. september 2014) ehk kokku 89 päeva. Viibimise lubatud kestust ei ole ületatud. Isik võib liikmesriikide territooriumil viibida veel ühe päeva.
 Seisuga 16. oktoober 2014 võib isik liikmesriikide territooriumile siseneda ja viibida seal veel kolm päeva. 16. oktoobril 2014 ei võeta enam arvesse viibimist 19. aprillil 2014, sest see jääb 180päevasest ajavahemikust välja, 17. oktoobril 2014 ei võeta enam arvesse viibimist 20. aprillil 2014, sest see jääb 180päevasest ajavahemikust välja, jne.
 15. detsembril 2014 võib isik liikmesriikide territooriumile siseneda veel 86 päevaks, kuna 15. detsembril 2014 ei võeta enam arvesse viibimist 18. juunil 2014, mis jääb 180päevasest ajavahemikust välja; 16. detsembril 2014 ei võeta enam arvesse viibimist 19. juunil 2014 jne.
 1.5.
 Olukord seoses liikmesriikidega, kes Schengeni acquis'd veel täielikult ei kohalda, liikmesriikidega, kes ei osale ELi ühises viisapoliitikas, ja assotsieerunud riikidega
 Liiduga 2004. aastal (Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia), 2007. aastal (Bulgaaria ja Rumeenia) ja 2013. aastal (Horvaatia) ühinenud liikmesriikide suhtes kohaldatakse lepingut alates selle jõustumisest.
 Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia ei rakenda Schengeni acquis'd veel täielikult. Nad annavad endiselt välja oma riigi viisasid, mis kehtivad ainult nende territooriumil. Kui need liikmesriigid on Schengeni acquis' täielikult rakendanud, jätkavad nad lepingu kohaldamist.
 Kuni nendes liikmesriikides Schengeni acquis' täieliku rakendamise kuupäevani reguleeritakse küsimusi, mida leping ei hõlma, siseriiklike õigusaktidega. Alates sellest kuupäevast kohaldatakse lepinguga reguleerimata küsimuste suhtes Schengeni eeskirju ja siseriiklikke õigusakte.
 Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia võivad lubada lühiajalist viibimist oma territooriumil Schengeni riikide, Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni osaliste riikide ja assotsieerunud riikide väljastatud elamislubade, D-viisade ja lühiajaliste viisade alusel.
 9
 Vastavalt 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu (kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta ühispiiridel) rakendamise konventsiooni artiklile 21 peavad kõik Schengeni riigid tunnustama üksteise pikaajalisi viisasid ja elamislube ning võimaldama nende alusel lühiajalist viibimist oma territooriumil. Need riigid tunnustavad assotsieerunud riikide ning assotsieerunud riigid tunnustavad Schengeni liikmesriikide elamislube, D-viisasid ja lühiajalisi viisasid ning võimaldavad nende alusel oma territooriumile sisenemist ja seal lühiajalist viibimist.
 Lepingut ei kohaldata Taani, Iirimaa ja Ühendkuningriigi suhtes, kuid selles on esitatud ühisdeklaratsioonid, milles soovitatakse nimetatud liikmesriikidel sõlmida Armeeniaga kahepoolne viisalihtsustusleping.
 Kuigi Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits on ühinenud Schengeni koostööga, ei ole nad seotud käesoleva lepinguga. Leping sisaldab ühisdeklaratsiooni, mille kohaselt on soovitav, et need assotsieerunud riigid sõlmiksid Armeeniaga viivitamatult kahepoolse viisalihtsustuslepingu.
 1.6.
 Leping ja kahepoolsed lepingud.
 Lepingu artiklis 13 on sätestatud:
 Käesolev leping on jõustumisest alates ülimuslik üksikute liikmesriikide ja Armeenia vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesolevas lepingus käsitletud küsimusi.
 Lepingu jõustumise kuupäevast alates ei kohaldata enam neid liikmesriikide ja Armeenia vaheliste kahepoolsete lepingute sätteid, mis käsitlevad lepinguga reguleeritud küsimusi. Kooskõlas liidu õigusega tuleb liikmesriikidel kõrvaldada vastuolud oma kahepoolsete lepingute ja käesoleva lepingu vahel.
 Nende liikmesriikide suhtes, kellel on Armeeniaga sõlmitud kahepoolne leping või kokkulepe küsimustes, mida käesolev leping ei hõlma, kohaldatakse seda lepingut või kokkulepet ka pärast käesoleva lepingu jõustumist.
 II.
 SUUNISED KONKREETSETE SÄTETE KOHTA
 2.1.
 Uued eeskirjad, mida kohaldatakse kõigi viisataotlejate suhtes
 Oluline märkus: pange tähele, et allpool nimetatud lihtsustusi, mis käsitlevad viisatasu, viisataotluste menetlemise kestust, riigist lahkumist, kui dokumendid on kaotatud või varastatud, ning erandkorras viisa kehtivuse pikendamist, kohaldatakse kõikide Armeenia viisataotlejate ja viisaomanike, näiteks turistide suhtes.
 2.1.1.
 Viisataotluse menetlemise tasu
 Lepingu artikli 6 lõikes 1 on sätestatud:
 „1.Viisataotluste menetlemise tasu on 35 eurot.“
 Vastavalt artikli 6 lõikele 1 võetakse viisataotluse menetlemise eest 35 euro suurust tasu. Seda tasu kohaldatakse kõikide Armeenia viisataotlejate, sealhulgas turistide suhtes, kes taotlevad lühiajalist viisat, olenemata sisenemiste arvust.
 Lepingu artikli 6 lõikes 2 on sätestatud (NB! rakendussätted on esitatud kategooriate kaupa):
 „2.
 Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist, on viisataotluse menetlemise tasu maksmisest vabastatud järgmistesse kategooriatesse kuuluvad isikud:
 a)
 pensionärid;“
 Selleks et sellesse kategooriasse kuuluv viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb tal esitada tõend selle kohta, et ta on pensionär, s.t pensioniraamat või tõend pensioni saamise kohta. Kui reisi eesmärgiks on tasustatava töö tegemine, ei ole viisa menetlemise tasust vabastamine põhjendatud)
 „b)
 alla 12-aastased lapsed;“
 Selleks et sellesse kategooriasse kuuluv viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb tal tõendada oma vanust.
 „c)
 kesk- ja piirkondliku valitsuse liikmed ning põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud;“
 Piirkondlike valitsuste liikmeid (piirkondade (marzpet) kubernerid ja nende asetäitjad ning Jerevani linnapea ja tema asetäitja) käsitatakse territoriaalse valitsuse liikmetena. Selleks et sellesse kategooriasse kuuluv viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb tal esitada Armeenia ametiasutuse tõend oma ametikoha kohta.
 „d)
 puudega isikud ja vajaduse korral neid saatvad isikud;“
 Selleks et viisataotleja vabastataks viisa menetlemise tasust, tuleb tal esitada tõendid selle kohta, et ta kuulub sellesse kategooriasse. Puudega viisataotlejal tuleb esitada puude kohta arstitõend. Juhul kui taotleja puue on ilmne (nt ta on pime või tal puudub mõni jäse), on aktsepteeritav puude visuaalne tuvastamine viisat väljastavas konsulaaresinduses.
 Põhjendatud juhtudel võib taotluse esitada puudega isiku esindaja või eestkostja.
 „e)
 lähisugulased – abikaasa, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad (sealhulgas hooldajad), vanavanemad või lapselapsed, kes külastavad liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Armeenia kodanikke või liidu kodanike lähisugulasi, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad on;
 f)
 ametlike delegatsioonide liikmed, sealhulgas ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad Armeeniale esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil;
 g)
 õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammid ning teised kooliga seotud üritused;
 h)
 ajakirjanikud ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad tehnilised töötajad;“
 Viisatasu maksmisest vabastuse saamiseks tuleb kõnealuse kategooria isikutel esitada tõend ajakirjanduse või meedia valdkonna kutseorganisatsiooni kuulumise kohta (lepingu artikkel 4 ja suuniste punkt 2.2.1 e).
 „i)
 rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud;“
 Poolehoidjaid saatjate hulka ei arvata.
 „j)
 Kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad ja Armeenia kogukonna liikmesriikides registreeritud mittetulundusühenduste kutsutud isikud, kelle reisi eesmärk on koolitus, seminarid või konverentsid, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames või Armeenia ja ühenduse toetusprogrammide raames;“
 Viisatasu maksmisest vabastuse saamiseks tuleb kõnealuse kategooria isikutel esitada tõend kodanikuühiskonna organisatsiooni või kasumit mittetaotlevasse organisatsiooni kuulumise kohta (lepingu artikkel 4).
 „k)
 teadus-, akadeemilistel, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud;
 l)
 isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust reisida humanitaarsetel põhjustel, kaasa arvatud selleks, et saada kiiresti arstiabi, ning sellist isikut saatev isik, ning isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust osaleda lähisugulase matusel või külastada raskelt haiget lähisugulast.“
 Eespool nimetatud kategooriatesse kuuluvatelt isikutelt tasu ei võeta. Lisaks võidakse viisaeeskirja artikli 16 lõike 4 alusel tasu mitte nõuda ka järgmiste kategooriate isikutelt:
 -teadlased, kes reisivad Euroopa Liidus teadusliku uurimistegevuse eesmärgil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta soovitusele 2005/761/EÜ;
 -kuni 25 aasta vanused mittetulundusühingute esindajad, kes osalevad mittetulundusühingute korraldatud seminaridel, konverentsidel, spordi-, kultuuri- ja haridusüritustel.
