type: contracts

text:
 18.3.2014
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 79/3
 DOHODA O PARTNERSTVÍ V ODVĚTVÍ RYBOLOVU MEZI EVROPSKOU UNIÍ A MAURICIJSKOU REPUBLIKOU
 EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“,
 a
 MAURICIJSKÁ REPUBLIKA, dále jen „Mauricius“,
 obě dále jen „strany“,
 VZHLEDEM k úzké spolupráci mezi Unií a Mauriciem, zejména v rámci dohody z Cotonou, a vzhledem k jejich společnému přání tuto spolupráci posílit,
 VZHLEDEM k přání obou stran podporovat udržitelné využívání rybolovných zdrojů prostřednictvím spolupráce,
 S OHLEDEM na Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu,
 UZNÁVAJÍCE, že v souladu s Úmluvou Organizace spojených národů o mořském právu vykonává Mauricius svá práva svrchovanosti nebo jurisdikce v oblasti až do vzdálenosti 200 námořních mil od základních linií,
 ROZHODNUTY uplatňovat rozhodnutí a doporučení přijatá příslušnými regionálními organizacemi, jichž jsou strany členy,
 UVĚDOMUJÍCE si důležitost zásad stanovených kodexem chování pro zodpovědný rybolov, který byl přijat na konferenci Organizace pro výživu a zemědělství (FAO) v roce 1995,
 ROZHODNUTY spolupracovat ve společném zájmu na podpoře zavedení zodpovědného rybolovu s cílem zaručit dlouhodobé zachování a udržitelné využívání živých mořských zdrojů,
 PŘESVĚDČENY, že taková spolupráce musí mít formu iniciativ a opatření, která ať prováděna společně, či každou stranou samostatně, se vzájemně doplňují a zaručují soulad politik a součinnost společného úsilí,
 ROZHODNUTY, že pro účely takové spolupráce strany naváží dialog nezbytný pro provádění politiky v odvětví rybolovu na Mauriciu zapojením subjektů občanské společnosti,
 PŘEJÍCE si stanovit pravidla a podmínky pro rybolovné činnosti plavidel Unie v mauricijských vodách, jakož i pravidla a podmínky týkající se podpory Unie pro zodpovědný rybolov v těchto vodách,
 ROZHODNUTY pokračovat v užší hospodářské spolupráci v odvětví rybolovného průmyslu a v souvisejících činnostech podporou spolupráce mezi společnostmi z obou stran,
 SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1
 Definice
 Pro účely této dohody se:
 a)
 „mauricijskými orgány“ rozumí Ministerstvo pro rybolov Mauricijské republiky;
 b)
 „orgány Unie“ rozumí Evropská komise;
 c)
 „rybářským plavidlem“ rozumí plavidlo používané pro účely rybolovu v souladu s právními předpisy Mauricia;
 d)
 „plavidlem Unie“ rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu Unie a registrované v Unii;
 e)
 „smíšeným výborem“ rozumí výbor složený ze zástupců Unie a Mauricia, jehož funkce jsou upřesněny v článku 9 této dohody;
 f)
 „překládkou“ rozumí přesun části nebo všech úlovků z jednoho rybářského plavidla na jiné plavidlo provedený v přístavní oblasti;
 g)
 „majitelem plavidla“ rozumí osoba, která je ze zákona odpovědná za rybářské plavidlo a má nad ním kontrolu;
 h)
 „námořníkem ze zemí AKT“ rozumí každý námořník pocházející z neevropské země, která podepsala dohodu z Cotonou;
 i)
 „FAO“ rozumí Organizace pro výživu a zemědělství.
 Článek 2
 Oblast působnosti
 Účelem této dohody je stanovit podmínky, za nichž mohou plavidla registrovaná v EU a plující pod vlajkou EU (dále jen „plavidla EU“) provozovat lov tuňáka ve vodách, nad nimiž vykonává Mauricius svá práva svrchovanosti nebo jurisdikce (dále jen „mauricijské vody“) v souladu s ustanoveními Úmluvy OSN o mořském právu (UNCLOS) a jinými pravidly mezinárodního práva a zvyklostmi.