 Viisaeeskirja artikli 16 lõikes 6 on sätestatud: „Üksikjuhtudel võib võetavat viisatasu vähendada või selle nõudmisest loobuda, kui seda tehakse kultuuri- või spordihuvide, välispoliitika, arengupoliitika või muude oluliste üldiste huvide edendamiseks või humanitaarkaalutlustel.“
 Viisaeeskirja artikli 16 lõikes 7 on sätestatud, et viisatasu võetakse eurodes, selle kolmanda riigi omavääringus või selles kolmandas riigis tavaliselt kasutatavas vääringus, kus taotlus esitatakse. See ei kuulu tagastamisele, välja arvatud juhtudel, kui taotlus on vastuvõetamatu või kui tegemist ei ole pädeva konsulaadiga.
 Selleks et vältida erinevusi, mis võivad kaasa tuua soodsama viisakohtlemise otsimise, peaksid liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused Armeenias tagama muus vääringus võetava viisatasu puhul kõigile Armeenia viisataotlejatele sarnased viisatasud.
 Kooskõlas viisaeeskirja artikli 16 lõikega 8 antakse Armeenia viisataotlejale makstud viisatasu eest kviitung.
 Lepingu artikli 6 lõikes 3 on sätestatud:
 „3.
 Kui liikmesriik teeb viisade väljastamisel koostööd välise teenuseosutajaga, võib väline teenuseosutaja selle eest teenustasu võtta. Kõnealune tasu on proportsionaalne kuludega, mida väline teenuseosutaja on kandnud ülesannete täitmisel, ning ei tohi ületada 30 eurot. Liikmesriigid säilitavad kõigile taotlejatele võimaluse esitada taotlus otse liikmesriigi konsulaadis.“
 Mis puutub väliste teenuseosutajatega tehtava koostöö üksikasjadesse, siis viisaeeskirja artiklis 43 on sätestatud üksikasjalik teave nende ülesannete kohta.
 2.1.2.
 Viisataotluste menetlemise kestus
 Lepingu artiklis 7 on sätestatud:
 „1.
 Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused otsustavad viisa väljastamise 10 kalendripäeva jooksul alates taotluse ja viisa väljaandmiseks nõutavate dokumentide kättesaamise kuupäevast.
 2.
 Viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega võib üksikjuhtudel pikendada kuni 30 kalendripäevani, eelkõige juhul, kui viisataotlus tuleb põhjalikumalt läbi vaadata.
 3.
 Kiireloomuliste juhtude puhul võib viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega lühendada kahe tööpäevani või veelgi lühema ajani.“
 Otsus viisataotluse kohta tehakse üldiselt 10 kalendripäeva jooksul pärast vastuvõetava taotluse esitamist.
 Kõnealust ajavahemikku võib üksikjuhtudel pikendada kuni 30 kalendripäevani, eelkõige juhul, kui taotlust on vaja põhjalikumalt läbi vaadata, või seoses esindamisega, kui konsulteeritakse esindatava liikmesriigi ametiasutustega.
 Tähtaja algus on hetk, kui taotlus on täielik, st kuupäev, kui saadud on viisataotlus ja kõik täiendavad dokumendid.
 Nende diplomaatiliste ja konsulaaresinduste puhul, kus on kasutusel vastuvõtuaja eelregistreerimise süsteem, üldiselt ei arvestata vastuvõtuni kuluvat ooteaega menetlemise aja sisse. Seda ja muid viisataotluse esitamisega seotud praktilisi küsimusi on käsitletud viisaeeskirjas (artikkel 9).
 Vastavalt lepingu artikli 7 lõikele 4, kui taotluse esitamiseks nõutakse kohtumise kokkuleppimist, „toimub see tavaliselt kahe nädala jooksul alates kuupäevast, mil kohtumist taotleti.“
 Põhjendatud kiireloomulistel juhtudel (kui viisat ei olnud võimalik varem taotleda asjaolude tõttu, mida taotlejal ei olnud võimalik ette näha), „võib konsulaat lubada taotlejal esitada oma taotluse ilma kohtumiseta või korraldatakse kohtumine kohe.’
 Kohtumist kokku leppides tuleb arvesse võtta viisataotleja osutatud võimalikku kiireloomulisust. Otsuse viisataotluse kohta otsuse tegemise tähtaja lühendamise kohta teeb konsulaartöötaja.
 2.1.3. Viisa kehtivuse pikendamine erakorralistel asjaoludel
 Lepingu artiklis 9 on sätestatud:
 „Kui Armeenia kodanikel ei ole võimalik vääramatu jõu tõttu või humanitaarkaalutlustel liikmesriigi territooriumilt lahkuda viisale märgitud ajaks, pikendatakse nende viisa tähtaega tasuta vastavalt vastuvõtva liikmesriigi õigusaktidele ajaks, mida on vaja nende tagasipöördumiseks elukohariiki“.
 Mis puutub viisa kehtivusaja pikendamisse mõjuvate isiklike põhjuste korral, mille tõttu viisaomanik ei saa liikmesriigi territooriumilt lahkuda viisakleebisel märgitud kuupäevaks, kohaldatakse viisaeeskirja artiklit 33, tingimusel et see on kooskõlas lepinguga. Lepingu kohaselt pikendatakse vääramatu jõu või humanitaarkaalutluste korral viisa tasuta.
 2.2. Uued eeskirjad, mida kohaldatakse teatavate viisataotlejate kategooriate suhtes
 2.2.1.
 Reisi eesmärki tõendavad dokumendid
 Lepingu artikli 4 lõikes 1 loetletud kategooriatesse kuuluvad isikud peavad esitama ainult reisi eesmärki tõendavad dokumendid. Vastavalt artikli 4 lõikele 3 ei ole vaja esitada muud põhjendust, kutset ega kinnitust reisi eesmärgi kohta. See aga ei tähenda loobumist nõudest, mille kohaselt tuleb näiteks viisataotluse ja toimetulekuks vajalike vahendite kohta täiendavate dokumentide esitamiseks isiklikult kohale ilmuda.
 Üksikjuhtudel, kui reisi eesmärki tõendava dokumendi ehtsuse kohta on kahtlusi, võidakse viisataotleja vastavalt viisaeeskirja artikli 21 lõikele 8 kutsuda täiendavale põhjalikule vestlusele saatkonda või konsulaati, kus talt võidakse küsida reisi tegelikku eesmärki või selgitada välja tema kavatsus tagasi pöörduda. Sellistel üksikjuhtudel võib viisataotleja esitada või erandjuhul konsulaartöötaja nõuda täiendavaid dokumente. Ühiskomitee jälgib seda küsimust tähelepanelikult.
 Lepingu artiklis 4 nimetamata kategooriatesse kuuluvatelt isikutelt (näiteks turistid) nõutakse ka edaspidi reisi eesmärki tõendavate dokumentide esitamist vastavalt üldeeskirjadele. Sama kehtib dokumentide suhtes, millega tõendatakse vanemate nõusolekut alla 18aastaste laste reisimiseks.
 Nende küsimuste suhtes, mida käesolev leping ei hõlma, näiteks reisidokumentide tunnustamine, tagasipöördumistagatis ning piisavate elatusvahendite olemasolu, kohaldatakse Schengeni eeskirju ja siseriiklikke õigusakte.
 Põhimõtteliselt esitatakse koos viisataotlusega artikli 4 lõikes 1 ettenähtud dokumendi originaal, kuid konsulaat võib alustada viisataotluse menetlemist ka faksi teel saadetud dokumentide ja dokumentide koopiate alusel. Esimese viisataotluse korral võib konsulaat nõuda ka originaaldokumendi esitamist ja nõuab selle esitamist neil üksikjuhtudel, kui tekib kahtlusi.
 „Artikkel 4. Reisi eesmärki tõendavad dokumendid
 1.Järgmistesse kategooriatesse kuuluvate Armeenia kodanike puhul piisab, kui nad esitavad teise lepinguosalise territooriumile reisimise eemärgi tõendamiseks järgmised dokumendid:
 a)
 lähisugulased – abikaasa, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad (sealhulgas eestkostjad), vanavanemad ja lapselapsed, kes külastavad liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Armeenia kodanikke või Euroopa Liidu kodanike lähisugulasi, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad on:
 –
 vastuvõtva isiku kirjalik kutse;“.
 Selle punktiga reguleeritakse nende Armeenias elavate lähisugulaste olukorda, kes külastavad liikmesriikides seaduslikult elavaid Armeenia kodanikke või selliseid Euroopa Liidu kodanikke, kes elavad selle liikmesriigi territooriumil, mille kodanikud nad on.
 Kutse esitaja allkirja ehtsust peab olema tõendanud tema elukohariigi pädev asutus vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Kutse kehtivus peaks olema pädevate asutuste poolt kinnitatud. Diplomaatide, tehniliste ja haldustöötajate ning muude Armeenia Vabariigi valitsuse poolt liikmesriikides asuvale ametikohale nimetatud ametnike allkirjade ehtsust kinnitatakse diplomaatilise esinduse või konsulaaresinduse juhi kirja või verbaalnoodiga.
 „b)
 ametlike delegatsioonide liikmed, sealhulgas selliste delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad Armeeniale esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil:
 –
 Armeenia pädeva ametiasutuse kiri, millega kinnitatakse, et taotleja on kõnealuse delegatsiooni koosseisus või delegatsiooni alaline liige ja reisib asjaomastesse liikmesriikidesse, et osaleda eespool nimetatud üritustel, ning millele on lisatud ametliku kutse koopia
 Pädeva asutuse kirjas tuleb märkida taotleja nimi ning kinnitada, et ta on ametliku delegatsiooni liige ja osaleb teise lepinguosalise territooriumil toimuval ametlikul kohtumisel. Taotleja nimi ei pea olema ametlikul koosolekukutsel tingimata märgitud, kuid seda võidakse nõuda, kui kutse on esitatud konkreetsele isikule.
 Seda sätet kohaldatakse ametlike delegatsioonide liikmete suhtes olenemata nende passi liigist.
 „c)
 õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning muude õpingutega seotud ürituste raames:
 –
 vastuvõtva ülikooli, kolledži või kooli väljastatud tõend vastuvõtmise kohta või nende asutuste kirjalik taotlus või (üli)õpilaspilet või tõend kuulatavate ainete kohta;“ .
 Üliõpilaspilet on reisi eesmärki tõendava dokumendina vastuvõetav üksnes juhul, kui selle on väljastanud vastuvõttev ülikool, kolledž või kool, kus õpingud toimuvad või koolitust pakutakse.
 „d)
 isikud, kes külastavad riiki meditsiinilistel põhjustel, ja isikud, kes peavad neid saatma:
 –
 meditsiiniasutuse ametlik dokument, millega tõendatakse nii arstiabi vajadust vastavas meditsiiniasutuses kui ka saatva isiku vajadust, ning tõend, et piisavad rahalised vahendid ravi eest tasumiseks on olemas;“.
 Esitatakse meditsiiniasutuse dokument, millega tõendatakse kolme asjaolu: arstiabi tuleb osutada vastavas meditsiiniasutuses, saatev isik on vajalik ning tõend, et piisavad rahalised vahendid ravi eest tasumiseks (nt ettemaksutõend) on olemas.
 „e)
 ajakirjanikud ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad tehnilised töötajad:
 –
 kutseorganisatsiooni või taotleja tööandja väljastatud tõend või muu dokument, millega tõendatakse, et asjaomane isik on kutseline ajakirjanik, ning milles on märgitud, et reisi eesmärk on ajakirjandusliku tööülesande täitmine, või millega tõendatakse, et kõnealune isik on tehniline töötaja, kes saadab ajakirjanikku ametiülesannete täitmisel;
 Sellesse kategooriasse ei kuulu vabakutselised ajakirjanikud ja nende abilised.
 Esitada tuleb tõend või dokument, millega tõendatakse, et taotleja on kutseline ajakirjanik või ametiülesandeid täitev saatev isik, ning tema tööandja väljastatud originaaldokument, millega tõendatakse, et reisi eesmärk on ajakirjandusliku tööülesande täitmine või abistamine selliste tööüleannete täitmisel.
 Praegu on Armeenias mitu kutseorganisatsiooni, mis esindavad ajakirjanike või ametiülesandeid täitvate saatvate isikute huvisid ning võivad anda välja tõendeid selle kohta, et isik on kutseline ajakirjanik või teatava valdkonna ametiülesandeid täitev saatev isik. Konsulaat saab nende organisatsioonide kutsealases staatuses veenduda veebilehel
 www.e-register.am
 . Konsulaat võib aktsepteerida ka tõendit, mille on väljastanud taotleja tööandja.
 „f)
 rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud:
 –
 vastuvõtva organisatsiooni, liikmesriigi pädeva ametiasutuse, üleriigilise alaliidu või olümpiakomitee kirjalik kutse;“
 Rahvusvaheliste spordiürituste puhul võivad saatvate isikute nimekirja kuuluda ainult ametiülesandeid täitvad isikud: treenerid, massöörid, mänedžer, meditsiinitöötajad ja spordiklubi juhataja. Poolehoidjaid saatjate hulka ei arvata.
 „g)
 ettevõtjad ja ettevõtlusorganisatsioonide esindajad:
 –
 vastuvõtva juriidilise isiku või äriühingu, organisatsiooni või sellise juriidilise isiku või äriühingu peakorteri või filiaali, liikmesriigi riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse või mõne liikmesriigi territooriumil peetava kaubandus- ja tööstusnäituse, konverentsi või sümpoosioni korralduskomitee kirjalik kutse, mille on vastavalt siseriiklikule õigusele kinnitanud pädevad ametiasutused;“
 Konsulaat saab nende organisatsioonide olemasolus veenduda veebilehel www.e-register.am.
 „h)
 rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel osalevad kutsealade esindajad:
 –
 vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse, millega tõendatakse, et asjaomane isik osaleb kõnealusel üritusel;
 i)
 kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad ja Armeenia kogukonna liikmesriikides registreeritud mittetulundusühenduste kutsutud isikud, kelle reisi eesmärk on koolitus, seminarid või konverentsid, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames või Armeenia ja ühenduse toetusprogrammide raames:
 –
 vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse, kinnitus, et isik esindab kodanikuühiskonna organisatsiooni või osaleb Armeenia või ühenduse toetustegevuses, ja riigi õigusaktide kohaselt vastavast registrist väljastatud riigi ametiasutuse tõend asjaomase organisatsiooni asutamise kohta;“
 Esitada tuleb kodanikuühiskonna organisatsiooni väljastatud dokument, mis kinnitab, et taotleja esindab kõnealust organisatsiooni.
 Armeenia ametiasutus, kes annab välja tõendi kodanikuühiskonna organisatsiooni asutamise kohta, on justiitsministeerium.
 Kodanikuühiskonna organisatsioonide asutamist kinnitavad tõendid registreeritakse juriidiliste isikute riiklikus registris. Kodanikuühiskonna organisatsioonide elektrooniline andmebaasi haldab justiitsministeerium ja see on kättesaadav ministeeriumi veebiaadressil https://www.e-register.am/.
 Leping ei hõlma kodanikuühiskonna organisatsioonide üksikliikmeid.
 „j)
 isikud, kes osalevad teadus-, akadeemilisel, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides:
 –
 korraldava organisatsiooni kirjalik kutse nendel üritustel osalemiseks;“
 „k)
 autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba ja reisijate liikmesriikide territooriumile vedamise teenuseid Armeenias registreeritud sõidukitega:
 –
 rahvusvahelise autoveoga tegelevate Armeenia veoettevõtjate üleriigilise ühenduse (liidu) kirjalik taotlus, milles on esitatud reiside eesmärk, marsruut, kestus ja sagedus;“
 Armeenia üleriigiline veoettevõtjate ühendus, kes on pädev esitama kutselise autojuhti kirjalikku taotlust, on Armeenia rahvusvahelisi vedusid teostavate veoettevõtjate ühendus (Association of International Road Carriers of Armenia (AIRCA)).
 „l)
 sõpruslinnade või muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad:
 –
 sellise linna või kohaliku omavalitsusüksuse juhi kirjalik kutse;“
 Selliseks linna või muu kohaliku omavalitsusüksuse juhiks või linnapeaks, kes on pädev väljastama kirjalikku kutset, on selle linna linnapea või kohaliku omavalitsusüksuse juht, kus toimub sõpruslinnade või muude partneromavalitsuste üritus. See kategooria hõlmab vaid ametlikku partnerlust.
 „m)
 isikud, kes külastavad sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku:
 –
 haua olemasolu ja säilimist ning taotleja ja maetu omavahelist perekondlikku või muud seost tõendav ametlik dokument.“
 Lepingus ei ole nimetatud, millise riigi ametiasutus peaks eespool nimetatud ametliku dokumendi väljastama: kas riik, kus asub matmispaik, või riik, kus elab hauaplatsi külastada sooviv isik. Seega on vastuvõetav mõlema riigi pädeva asutuse väljastatud ametlik dokument.
 Esitada tuleb haua olemasolu ja säilimist tõendav ametlik dokument ning taotleja ja maetu omavahelist perekondlikku seost või sugulust tõendav dokument.
 Oluline märkus: Lepinguga ei looda kirjalikke taotlusi esitavate füüsiliste ja juriidiliste isikute jaoks uusi vastutust käsitlevaid eeskirju. Valetaotluste esitajate suhtes kohaldatakse asjakohaseid ELi ja riiklikke õigusakte.
 2.2.2.
 Mitmekordsete viisade väljastamine
 Viisataotlejale, kes reisib sageli liikmesriikide territooriumile, võidakse anda välja mitmekordne lühiajaline viisa, kui tema liikmesriikides viibimise kogukestus ei ületa 90 päeva 180 päeva jooksul.
 Lepingu artiklis 5 on sätestatud:
 „1.
 Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:
 a)
 seaduslikult liikmesriikide territooriumil elavaid Armeenia kodanikke või Euroopa Liidu kodanikke, kes elavad liikmesriigi territooriumil, mille kodanikud nad on, külastavad abikaasad ja alla 21aastased või ülalpeetavad lapsed (kaasa arvatud lapsendatud lapsed) ja vanemad (kaasa arvatud hooldajad);
 b)
 ametiülesandeid täitvad kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed, konstitutsioonikohtu ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud;
 c)
 ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad Armeeniale esitatud ametliku kutse alusel regulaarselt kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil.
 Erandina, kui sageli või regulaarselt reisimise vajadus või kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, piiratakse mitmekordse viisa kehtivusaeg sama ajavahemikuga, eelkõige
 –
 punktis c osutatud isikute puhul, kui seaduslikult liidus elavate Armeenia kodanike ametliku elamisloa kehtivusaeg,
 –
 punktis a osutatud isikute puhul, kui nende ametiaeg,
 –
 punktis c osutatud isikute puhul, kui nende ametlike delegatsioonide alaliseks liikmeks oleku aeg,
 on vähem kui viis aastat.“
 Võttes arvesse nendesse kategooriatesse kuuluvate isikute tööalast staatust või perekondlikku suhet liikmesriikide territooriumil seaduslikult elava Armeenia kodanikuga või ELi kodanikuga, kes elab samas liikmesriigis, mille kodakondsus tal on, on põhjendatud väljastada neile mitmekordne viisa, mille kehtivusaeg on kuni viis aastat, või kui nende ametiaeg või riigis viibimise luba kehtib vähem kui 5 aastat, siis mitmekordne viisa, mille kehtivusaeg on piiratud selle ajavahemikuga.
 Lepingu artikli 5 lõike 1 punktiga a hõlmatud isikud peavad tõendama, et kutse esitaja elab liikmesriigis seaduslikult.