 Tato dohoda stanoví zásady, pravidla a postupy pro:
 —
 hospodářskou, finanční, technickou a vědeckou spolupráci v odvětví rybolovu s cílem podporovat zodpovědný rybolov v mauricijských vodách, aby bylo zaručeno zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů a aby byl zajištěn rozvoj odvětví rybolovu na Mauriciu,
 —
 spolupráci týkající se pravidel kontroly rybolovu v mauricijských vodách s cílem zajistit dodržování výše uvedených pravidel a podmínek, účinnost opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů a boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu,
 —
 partnerství mezi hospodářskými subjekty zaměřená na rozvoj hospodářských činností v oblasti rybolovu a souvisejících činností ve společném zájmu.
 Článek 3
 Zásady a cíle pro provádění této dohody
 1. Strany se zavazují, že budou podporovat zodpovědný rybolov v mauricijských vodách podle kodexu chování pro zodpovědný rybolov FAO na základě zásady nediskriminace mezi různými loďstvy, která v těchto vodách provozují rybolov.
 2. Strany spolupracují s cílem sledovat výsledky provádění rybářské politiky přijaté mauricijskou vládou a hodnotit opatření, programy a akce prováděné na základě této dohody a za tímto účelem naváží politický dialog v odvětví rybolovu. Výsledky hodnocení analyzuje smíšený výbor podle článku 9 této dohody.
 3. Strany se zavazují zajistit, že tato dohoda bude prováděna v souladu se zásadami řádného řízení hospodářských a sociálních záležitostí a při respektování stavu rybích populací.
 4. Najímání mauricijských námořníků na palubu plavidel Unie se řídí Prohlášením Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách a základních právech při práci, které se ze zákona vztahuje na odpovídající smlouvy a obecné pracovní podmínky. Zejména se to týká svobody sdružování, faktického uznávání práva na kolektivní vyjednávání a odstranění diskriminace v zaměstnání a v povolání. Námořníci z jiných zemí AKT na palubě plavidel Unie mají stejné podmínky.
 5. Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí, které by mohlo ovlivnit činnosti plavidel Unie podle této dohody, se strany vzájemně konzultují.
 Článek 4
 Spolupráce ve vědecké oblasti
 1. Během doby platnosti této dohody sledují Unie a mauricijské orgány vývoj zdrojů ve vodách Mauricia.
 2. Za účelem řízení a zachování živých mořských zdrojů v Indickém oceánu a za účelem spolupráce v rámci souvisejícího vědeckého výzkumu se strany zavazují provádět vzájemné konzultace prostřednictvím smíšené vědecké pracovní skupiny nebo v rámci příslušných mezinárodních organizací.
 3. Na základě konzultací podle odstavce 2 se strany vzájemně konzultují v rámci smíšeného výboru podle článku 9 a společně přijímají opatření pro zachování udržitelného řízení rybích populací, která se týkají činností plavidel Unie.
 Článek 5
 Přístup plavidel Unie do lovišť v mauricijských vodách
 1. Mauricius se zavazuje povolit plavidlům Unie provozování rybolovných činností ve svých vodách v souladu s touto dohodou včetně jejího protokolu a přílohy.
 2. Na rybolovné činnosti, které jsou předmětem této dohody, se vztahují právní a správní předpisy platné na Mauriciu. Mauricijské orgány oznámí orgánům Unie jakoukoli změnu uvedených právních předpisů.
 3. Mauricius se zavazuje podniknout všechny příslušné kroky k tomu, aby bylo možné účinně používat ustanovení o sledování rybolovu uvedená v protokolu. Plavidla Unie spolupracují s příslušnými mauricijskými orgány odpovědnými za provádění tohoto sledování.
 4. Unie se zavazuje podniknout všechny příslušné kroky k tomu, aby její plavidla dodržovala ustanovení této dohody a právních předpisů upravujících rybolov v mauricijských vodách.
 Článek 6
 Oprávnění k rybolovu
 1. Plavidla Unie mohou provozovat rybolovné činnosti v mauricijských vodách, pouze pokud jsou držiteli oprávnění k rybolovu nebo jeho kopie vydané podle této dohody a jejího protokolu.
 2. Postup pro získání oprávnění k rybolovu pro plavidlo, příslušné poplatky a způsob platby, který má majitel použít, jsou uvedeny v příloze protokolu.
 Článek 7
 Finanční příspěvek
 1. Unie poskytne Mauriciu finanční příspěvek v souladu s podmínkami stanovenými v protokolu a přílohách této dohody. Tento příspěvek se stanoví na základě dvou složek, kterými jsou:
 a)
 přístup plavidel Unie do mauricijských vod a k jeho rybolovným zdrojům a
 b)
 finanční pomoc Unie na podporu zodpovědného rybolovu a udržitelného využívání rybolovných zdrojů v mauricijských vodách.
 2. Část finančního příspěvku uvedená v odst. 1 písm. b) se stanoví podle cílů, které jsou určeny společnou dohodou obou stran a v souladu s ustanoveními protokolu a kterých je třeba dosáhnout v rámci politiky odvětví rybolovu definované mauricijskou vládou a v rámci ročního a víceletého programu pro její provádění.
 3. Finanční příspěvek poskytovaný Unií se každoročně vyplácí podle pravidel stanovených v protokolu a s výhradou ustanovení této dohody a protokolu o případné změně jeho výše z důvodu:
 a)
 závažných okolností, s výjimkou přírodních živlů, které zabraňují provozování rybolovných činností v mauricijských vodách;
 b)
 omezení rybolovných práv udělených plavidlům Unie, k němuž dojde po vzájemné dohodě obou stran za účelem řízení dotčených populací, pokud je to na základě nejlepších dostupných vědeckých doporučení považováno za nezbytné pro zachování a udržitelné využívání zdrojů;
 c)
 zvýšení rybolovných práv udělených plavidlům Unie, k němuž dojde na základě společné dohody, pokud to podle nejlepších dostupných vědeckých doporučení stav zdrojů umožňuje;
 d)
 přehodnocení podmínek finanční podpory na provádění politiky v odvětví rybolovu na Mauriciu, odůvodňují-li to výsledky ročního a víceletého programu, které strany zjistily;
 e)
 ukončení této dohody podle článku 12;
 f)
 pozastavení uplatňování této dohody podle článku 13.
 Článek 8
 Podpora spolupráce mezi hospodářskými subjekty a občanskou společností
 1. Strany podporují hospodářskou, vědeckou a technickou spolupráci v odvětví rybolovu a souvisejících odvětvích. Provádějí vzájemné konzultace s cílem koordinovat různá opatření, která mohou být za tímto účelem přijata.
 2. Strany se zavazují podporovat výměnu informací o způsobech rybolovu a lovných zařízeních, o metodách konzervování a o průmyslovém zpracování produktů rybolovu.
 3. Kde je to vhodné, usilují strany o vytvoření příznivých podmínek pro podporu vztahů mezi jejich podniky v technické, hospodářské a obchodní oblasti tím, že podporují vytváření příznivého prostředí pro rozvoj podnikání a investic.
 4. Strany se zavazují provádět plán a akce mezi hospodářskými subjekty Mauricia a Unie s cílem podporovat vykládku plavidel Unie na Mauriciu.
 5. Kde je to vhodné, podporují strany vytváření smíšených společností, které fungují ve společném zájmu a systematicky dodržují platné právní předpisy Mauricia a Unie.
 Článek 9
 Smíšený výbor
 1. Zřizuje se smíšený výbor, jehož úkolem je sledovat uplatňování této dohody. Smíšený výbor vykonává tyto funkce:
 a)
 sleduje provádění, výklad a uplatňování této dohody, a především definování ročního a víceletého programu podle čl. 7 odst. 2 a hodnocení jeho provádění;
 b)
 zajišťuje nezbytné spojení v otázkách společného zájmu v odvětví rybolovu;
 c)
 představuje fórum pro smírné narovnání sporů ohledně výkladu a uplatňování dohody;
 d)
 v případě potřeby přehodnocuje úroveň rybolovných práv a v návaznosti na to úroveň finančního příspěvku;
 e)
 jakoukoli jinou funkci, kterou mu strany po vzájemné dohodě přidělí.
 2. Smíšený výbor vykonává své funkce s ohledem na výsledky konzultací na vědecké úrovni podle článku 4 dohody.
 3. Smíšený výbor se schází nejméně jednou ročně, střídavě na Mauriciu a v Unii, a předsedá mu strana, jež zasedání pořádá. Na žádost kterékoli ze stran se uskuteční mimořádné zasedání.
 Článek 10
 Zeměpisná oblast použití dohody
 Tato dohoda se vztahuje jednak na území, na něž se vztahuje Smlouva o Evropské Unii za podmínek stanovených v uvedené smlouvě, a jednak na území Mauricia.