 Lepingu artikli 5 lõike 1 punktiga b hõlmatud isikute puhul tuleks tõendada nende tööalast staatust ja volituste tähtaega.
 Seda sätet ei kohaldata nende lepingu artikli 5 lõike 1 punktiga b hõlmatud isikute suhtes, kes on lepinguga viisanõudest vabastatud, st nad kasutavad diplomaatilist passi.
 Lepingu artikli 5 lõike 1 punktiga c hõlmatud isikud peavad tõendama oma delegatsiooni alalise liikme staatust ja vajadust osaleda korrapäraselt kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või vahetusprogrammides.
 Juhtudel, kui sageli või korrapäraselt reisimise vajadus või kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, piiratakse mitmekordse viisa kehtivusaeg selle ajavahemikuga.
 „2.
 Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad üheaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele, tingimusel et neile on eelneva aasta jooksul väljastatud vähemalt üks viisa ning et nad on seda kasutanud vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele:
 a) ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad Armeeniale esitatud ametlike kutsete alusel korrapäraselt kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid liikmesriikide territooriumil;
 b) kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad ja Armeenia kogukonna liikmesriikides registreeritud mittetulundusühenduste kutsutud isikud, kelle liikmesriikidesse toimuva reisi eesmärk on koolitus, seminarid või konverentsid, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames või Armeenia ja ühenduse toetusprogrammide raames;
 c) rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel osalevad kutsealade esindajad, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse;
 d) teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse;
 e) üliõpilased ja kraadiõppes osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt õppimise või koolituse eesmärgil, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames;
 f) sõpruslinnade või muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad;
 g) isikud, kes peavad meditsiinilistel põhjustel külastama riiki korrapäraselt ja isikud, kes peavad neid saatma;
 h) ajakirjanikud ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad tehnilised töötajad;
 i) ettevõtjad ja ettevõtlusorganisatsioonide esindajad, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse;
 j) rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud;
 k) autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba ja reisijate liikmesriikide territooriumile vedamise teenuseid Armeenias registreeritud sõidukitega.
 Erandina esimesest lausest, kui sageli või regulaarselt reisimise vajadus või kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, piiratakse mitmekordse viisa kehtivusaeg sama ajavahemikuga.”
 Kui eespool nimetatud kategooriatesse kuuluval isikul, kellele on eelmise aasta (12 kuu) jooksul antud vähemalt üks viisa ja kes on kasutanud seda kooskõlas sihtriigi (sihtriikide) riiki sisenemist ja seal viibimist käsitlevate õigusaktidega (näiteks ta ei ole ületanud lubatud viibimisaega), on põhjust taotleda mitmekordset viisat, antakse talle üldjuhul üheaastase kehtivusajaga mitmekordne viisa.
 Juhul kui üheaastase kehtivusega viisa väljastamine ei ole põhjendatud (näiteks kui vahetusprogrammi kestus on alla aasta või kui isikul puudub vajadus reisida terve aasta jooksul), kuid muud viisa saamise tingimused on täidetud, antakse lühema kui aastase kehtivusajaga viisa.
 „3.
 Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused annavad välja vähemalt kaheaastase ja maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud isikutele, tingimusel et nad on eelneva kahe aasta jooksul kasutanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordset viisat vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele, välja arvatud juhul, kui sageli või regulaarselt reisimise vajadus või kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, millisel juhul piiratakse mitmekordse viisa kehtivusaeg sama ajavahemikuga.
 4. Käesoleva artikli lõigetes 1 kuni 3 nimetatud isikud võivad viibida liikmesriikide territooriumil 180 päeva jooksul kokku maksimaalselt 90 päeva.
 Lepingu artikli 5 lõikes 2 nimetatud kategooriatesse kuuluvatele isikutele väljastatakse 2–5aastase kehtivusajaga mitmekordne viisa, tingimusel et nad on eelneva kahe aasta (24 kuu) jooksul kasutanud kaht üheaastase kehtivusajaga mitmekordset viisat vastavalt külastatud riigi (riikide) riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele ning et mitmekordse viisa taotlemise põhjused endiselt kehtivad. Tuleb märkida, et 2–5aastase kehtivusajaga viisa väljastatakse vaid viisataotlejale, kellele eelneva kahe aasta jooksul on antud kaks aastase (mitte lühema) kehtivusajaga viisat, ja kes on kasutanud neid kooskõlas sihtriigi (sihtriikide) riiki sisenemist ja seal viibimist käsitlevate õigusaktidega. Diplomaatilised ja konsulaaresindused otsustavad viisa kehtivusaja (2–5 aastat) konkreetse viisataotluse läbivaatamise tulemusel.
 Viisataotlejale, kes ei ole varem väljastatud viisat kasutanud, ei pea mitmekordset viisat väljastama.
 2.2.3.
 Diplomaatilise passi kasutajad
 Lepingu artiklis 10 on sätestatud:
 „1.
 Armeenia kodanikud, kellel on kehtiv diplomaatiline pass, võivad liikmesriiki siseneda, sealt lahkuda või liikmesriikidest läbi sõita ilma viisata.
 2.
 Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud isikud võivad liikmesriigi territooriumil viisavabalt viibida 180 päeva jooksul maksimaalselt 90 päeva.“
 Leping ei hõlma diplomaatide liikmesriikidesse lähetamise menetlusi. Selle suhtes kohaldatakse tavapärast akrediteerimismenetlust.
 III.
 KOOSTÖÖ REISIDOKUMENTIDE VALDKONNAS
 Lepingule lisatud ühisdeklaratsioonis on lepinguosalised kokku leppinud, et lepingu artikli 12 alusel loodud ühiskomitee hindab kummagi lepinguosalise reisidokumentide turvataseme mõju lepingu toimimisele. Sellega seoses on lepinguosalised leppinud kokku, et nad teavitavad teineteist korrapäraselt meetmetest, mida on võetud selleks, et vältida mitme reisidokumendi väljastamist ühele inimesele ja arendada reisidokumentide turvalisuse tehnilisi aspekte, samuti meetmetest, mida on võetud seoses reisidokumentide väljastamise isikustamisega.
 IV.
 STATISTIKA
 Selleks et lepingu kohaselt loodud ühiskomitee saaks lepingu täitmist jälgida, tuleks liikmesriikide diplomaatilistel ja konsulaaresindustel esitada komisjonile iga kuue kuu järel statistilisi andmeid. Statistilised andmed tuleks võimaluse korral esitada iga kuu kohta eraldi ja need peaksid kajastama järgmist:
 - lepinguga hõlmatud isikute kategooriatele väljastatud viisade arv liikide kaupa;
 -viisa väljastamisest keeldumised lepinguga hõlmatud isikute kategooriate kaupa;
 -väljastatud mitmekordsete viisade arv;
 -väljastatud mitmekordsete viisade kehtivusaeg,
 -lepinguga hõlmatud kategooriatesse kuuluvatele isikutele tasuta väljastatud viisade arv.
 (1)
 ELT L 289, 30.10.2013, lk 2–11.
 (2)
 Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud, EÜT L 81, 21.3.2001, viimati muudetud 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1289/2013 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 74).
 (3)
 ELT L 239, 22.9.2000, lk 19.
 (4)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (ELT L 243, 15.9.2009, lk 1).
 (5)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).
 (6)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).
 (7)
 (vt viisaeeskirja artiklid 2, 24 ja 25).
 (8)
 Vt muudatused, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 610/2013 (ELT L 182, 29.6.2013, lk 1).
 (9)
 15. mai 2014. aasta otsusega nr 565/2014/EL (mis jõustus 16. juunil 2014) lubatakse Bulgaarial, Horvaatial, Küprosel ja Rumeenial ühepoolselt tunnustada vaid selliseid Schengeni lepingu osalisriikide väljastatud ühtseid lühiajalisi viisasid, mis kehtivad kaheks või korduvaks sisenemiseks, pikaajalisi viisasid ja elamislube, ning Kosovo väljastatud passi kasutajatele väljastatud piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid ja Horvaatia väljastatud viisasid ja elamislube, mida tunnustatakse riigi viisaga võrdväärsena transiidi eesmärgil ja nende riikide territooriumil mis tahes 180päevase perioodi jooksul kuni 90päevaseks viibimiseks. Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia võivad alates 14. juulist 2014 kohaldada uusi eeskirju, millega asendatakse 14. juuni 2006. aasta otsus nr 895/2006/EÜ ja 17. juuni 2008. aasta otsus nr 582/2008/EÜ.


jurisdiction: EU

text:
 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
 Bryssel, 10.11.1997
 KOM(97) 556 lopull.
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUKSEKSI (ET)
 iksen (ETY) N:o 3759/92 liitteessä I olevassa A, D ja E kohdassa lueteltujen kalastustuotteiden
 ohjehinnoista kaiasoisvuodeksi 1998
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY)
 iksen (ETY) N:o 3759/92 liitteessä II lueteltujen kalastustuotteiden ohjehinnoista kalastusvuodeksi
 1998
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY)
 -koodiin 1604 kuuluvien tuotteiden teolliseen valmistukseen tarkoitettujen tonnikalojen yhteisön
 tuotantohinnan vahvistamisesta kalastusvuodeksi 1998
 (Komission esittämä)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- PERUSTELUT
 Tämän asetuksen tavoitteena on vahvistaa vuoden 1998 ohjehinnat yhteisestä kalastus-ja
 vesiviljelytuotealan markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 3759/92
 liitteessä I olevassa A, D ja E kohdassa oleville tuotteille. Tämän asetuksen 9 artiklassa
 säädetään, että kullekin näistä tuotteista vahvistetaan ohjehinta kunkin kalastusvuoden
 osalta niiden hintojen keskiarvon perusteella, jotka on edustavilla tukkumarkkinoilla tai
 edustavissa satamissa todettu merkittävälle osalle yhteisön tuotannosta ja määrätyt
 kaupalliset ominaisuudet täyttävälle tuotteelle sitä kalastus vuotta, jolle hinta
 vahvistetaan, välittömästi edeltävän kolmen kalastusvuoden ajalta. Tämän vahvistamisen
 yhteydessä otetaan myös huomioon tuotannon ja kysynnän kehitys sekä muut hintojen
 vakauttamiseen, tuottajien tulotukeen ja kuluttajien etuun liittyvät perusteet.