 Článek 11
 Doba trvání
 Tato dohoda se použije šest (6) let ode dne jejího vstupu v platnost; není-li vypovězena podle článku 12, prodlužuje se automaticky po dodatečných obdobích v délce tří (3) let.
 Článek 12
 Ukončení
 1. Uplatňování této dohody může být jednou ze stran ukončeno v případě závažných okolností, s výjimkou přírodních živlů, které jsou mimo přiměřenou kontrolu jedné ze stran a zabraňují provozování rybolovných činnosti v mauricijských vodách. Dohodu může kterákoli ze stran rovněž ukončit v případě zhoršení stavu příslušných populací, zjištění sníženého využívání rybolovných práv udělených plavidlům Unie nebo nedodržení závazků přijatých oběma stranami ohledně boje s nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem.
 2. Zúčastněná strana písemně oznámí druhé straně svůj záměr vypovědět dohodu nejméně šest měsíců před uplynutím počátečního nebo každého dalšího období platnosti.
 3. Po odeslání oznámení podle předcházejícího odstavce zahájí obě strany konzultace.
 4. Platba finančního příspěvku podle článku 7 na rok, ve kterém ukončení nabude účinku, je úměrně a pro rata temporis snížena.
 Článek 13
 Pozastavení
 1. Uplatňování této dohody může být pozastaveno z podnětu jedné ze stran v případě vážného sporu ohledně používání ustanovení, která jsou v dohodě obsažena. Pozastavení je podmíněno tím, že dotyčná strana oznámí svůj záměr písemně a nejméně tři měsíce přede dnem, k němuž má pozastavení nabýt účinku. Po přijetí tohoto oznámení zahájí strany konzultace s cílem smírně vyřešit své neshody.
 2. Platba finančního příspěvku podle článku 7 je na dobu trvání pozastavení úměrně a pro rata temporis snížena.
 Článek 14
 Protokol a příloha
 Protokol, jeho příloha a dodatky jsou nedílnou součástí této dohody.
 Článek 15
 Vnitrostátní právní předpisy
 Činnosti plavidel Unie, která provádějí rybolov v mauricijských vodách, se řídí právními předpisy používanými na Mauriciu, pokud dohoda nebo její protokol, příloha a dodatky nestanoví jinak.
 Článek 16
 Zrušení
 Vstupem této dohody v platnost se zrušuje a nahrazuje dohoda mezi Evropskou unií a vládou Mauricijské republiky o rybolovu při pobřeží Mauricia, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 1990.
 Článek 17
 Vstup v platnost
 Tato dohoda je vyhotovena ve dvou prvopisech v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 Vstupuje v platnost dnem, kdy si smluvní strany navzájem oznámí splnění postupů nezbytných k tomuto účelu.
 Съставено в Брюксел на двадесет и първи декември две хиляди и дванадесета година.
 Hecho en Bruselas, el veintiuno de diciembre de dos mil doce.
 V Bruselu dne dvacátého prvního prosince dva tisíce dvanáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den enogtyvende december to tusind og tolv.
 Geschehen zu Brüssel am einundzwanzigsten Dezember zweitausendzwölf.
 Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta detsembrikuu kahekümne esimesel päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι μία Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.
 Done at Brussels on the twenty-first day of December in the year two thousand and twelve.
 Fait à Bruxelles, le vingt-et-un décembre deux mille douze.
 Fatto a Bruxelles, addì ventuno dicembre duemiladodici.
 Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit pirmajā decembrī.
 Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų gruodžio dvidešimt pirmą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év december havának huszonegyedik napján.
 Magħmul fi Brussell, fil-wieħed u għoxrin jum ta’ Diċembru tas-sena elfejn u tnax.
 Gedaan te Brussel, de eenentwintigste december tweeduizend twaalf.
 Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego pierwszego grudnia roku dwa tysiące dwunastego.
 Feito em Bruxelas, em vinte e um de dezembro de dois mil e doze.
 Întocmit la Bruxelles la douăzeci și unu decembrie două mii doisprezece.
 V Bruseli dvadsiateho prvého decembra dvetisícdvanásť.
 V Bruslju, dne enaindvajsetega decembra leta dva tisoč dvanajst.
 Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.
 Som skedde i Bryssel den tjugoförsta december tjugohundratolv.