 Kuten aikaisempina vuosina lähtökohta vuoden 1998 hintojen vahvistamiselle on ollut
 ajanjaksona 1995/1997 (1997: kuusi kuukautta) ja ajanjaksona 1994/1996 todettujen
 hintojen keskiarvon vertailu, jälkimmäisen ollessa vuodelle 1997 vahvistettujen
 ohjehintojen pohjana.
 Valkolihaisten kalojen osalta viimeisimpänä kalastusvuonna todettu hintojen aleneminen
 kertoo kehityksen olleen (ajanjaksoon 1994 - 1996 verrattuna) hiukan suotuisampi
 ajanjaksoon 1995 - 1997 ja hintojen pysyneen melko vakaina, mistä selvästi poikkeaa
 koljan hintakehitys (laskua neljä prosenttia). Tarkasteltaessa vuoden 1997 kuuden
 ensimmäisen kuukauden hintoja, olivat valkolihaisten kalojen hinnat nousussa
 verrattaessa niitä vuoden 1996 saman ajanjakson hintoihin.
 Ottaen huomioon pitkän aikavälin hintakehityksen komissio ehdottaa joidenkin
 valkolihaisten kalojen hintojen nostamista yhdestä kolmeen prosentilla lukuun ottamatta
 punahaita, seitiä, valkoturskaa, kummeliturskaa, lasikampelaa, meri lahnaa ja kokonaista
 merikrottia, joiden hintoja komissio ehdottaa pidettäväksi ennallaan sekä haikaloja,
 turskaa ja koljaa, joiden hintoihin se ehdottaa yhden kahden prosentin alennusta.
 Pelagisten lajien osalta hintojen muutos vaihteli (verrattuna ajanjaksoon 1994 - 1996) -6
 prosentista 44 prosenttiin hintojen kehityssuunnan ollessa huonompi vuoden 1997
 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana verrattaessa hintoja vuoden 1996 vastaavan ajan
 hintoihin, jolloin vaihteluväli oli -39 prosentista 28 prosenttiin. Näiden lajien sekä
 valkotonnikalan hintoihin komissio esittää -3 - +3 prosentin vaihtelua.
 Komissio ehdottaa muiden lajien eli katkaravun, taskuravun, keisarihummerin ja seepian
 osalta keitetyn pohjankatkaravun hintojen pitämistä ennallaan, keisarihummerin hintoihin
 yhden prosentin korotusta, taskuravun, seepian ja tuoreen pohjankatkaravun hintoihin
 yhden prosentin laskua sekä hietakatkaravun hintoihin kahden prosentin laskua.
 Tämän vuoksi ehdotetaan:
 - ohjehinnan laskemista: haikalojen osalta yksi prosentti, turskan osalta yksi prosentti,
 koljan osalta kaksi prosenttia, japaninmakrillin osalta kolme prosenttia, sardellin
 osalta yksi prosentti, hietakatkaravun osalta kaksi prosenttia, isotaskurapujen osalta
 yksi prosentti, valkotonnikalan osalta kaksi prosenttia, seepian osalta yksi prosentti
 sekä tuoreen pohjankatkaravun osalta yksi prosentti,
 JL
 ---pagebreak--- vuoden 1997 voimassa olevien ohjehintojen soveltamista edelleen vuonna 1998 sillin,
 punahain, seidin, valkoturskan, kummeliturskan, lasikampelan, merilahnan,
 kokonaisen merikrotin sekä keitetyn pohjankatkaravun osalta,
 sardiinin, merikonnan, mplvan, merikrotin, jonka pää on poistettu, ja keisarihummerin
 ohjehintaan yhejen prosentin, punakampelan ja kampelan ohjehintaan kahden
 prosentin sekä makrillin, hietakampelan ja kielikampelan ohjehintaan kolmen
 prosentin korotusta.
 3
 ---pagebreak--- NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o ,
 annettu ,
 asetuksen (ETY) N:o 3759/92 liitteessä I olevassa A, D ja E kohdassa lueteltujen kalastustuotteiden
 ohjehinnoista kalastusvuodeksi 1998
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
 ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta
 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3759/92\ sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella
 (ETY) N:o 3318/942, ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,
 ottaa huomioon komission ehdotuksen,
 sekä katsoo, että
 asetuksen (ETY) N:o 3759/92 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, että kunkin mainitun asetuksen
 liitteessä I olevassa A, D ja E kohdassa olevan tuotteen ohjehinta vahvistetaan sellaiselle tasolle, jolla
 voidaan osaltaan varmistaa markkinahintojen vakauttaminen ja välttää ylijäämien syntymistä yhteisössä;
 vahvistetun hintatason on myös myötävaikutettava tuottajien tulojen tukemiseen ottaen huomioon
 kuluttajien edut,
 ohjehinta vahvistetaan hintojen keskiarvon perusteella, sellaisena kuin tämä keskiarvo on määriteltynä
 mainitun asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa, ja ottaen huomioon tuotannon ja kysynnän kehitysnäkymät,
 1
 EYVL N : 0 L 3 8 8 , 31.12.1992, s. 1
 2
 EYVL N : o L 3 5 0 , 31.12.1994, s. 15
 </
 ---pagebreak--- näiden perusteiden täytäntöönpano johtaa kalastusvuonna 1998 tiettyjen tuotteiden hintojen nousemiseen ja
 toisten hintojen pysymiseen ennallaan tai laskemiseen suhteessa kuluvana kalastusvuonna voimassa oleviin
 hintoihin, ja
 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Ohjehinnat asetuksen (ETY) N:o 3759/92 liitteessä I olevassa A, D ja E kohdassa lueteltujen tuotteiden
 sekä niihin viittaavien laatuluokkien osalta vahvistetaan kalastusvuodeksi 1 päivästä tammikuuta 31
 päivään joulukuuta 1998 tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla.
 2 artikla
 Tämä asetus tulee voimaan 1 päivästä tammikuuta 1998.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 r"
 ---pagebreak--- LIITK
 Laji Kaupalliset ominaisuudet Ohjehinta
 (ecuina tonnia kohti)
 Tuoreusluokka Koko Jalostusaste
 1. Clupea harengus Extra, A 1 Kokonainen kala 274
 -lajin sillit
 2. Sardina pilchardus - Extra 3 Kokonainen kala 513
 lajin sardiinit
 3. Piikkihai (Squalus Extra, A 2 (Kokonainen kala ) 1026
 acanthias) (Perattu kala, päätä )
 ei poistettu
 4. Punahai Extra, A 2 (Kokonainen kala )806
 (Scyliorhinus-suvun (Perattu kala, päätä )
 lajit) ei poistettu
 5. Punasimppu A 2 Kokonainen kala 1132
 (Sebastes-suvun lajit)
 6. Cadus morhua-la.j\n A 2 Perattu kala, päätä )
 turskat tai ei poistettu > 1461
 A 3 Perattu kala, päätä )
 ei poistettu
 7. Seiti (Pollachius A 2 Perattu kala, päätä )
 virens) tai ei poistettu )762
 A 3 Perattu kala, päätä )
 ei poistettu
 8. Kolja A 2 Perattu kala, . päätä )
 (Melanogrammus tai ei poistettu ) 1010
 aeglefinus) A 3 Perattu kala, päätä )
 ei poistettu
 9. Valkoturska A 2 Perattu kala, päätä )
 {Merlangius merlangus) tai ei poistettu )893
 A 3 Perattu kala, päätä )
 ei poistettu
 10. Mol va (Molva Extra, A 1,2 Perattu kala, päätä 1139
 -suvun lajit) ei poistettu
 11. Scomber scombrus- Extra 1 Kokonainen kala )
 lajin makrillit tai )288
 A 2 Kokonainen kala
 1
 6
 ---pagebreak--- 12. Scomber japonicus- Extra Kokonainen kala )
 lajin makrillit tai )303
 A Kokonainen kala )
 13. Sardelli (Engraulis- Extra Kokonainen kala 1156
 suvun lajit)
 14. Punakampela A Perattu kala, päätä 1.1.1998 lähtien}
 (Pleuroneaes platessa) tai ei poistettu 30.4.1998 asti} 1027
 A Perattu kala, päätä 1.5.1998 lähtien {
 ei poistettu 31.12.1998 asti j 1413
 15. Merluccius Perattu kala, päätä 3623
 merluccius-lijin ei poistettu
 kummeliturskat
 16. Lasikampela Extra, A 1.2 Kokonainen (ai perattu 2289
 (Lepidorhombus-suvun kala, päätä ei poistettu
 lajit)
 17. Merilahna (Brama- Extra, A Kokonainen kala 1782
 suvun lajit)
 18. Merikrotti Extra, A 2,3 Kokonainen tai perattu 2664
 (Lop/uiu-suvun lajit) kala, päätä ei poistettu
 Extra, A 2,3 Pää poistettu 5503
 19. Crangon crangon - 1 Ainoastaan vedessä 2334
 lajin katkaravut keitetyt
 20. Isotaskurapu Kokonainen 1749
 (Cancer pagurus)
 21. Keisarihummeri E, A 1,2 Kokonainen 5129
 (Nephrops norvegicus)
 E, A 1.2 Pyrstö 4303
 22. Hietakampela Extra, A Perattu kala, päätä ei 961
 (Limanda limandä) poistettu
 23. Kampela (Platichtys Extra, A Perattu kala, päätä ei 558
 flesus) poistettu
 24. Valkotonnikala Extra, A Kokonainen kala 2061
 (Thunnus alalunga) Perattu kala, päätä ei 2404
 poistettu
 25. Seepia (Sepia Extra, A 1,2 Kokonainen 1566
 officinalis ja Rossia
 macrosoma)
 ---pagebreak--- 26. Kielikampela Extra, A 2,3 Perattu kala, päätä ei 6326
 (So/ea-suvun lajit) poistettu
 27. Pohjanmeren A 1 Ainoastaan vedessä 6324
 katkarapu (Pandalus keitetyt
 borealis) A 1 Tuoreet tai jäähdytetyt 1673
 (1) Tuoreus-, koko-ja jalostusasteryhmät on määritelty asetuksen (ETY) N:o 3759/92 2 artiklaa soveltaen.
 F
 ---pagebreak--- PERUSTELUT
 Yhteisestä kalastus- ja vesiviljelytuotealan markkinajärjestelystä annetussa asetuksessa
 (ETY) N:o 3759/92 säädetään, että kullekin tämän asetuksen liitteessä II luetellulle
 tuotteelle vahvistetaan ohjehinta niiden hintojen keskiarvon perusteella, jotka on
 edustavilla tukkumarkkinoilla tai edustavissa satamissa todettu merkittävälle osalle
 yhteisön tuotannosta ja määrätyt kaupalliset ominaisuudet täyttävälle tuotteelle sitä
 kalastusvuotta, jolle hinta vahvistetaan, välittömästi edeltävän kolmen kalastusvuoden
 ajalta.
 Jäädytettyjen tuotteiden markkinahintojen kehitystä ja ohjehintojen tasoa koskevan
 tutkimuksen mukaan on mahdollista laskea vuonna 1998 sovellettavia kalmarien (Illex ja
 Loligo), seepian, kummelituTskafileen ja katkarapujen (muut Penaeiäae-\2i]\t) ohjehintoja.
 Näiden edellytysten vallitessa komissio ehdottaa kalastusvuotta 1998 koskevien yhteisön
 ohjehintojen mukauttamista markkinoiden suuntauksiin ja laskemaan niitä siten Illex-
 kalmarin (kaksi prosenttia), ja Zo/zgo-kalmarin (kolme prosenttia), seepian (yksi
 prosentti), kummeliturskat!leen (kaksi prosenttia) sekä muihin Penaeidae-laieihin
 kuuluvien taskurapujen (kaksi prosenttia) osalta.
 Koska muiden lajien hinnat sitä vastoin ovat nousseet merkittävästi, on suotavaa nostaa
 meritursaan ohjehintaa neljä prosenttia, grönlanninpallaksen ohjehintaa yksi prosentti
 sekä hammasahventen ohjehintaa kaksi prosenttia.
 Komissio ehdottaa kokonaisen kummeliturskan ja katkaravun {Parapenaeus longirostris)
 hintojen pitämistä ennallaan.
 9
 ---pagebreak--- NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o / ,
 annettu
 asetuksen (ETY) N:o 3759/92 liitteessä II lueteltujen kalastustuotteiden ohjehinnoista kalastusvuodeksi
 1998
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
 ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1992
 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3759/92\ sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY)
 N:o 3318/94 2 , ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,
 ottaa huomioon komission ehdotuksen,
 sekä katsoo, että
 asetuksen (ETY) N:o 3759/92 9 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jokaisen mainitun asetuksen liitteessä II
 luetellun tuotteen tai tuoteryhmän osalta ohjehinta vahvistetaan vuosittain,
 kyseisten tuotteiden hinnoista ja saman asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa mainituista perusteista tällä hetkellä
 saatavilla olevien tietojen perusteella näitä hintoja olisi nostettava, ne olisi pidettävä samana tai niitä olisi
 laskettava kalalajeittain kalastusvuodeksi 1998, ja
 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
 1
 EYVL N : o L 3 8 8 , 31.12.1992, s. 1
 2
 EYVL N : o L 3 5 0 , 31.12.1994, s. 15
 io
 ---pagebreak--- 1 artikla
 Ohjehinnat asetuksen (ETY) N:o 3759/92 liitteessä II lueteltujen tuotteiden sekä niihin viittaavien
 laatuluokkien osalta vahvistetaan kalastusvuodeksi 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 1998
 tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla.
 2 artikla
 Tämä asetus tulee voimaan 1 päivästä tammikuuta 1998.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 //
 ---pagebreak--- LIITE
 (ecuina tonnia kohti)
 TUOTERYHMÄ KAUPALLISET OMINAISUUDET OHJEHINTA
 1. Hammasahven ja pagellit (Dentex Jäädytetyt, tasalaatuisia tuotteita 1556
 dentexjn Pagellus -suvun lajit) sisältävissä alkuperäisissä erissä tai
 pakkauksissa
 2. Loligopatagonica -lajin kalmarit Jäädytetyt, puhdistamattomat, tasalaatuisia 1025
 tuotteita sisältävissä alkuperäisissä
 pakkauksissa
 3. Kalmarit (Ommastrephes sagittatus) Jäädytetyt, puhdistamattomat, tasalaatuisia 961
 tuotteita sisältävissä alkuperäisissä
 pakkauksissa
 4. Illex argentinus Jäädytetyt, puhdistamattomat, tasalaatuisia 879
 tuotteita sisältävissä alkuperäisissä
 pakkauksissa
 5. Seepiat (Sepia officinalis, Rossia Jäädytetyt, tasalaatuisia tuotteita 194 8
 macrosoma ja Sepiola rondeleti) sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa
 6. Meritursaat (Octopus -suvun lajit) Jäädytetyt, tasalaatuisia tuotteita 1987
 sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa
 7. Grönlanninpallas (Reinhardtius Jäädytetyt, tasalaatuisia tuotteita 1919
 hippoglossoides) sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa
 8. Merluccius -suvun lajeihin kuuluvat Jäädytetyt, tasalaatuisia tuotteita 1290
 kokonaiset kummeliturskat sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa
 9. Merluccius -suvun lajeihin kuuluvat Jäädytetyt, tasalaatuisia tuotteita 1561
 kummeliturskat fileinä sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa
 10. - Parapenaeus longirostris -lajin Jäädytetyt, tasalaatuisia tuotteita 4120
 katkaravut sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa 7825
 - muut Penaedae -sukuun kuuluvat Jäädytetyt, tasalaatuisia tuotteita
 katkarapulajit sisältävissä alkuperäisissä pakkauksissa
 iSu
 ---pagebreak--- PERUSTELUT
 Yhteisestä kalastus- ja vesiviljelytuotealan markkinajärjestelystä annetussa asetuksessa
 (ETY) N:o 3759/92 säädetään, että säilyketeollisuudelle tarkoitettujen tonnikalojen
 yhteisön tuottajahinta vahvistetaan niiden hintojen keskiarvon perusteella, jotka on
 edustavilla tukkumarkkinoilla tai edustavissa satamissa todettu merkittävälle osalle
 yhteisön tuotannosta ja tarkasti määrätyt kaupalliset ominaisuudet täyttävälle tuotteelle
 sitä kalastusvuotta, jolle hinta vahvistetaan, edeltävien kolmen kalastusvuoden aikana.
 Yhteisön keskimääräisen tuottajahinnan kehitys osoittaa hintojen nousseen näiden
 kolmen viime vuoden aikana ja hinnannousun olleen merkittävän vuoden 1997 kuuden
 ensimmäisen kuukauden aikana.
 Vuodelle 1997 vahvistettu yhteisön tuottajahinta (1 204 ecua/tonni) on kuitenkin edelleen
 kyseisen kolmen viime vuoden keskihintaa (1 162 ecua/tonni) korkeampi, ja
 säilyketeollisuuden kilpailukyvyn säilyttäminen edellyttää tiettyä varovaisuutta hintoja
 vahvistettaessa. Näissä olosuhteissa komissio ehdottaa yhteisön tuottajahinnan
 nostamista tonnikalan osalta yhdellä prosentilla kalastusvuonna 1998.