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Република Мавриций
 Por la República de Mauricio
 Za Mauricijskou republiku
 For Republikken Mauritius
 Für die Republik Mauritius
 Mauritiuse Vabariigi nimel
 Για τη Δημοκρατία των Μαυρίκιου
 For the Republic of Mauritius
 Pour la République de Maurice
 Per la Repubblica di Maurizio
 Maurīcijas Salu Republikas vārdā –
 Mauricijaus Respublikos vardu
 A Mauritiusi Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika tal-Mawrizju
 Namens de Republiek Mauritius
 W imieniu Republiki Mauritiusu
 Pela República da Maurícia
 Pentru Republica Mauritius
 Za Maurícijskoú republiku
 Za Republiko Mauritius
 Mauritiuksen tasavallan puolesta
 För Republiken Mauritius


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 25.2.2006
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 48/16
 Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná rozsudkem tribunal de première instance de Bruxelles ze dne 7. prosince 2005 ve věci Procureur du Roi – Parties civiles: Union des Dentistes et Stomatologistes de Belgique, U. P. R. a Jean Titolidis proti Ioannis Doulamis
 (Věc C-446/05)
 (2006/C 48/30)
 Jednací jazyk: francouzština
 Soudnímu dvoru Evropských společenství byla rozsudkem tribunal de première instance de Bruxelles ze dne 7. prosince 2005 ve věci Procureur du Roi – Parties civiles: Union des Dentistes et Stomatologistes de Belgique, U. P. R. a Jean Titolidis proti Ioannis Doulamis, který došel kanceláři Soudního dvora dne 14. prosince 2005, podána žádost o rozhodnutí o předběžné otázce.
 Tribunal de première instance de Bruxelles žádá Soudní dvůr, aby rozhodl o následující otázce:
 Musí být článek 81 ve spojení s čl. 3 bodem 1 písm. g) a čl. 10 odst. 2 Smlouvy o založení ES vykládán v tom smyslu, že brání tomu, aby vnitrostátní zákon, v projednávaném případě zákon ze dne 15. dubna 1985 o reklamě v oblasti zubařské péče, zakazoval (každému a) poskytovatelům zubařské péče v rámci svobodného povolání nebo zubařské praxe, aby využili, přímo, nebo nepřímo, jakoukoliv reklamu v oblasti zubařské péče?


text:
 18.11.2006
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 281/41
 Kanne 25.9.2006 — Helleenien tasavalta v. komissio
 (Asia T-263/06)
 (2006/C 281/72)
 Oikeudenkäyntikieli: kreikka
 Asianosaiset
 Kantaja: Helleenien tasavalta (asiamiehet: I. Chalkias ja G. Kanellopoulos)
 Vastaaja: Euroopan yhteisöjen komissio
 Vaatimukset
 —
 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta maksettavien jäsenvaltioiden tiettyjen menojen jättämisestä yhteisörahoituksen ulkopuolelle 27 päivänä heinäkuuta 2006 tehty komission päätös, joka on tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3331 lopullinen ja julkaistu numerolla 2006/554/EY (1), on kumottava
 —
 sitä on toissijaisesti muutettava siten kuin jäljempänä tarkemmin esitetään
 —
 komissio on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Tarkastaessaan ja vahvistaessaan tilejä asetuksen (ETY) N:o 729/70 (2) mukaisesti komissio jätti riidanalaisella päätöksellä yhteisörahoituksen ulkopuolelle muun muassa tietyt Kreikan valtiolle maaseudun kehittämistä koskevista toimenpiteistä aiheutuneet menot, jotka oli ilmoitettu EMOTR:n tukiosastosta maksettavina menoina.
 Kantaja esittää komission päätöstä K(2006) 3331 lopullinen koskevana yleisenä kumoamisperusteena olennaisten menettelymääräysten rikkomisen tilien tarkastus- ja hyväksymismenettelyssä, sellaisena kuin siitä säädetään asetuksen N:o 1663/95 (3) 8 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan a alakohdassa. Kantaja väittää erityisesti, ettei komissio ole aloittanut Kreikan viranomaisten kanssa kahdenkeskisiä neuvotteluja siitä, kuinka kyseisten rikkomisten vakavuutta tulisi arvioida, ja Euroopan yhteisölle aiheutuneen taloudellisen vahingon suuruuden arvioimisesta. Kantaja tuo toissijaisesti esiin sen, ettei komissiolla ollut ajallista toimivaltaa määrätä riidanalaista rahoituskorjausta.