 /2
 ---pagebreak--- NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o
 CN-koodiin 1604 kuuluvien tuotteiden teolliseen valmistukseen tarkoitettujen tonnikalojen yhteisön
 tuotantohinnan vahvistamisesta kalastusvuodeksi 1998
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
 ottaa huomioon kalastus-ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1992
 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3759/921, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY)
 N:o 3318/94 , ja erityisesti sen 17 artiklan 1 kohdan,
 ottaa huomioon komission asetuksen,
 sekä katsoo, että
 asetuksen (ETY) N:o 3759/92 17 artiklan 1 kohdassa säädetään CN-koodiin 1604 kuuluvien tuotteiden
 teolliseen valmistukseen tarkoitettujen tonnikalojen yhteisön tuotantohinnan vahvistamisesta tonnikaloille
 (Thunnus -suvun lajeille), boniitille [Eythynnus (Katsuwonus) pelamis] ja muille Eythunnus -suvun lajeille,
 ja
 mainitun asetuksen 9 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa sekä 17 artiklan 1
 kohdassa määriteltyjen perusteiden mukaisesti tätä hintaa on nostettava kalastusvuonna 1998,
 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
 1
 EYVLN-.o L 388, 31.12.1992, s. 1
 2
 EYVL N:o L 350, 31.12.1994, s. 15
 iV
 ---pagebreak--- / artikla
 Vahvistetaan CN-koodiin 1604 kuuluvien tuotteiden teolliseen valmistukseen tarkoitettujen (Thunmts -
 suvun lajeihin kuuluvien) tonnikalojen, boniitin [Eythynnus (Katsuwonus) pelamis] ja muiden Eythunnus
 suvun lajien osalta yhteisön tuotantohinta sekä laatuluokka, johon se viittaa, kalastusvuodeksi 1 päivästä
 tammikuuta 31 päivään joulukuuta 1998 seuraavasti:
 (ecuina tonnia kohti)
 Laji Kaupalliset ominaisuudet Yhteisön tuotantohinta
 Keltaevätonnikala (Thunmts Kokonaisena, kappalepaino 1216
 albacares) suurempi kuin 10 kg
 2 artikla
 Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä, Neuvoston puolesta
 AT
 ---pagebreak--- RAHOITUSSELVITYS
 1. BUDJETTIKOHTA. B 1 -261 MÄÄRÄRAHAT:
 TOIMENPITEEN NIMI: Kolme ehdotusta neuvoston asetuksiksi kalastustuotteiden ohjehintojen vahvistamisesta (asetuksen (ETY) N:o
 3759/92 liitteessä I oleva A, Dja E osa ja liito II sekä yhteisön tuottajahinta tonnikalalle (liite III)
 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA: Asetuksen (ETY) No 3759/92 9 ja 17 artikla
 4. TOIMENPITEEN TAVOITTEET: Kalastusalan hintojen vuosittainen vahvistaminen (kalastusvuosi 1998)
 5. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 1998
 5.0 MENOT 27,5 milj. ecua
 EY:N TALOUSARVIOSTA
 (INTERVENTIOT)
 5.1 TULOT
 EY:N OMAT VARAT
 (MAKSUT/TULLIT)
 KANSALLISELLA TASOLLA
 VUOSI VUOSI VUOSI VUOSI
 5.0.1 MENOARVIO Toimenpide koskee yksinomaan kalastusvuotta 1998 (16.10.97 - 15.10.98)
 5.1.1 TULOARVIO
 5.2 YHTEISEN MARKKINAJÄRJESTELYN TALOUSARVIOSIA RAI IOITEÏ TAVIEN INTERVENTIOIDEN LASKUTAPA,
 yhteisön nostot: 16,5 milj. ecua
 yhteisön siirrot: 2 milj. ecua
 itsenäiset nostot ja siirrot: 5 milj. ecua
 tonnikalan tasaushyvitys: 4 milj. ecua
 yksityisen varastoinnin tuki: 0 milj. ecua
 6.0MAHDOLL1SUUS RAHOITUKSEEN NYKYISEN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA
 MÄÄRÄRAHOISTA
 6.1 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN NYKYISEN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISELLÄ SIIRROLLA
 6.2TÄYDENTÄVÄN LISÄTALOUSARVION TARVE EI
 6.3TULEVIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT KYLLÄ
 HUOMAUTUKSIA: Koska kysymyksessä on hintojen vahvistaminen, vaikutus menoihin on välillinen. Kyseiset menot riippuvat markkinatilanteen ja
 aluksista purettujen määrien kehityksestä
 \6
 ---pagebreak--- ISSN 1024-4492
 KOM(97) 556 lopullinen
 03 10
 Luettelonumero : CB-CO-97-588-FI-C
 ISBN 92-78-26862-3
 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
 L-2985 Luxemburg
 '1


type: caselaw

text:
N° C 87/14 PES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8 . 4 . 95
 un error manifiesto de apreciación que rebasa el ámbito — En cuanto sea necesario, anule la decisión de la
 de su facultad discrecional conferida en virtud de la Comisión de 19 de octubre de 1994 por la que se deniega
 letra c) del apartado 3 del artículo 92 y actuando de expresamente su reclamación.
 modo contrario a sus propias directrices sobre reestruc
 turación de empresas en dificultades; — Condene en costas a la Comisión.
 — al declarar, en contra de lo dispuesto en el apartado 1 del Motivos y principales alegaciones
 artículo 92, que la tercera aportación no constituía una
 El demandante, funcionario de categoría LA destinado en la
 ayuda de Estado, aplicando erróneamente el concepto de Comisión, impugna la decisión de la AFPN por la que se le
 « inversor privado » de forma contraria a sus propias clasifica en el grado LA 5 , escalón 1 , a raíz de su
 directrices y al comportamiento de un verdadero inver
 reincorporación, el 1 de abril de 1994, a su servicio de
 sor privado, Union Carbide Corporation;
 origen, después de haber sido puesto, a petición propia, a
 disposición del Centro Europeo para el desarrollo de la
 — al no iniciar el procedimiento previsto en el apartado 2 formación profesional ( Cedefop ), durante un plazo de siete
 del artículo 93 en lo que respecta a la tercera aportación, años .
 privando así a las partes afectadas de las garantías
 procesales que les confieren los apartados 2 y 3 del A este respecto, debe recordarse que, durante dicho período
 artículo 93 , tal como han sido interpretados en una en comisión de servicio, superó un concurso convocado
 jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia; para la constitución de una lista de reserva para la selección
 de traductores principales-revisores, habiendo sido nom
 — al no comprobar e inspeccionar la información y las brado en el grado LA 5 , escalón 1 , con efectos 1 de octubre
 propuestas presentadas por las autoridades italianas, no de 1990. Por consiguiente, su reincorporación en el esca
 aplicando correctamente, por tanto, el criterio de lón 1 del grado A5 no tuvo en cuenta, en lo relativo a la
 « inversor privado » y no garantizando que las supuestas antigüedad en escalón, el período durante el cual prestó
 reducciones de capacidad habían tenido o tendrían servicios en el Cedefop .
 carácter permanente y eran de suficiente entidad como
 Alega, en particular, una infracción de las disposiciones del
 para ser en interés de la Comunidad.
 Estatuto sobre la comisión de servicio y, más en particular,
 del artículo 37 de este cuerpo legal, en cuanto este precepto
 (!) DO n° C 151 de 2 . 6 . 1994 , p . 3 . establece que el funcionario en comisión de servicio conti
 nuará gozando de todos sus derechos, en las condiciones
 previstas en los artículos 38 y 39 . A este respecto, se precisa
 que el artículo 39 del Estatuto, que regula la comisión de
 servicio de un funcionario, a petición propia, no contiene
 ninguna disposición especial en lo referente a sus derechos al
 ascenso y a su candidatura para la promoción. Ahora bien,
 dado que este precepto es una disposición que introduce una
 Recurso interpuesto el 2 de febrero de 1995 contra la excepción en el régimen general, debe ser objeto de una
 Comisión de las Comunidades Europeas por Nuno Do Pago interpretación restrictiva .
 Quesado
 (Asunto T-15/95 )
 De lo anterior se desprende que, al no haber sido excluidos
 expresamente por esta disposición, los funcionarios que se
 95/C 87/31 hallan en comisión de servicio a petición propia deben
 continuar gozando de la subida automática de escalón. De
 hecho, una interpretación distinta violaría el principio de la
 (Lengua de procedimiento: francés) « continuidad de carrera ».
 En el Tribunal de Primera Instancia de las Comunidades
 Europeas se ha presentado el 2 de febrero de 1995 un
 recurso contra la Comisión de las Comunidades Europeas
 formulado por el Sr. Nuno Do Pago Quesado, con domicilio Recurso interpuesto el 7 de febrero de 1995 contra la
 en Tréveris (Alemania ), representado por Me Jean-Noél Comisión de las Comunidades Europeas por SA Adia
 Louis y Me Véronique Leclercq, Abogados de Bruselas, que Intérim
 designan como domicilio en Luxemburgo el de la Fiduciaire
 (Asunto T-19/95 )
 Myson Srl, 1 , rué Glesener.
 ( 95/C 87/32 )
 La parte demandante solicita al Tribunal de Primera (Lengua de procedimiento: francés)
 Instancia que :
 En el Tribunal de Primera Instancia de las Comunidades
 — Anule la decisión de la Comisión de 1 de marzo de 1994, Europeas se ha presentado el 7 de febrero de 1995 un
 en la medida en que clasifica al demandante en el grado recurso contra la Comisión de las Comunidades Europeas
 LA 5 , escalón 1 , con antigüedad en grado y escalón de 1 formulado por SA Adia Intérim, con domicilio social en
 de abril de 1994 . Bruselas, representada por Me Vincent Thiry, Abogado de
 ---pagebreak--- 8 . 4 . 95 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas N° C 87/15
 Lieja, que designa como domicilio en Luxemburgo el La parte demandante solicita al Tribunal de Primera
 despacho de Me Tom Gilliams, 47, Grand'rue. Instancia que :
 — Anule la decisión de la Comisión de 4 de mayo de 1994
 La parte demandante solicita al Tribunal de Primera de no reembolsar al demandante la totalidad de los
 Instancia que : gastos médicos con arreglo al artículo 24 del Anexo X
 del Estatuto .
 — Acuerde la admisión del recurso y lo declare fundado.
 — Condene a la parte demandada a pagar la totalidad de la
 — Anule las decisiones adoptadas . diferencia entre los gastos realmente efectuados y las
 prestaciones del régimen común del seguro de enferme
 — Condene a la Comisión de las Comunidades Europeas a dad .
 pagar a la parte demandante la totalidad de los gastos y
 costas del procedimiento, incluidos los gastos de despla — Declare que las disposiciones generales para la aplica
 zamiento y estancia, así como la retribución del Abo ción de los párrafos primero y segundo del artículo 24
 gado del demandante . del Anexo X del Estatuto son contrarias a Derecho .
 — Condene a la parte demandada al pago de la totalidad de
 Motivos y principales alegaciones las costas del procedimiento.
 La demandante, una sociedad belga que ha mantenido Motivos y principales alegaciones
 durante nueve años relaciones contractuales con la Comi
 sión, que tenían por objeto poner a disposición de ésta El demandante invoca, en primer lugar, la infracción del
 trabajadores temporales para realizar diversas funciones en artículo 24 del Anexo X del Estatuto de los Funcionarios .
 los locales de la apropia Comisión, impugna la decisión de Señala que este artículo no menciona ninguna restricción, ni
 esta Institución, adoptada en el marco de la licitación de 13 ningún límite máximo de reembolso, cualquiera que sea el
 de julio de 1994, realizada en el mismo ámbito, de adjudicar importe de los gastos realmente efectuados, lo que implica
 a otras empresas el contrato público de que se trata . que a partir del momento en que el funcionario se acoge a lo
 dispuesto en el artículo 24 del Anexo X del Estatuto, tiene
 Alega que la Decisión impugnada adolece de falta de derecho al reembolso de la totalidad de los gastos que no
 motivación formal, lo que tiene especial importancia en están cubiertos por el régimen común del seguro de
 materia de contratos públicos con arreglo al artículo 12 de la enfermedad .
 Directiva 92/50/CEE, sobre coordinación de los procedi
 mientos de adjudicación de los contratos públicos de El demandante alega también que las Disposiciones genera
 servicios, según el cual toda entidad adjudicadora debe les para la aplicación de los párrafos primero y segundo del
 comunicar, a los licitadores descartados que lo hayan artículo 24 del Anexo X del Estatuto son contrarias e
 solicitado, las razones por las que se haya desestimado su Derecho en la medida en que prevén un « umbral de exceso »
 oferta y el nombre del adjudicatario . más allá del cual no se reembolsan los gastos médicos.
 Considera que esta limitación es contraria al artículo 24 del
 Estima que la decisión impugnada es contraria a los Anexo X, que prevé la cobertura de la totalidad de la
 principios de igualdad y de imparcialidad, en la medida en diferencia entre los gastos realmente efectuados y el régimen
 que la Institución demandada no respetó el criterio de la común del seguro de enfermedad, y que, por consiguiente,
 oferta más ventajosa económicamente, habida cuenta de los las disposiciones son contrarias a Derecho.
 requisitos establecidos en el pliego de condiciones .
 Recurso interpuesto el 10 de febrero de 1995 contra la
 Comisión de las Comunidades Europeas por Efthimia
 Recurso interpuesto el 8 de febrero de 1995 contra la Bitha, Vasiliki Bitha y Georgios Bitha
 Comisión de las Comunidades Europeas por Marco Maz (Asunto T-23/95 )
 zocchi-Alemanni ( 95/C 87/34 )
 (Asunto T-21/95 )
 95/C 87/33 (Lengua de procedimiento: francés)
 En el Tribunal de Primera Instancia de las Comunidades
 (Lengua de procedimiento: francés) Europeas se ha presentado el 10 de febrero de 1995 un
 recurso contra la Comisión de las Comunidades Europeas
 En el Tribunal de Primera Instancia de las Comunidades formulado por Efthimia Bitha, Vasiliki Bitha y Georgios
 Europeas se ha presentado el 8 de febrero de 1995 un Bitha, con domicilio en Thesalónica ( Grecia ), representados
 recurso contra la Comisión de las Comunidades Europeas por Me Jean-Noél Louis, Abogado de Bruselas, que designa
 formulado por el Sr. Marco Mazzocchi-Alemanni, con como domicilio en Luxemburgo el de la Fiduciaire Myson,
 domicilio en Libreville ( Gabón), representado por Me 1 , rué Glesener.
 Nicolás Lhoést, Abogado de Bruselas, que designa como
 domicilio en Luxemburgo el de la Sari Myson, 1 , rué La parte demandante solicita al Tribunal de Primera
 Glesener. Instancia que:


text:
 24.7.2017
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 239/68
 Tužba podnesena 1. lipnja 2017. – Singapore Airlines and Singapore Airlines Cargo protiv Komisije
 (Predmet T-350/17)
 (2017/C 239/79)
 Jezik postupka: engleski
 Stranke
 Tužitelji: Singapore Airlines Ltd (Singapur, Singapur) i Singapore Airlines Cargo Pte Ltd (Singapur) (zastupnici: J. Kallaugher i J. Poitras, Solicitors i J. Ruiz Calzado, odvjetnik)
 Tuženik: Europska komisija
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelji od Općeg suda zahtijevaju da:
 —
 poništi u cijelosti ili djelomično Komisijinu Odluku C(2017) 1742 final od 17. ožujka 2017. o postupku na temelju članka 101. UFEU-a, članka 53. Sporazuma o EGP-u i članka 8. Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu (predmet AT.39258 – zračni teretni prijevoz)
 —
 nadalje ili podredno znatno smanji visinu novčane kazne određene tužiteljima;
 —
 naloži Komisiji snošenje troškova; i
 —
 poduzme bilo koju drugu mjeru koju smatra odgovarajućom u okolnostima predmeta.
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 U prilog osnovanosti tužbe tužitelji ističu šest tužbena razloga.
 1.
 Prvi tužbeni razlog, koji se temelji na tome da pobijanu odluku treba poništiti jer njeno glavno utvrđenje jedinstvene i trajne povrede koja se odnosi na usluge zračenog teretnog prijevoza na svim rutama prema EU-u i iz njega sadržava ozbiljne pogreške koje se tiču prava i činjeničnih ocjena.
 Prema mišljenju tužiteljâ, pobijanom se odlukom ne utvrđuju posebice: (i) postojanje globalnog zabranjenog sporazuma; (ii) nadležnost nad ponašanjem koje uključuje prodaje usluge zračnog teretnog prijevoza izvan EU-a; (iii) primjena članka 101. UFEU-a na ponašanje koje reguliraju ili zahtijevaju strane vlade; (iv) dovoljna veza između ponašanja koje uključuje tri navodna elementa jedinstvene i trajne povrede, odnosno dodatak za gorivo, dodatak za sigurnost i navodno neplaćanje provizije na dodatke; i (v) dovoljna veza između kontakata zračnih prijevoznika na razini sjedišta i ponašanja na lokalnim tržištima.
 2.
 Drugi tužbeni razlog, koji se temelji na tome da pobijanu odluku treba poništiti jer se njome utvrđuje povreda koja se odnosi na usklađivanje u pogledu plaćanja provizije otpremnicima na prihod od dodataka.
 3.
 Treći tužbeni razlog, koji se temelji na tome da pobijanu odluku treba poništiti jer se utvrđenje o povredi koja uključuje tužitelje temelji na dokazima koji uključuju kontakte isključivo između članova alijanse WOW zračnog teretnog prijevoza.
 Prema mišljenju tužiteljâ, pobijanom se odlukom primjenjuje pogrešan pravni test za procjenu pune suradnje alijanse zračnih prijevoznika i temeljito se griješi u procjeni funkcioniranja alijanse WOW. Tužitelji nadalje tvrde da njihovi kontakti s WOW partnerima nisu bili odraz zajedničkog programa ili plana koji je bio navodni temelj jedinstvene i trajne povrede.
 4.
 Četvrti tužbeni razlog, koji se temelji na tome da pobijanu odluku treba poništiti jer se njome ne utvrđuje sudjelovanje tužiteljâ u jedinstvenoj i trajnoj povredi.
 5.
 Peti tužbeni razlog, koji se temelji na tome da ako su (suprotno argumentima iznesenima u četvrtom tužbenom razlogu) tužitelji sudjelovali u nekim aspektima jedinstvene i trajne povrede, pobijanom se odlukom ne utvrđuje da su tužitelji bili svjesni svih ostalih aspekata ponašanja opisanog u pobijanoj odluci, osobito jasno nezakonitog usklađivanja osnovne skupine, ili da su trebali biti svjesni takvog ponašanja kako to zahtijeva sudska praksa.
 6.
 Šesti tužbeni razlog, koji se temelji na tome da se, ako se pobijana odluka u cijelosti ne poništi, novčana kazna izrečena tužiteljima treba smanjiti jer Komisija nije poštovala jasne zahtjeve Smjernica za utvrđivanje kazni (1) prilikom određivanja relevantnog prometa i jer izrečena novčana kazna ne odražava ograničeno sudjelovanje tužiteljâ u jedinstvenoj i trajnoj povredi i manju težinu ponašanja tužiteljâ (kako se iznosi u trećem, četvrtom i petom tužbenom razlogu).
 (1) Smjernice o metodi za utvrđivanje kazni koje se propisuju u skladu s člankom 23. stavkom 2. točkom (a) Uredbe br. 1/2003 (SL 2006., C 210, str. 2.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 8., svezak 4., str. 58.)


text:
 2.12.2006
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 294/46
 Arrêt du Tribunal de première instance du 27 septembre 2006 — Kontouli/Conseil
 (Affaire T-416/04) (1)
 («Fonctionnaires - Pension d'invalidité - Coefficient correcteur - Détermination du lieu de résidence - Retrait d'un acte administratif - Confiance légitime»)
 (2006/C 294/96)
 Langue de procédure: l'anglais
 Parties
 Partie requérante: Anna Kontouli (représentants: initialement V. Akritidis et M. Tragalou, puis V. Akritidis, avocats)
 Partie défenderesse: Conseil de l'Union européenne (représentants: M. Sims et D. Zahariou, agents)
 Objet
 D'une part, une demande d'annulation de la décision du Conseil du 5 décembre 2003, portant retrait du droit de l'application à la pension d'invalidité de la requérante du coefficient correcteur fixé pour le Royaume-Uni et, d'autre part, une demande de dommages-intérêts.
 Dispositif
 1)
 La décision du Conseil du 5 décembre 2003 portant retrait de l'application du coefficient correcteur fixé pour le Royaume-Uni à la pension de la requérante est annulée pour autant qu'elle retire ce droit, avec effet rétroactif, pour la période du 1er mai 2003 jusqu'au 31 décembre 2003.
 2)
 Le recours est rejeté pour le surplus.
 3)
 Le Conseil est condamné à supporter, outre ses propres dépens, un tiers des dépens de la requérante.
 (1) JO C 31 du 5.2.2005