 (1) EUVL L 218, 9.8.2006, s. 12.
 (2) Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä huhtikuuta 1970 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 729/70 (EYVL L 94, 28.4.1970, s. 13).
 (3) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta 7 päivänä heinäkuuta 1995 annettu komission asetus (EY) N:o 1663/95 (EYVL L 158, 8.7.1995, s. 6)


type: legislation

text:
 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
 Bryssel den 29.9.2004
 KOM(2004) 621 slutlig
 2004/0218 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om det finansiella instrumentet för miljön (LIFE+)
 (framlagt av kommissionen)
 {SEK(2004) 1176}
 SV SV
 ---pagebreak--- MOTIVERING
 1. BAKGRUND
 Om EU skall kunna uppnå de politiska målen från Lissabon och Göteborg, dvs. utveckla en
 europeisk ekonomi som ger tillväxt och social sammanhållning och samtidigt minskar de
 negativa miljöeffekterna, krävs fortsatta insatser för att åstadkomma en hållbar användning
 och förvaltning av resurser och skydda miljön. Vid Europeiska rådets vårmöte i mars 2004
 slog man fast följande: ”För att kunna vara hållbar måste tillväxten vara miljömässigt sund”.
 Den rådande miljösituationen och de ökade miljöpåfrestningarna förutsätter utökade och
 förbättrade åtgärder. Inför nästa budgetplan står vi inför två utmaningar: För det första gäller
 det att se till att de centrala miljömålen (att bekämpa klimatförändringarna, hejda förlusten av
 biologisk mångfald, förbätttra livskvaliteten och garantera en hållbar användning och
 förvaltning av resurser) kompletterar och stöder tillväxtstrategin. För det andra gäller det att
 bryta sambandet mellan tillväxt och negativa miljöeffekter.
 EU-finansieringen har en avgörande betydelse för att dessa politiska mål skall kunna uppnås.
 Detta behandlas i meddelandet ”Bygga en gemensam framtid - Politiska utmaningar och
 budgetmedel i ett utvidgat EU 2007 – 2013” [KOM(2004) 101], som kompletteras av
 “Budgetplan 2007 – 2013”[KOM(2004) 487]. Miljöhänsyn kommer att integreras i dessa
 prioriterade politikområden och huvudsakligen finansieras under rubrik 1: Hållbar tillväxt
 (rubrik 1A, inbegripet ramprogrammet för innovation och konkurrenskraft samt forsknings-
 och utvecklingsprogram, och rubrik 1B: Ökad sammanhållning för tillväxt och
 sysselsättning), rubrik 2: Bevarande och förvaltning av naturresurser, inbegripet jordbruks-
 och landsbygdsutvecklingsprogram och rubrik 4: Europa som global partner, inbegripet
 programmen för föranslutning, utveckling och yttre bistånd. I dag avsätts exempelvis 16,5 %
 av ERUF och 50 % av sammanhållningsfonden till miljöarbete. Dessutom måste alla
 satsningar som rör sammanhållning, miljöåtgärder inom jordbruket och landsbygdsutveckling
 vara förenliga med EU:s miljölagstiftning. Finansieringsnivåerna för miljöverksamhet bör
 bibehållas och om nödvändigt höjas under nästa finansieringsperiod med tanke på miljöns
 stora betydelse som en central dimension för hållbar utveckling.
 Finansieringen av miljöåtgärder har ett uppenbart europeiskt mervärde. Försämringen av
 miljön, klimatförändringarna och det ökade antalet naturkatastrofer av gränsöverskridande art
 (t.ex. översvämningar och skogsbränder) framtvingar arbetssätt och reaktioner som är
 Europatäckande och globala. EU-medlen går till att stödja verksamheter som inte skulle få
 någon finansiering på nationell nivå eftersom de har en gränsöverskridande inriktning. Det
 finns många exempel på gemensamma intressen på miljöområdet som gagnar hela Europa och
 därmed gör det motiverat med stöd på EU-nivå. Det miljöskyddsåtagande som finns i
 fördraget och behovet av att övervaka tillämpningen av den miljölagstiftning som antagits
 under de senaste 30 åren gör det nödvändigt med åtgärder och bidrag på EU-nivå.
 Gemenskapens viktigaste finansieringsinstrument kommer att stödja fysiskt påtagliga
 investeringar i miljön och i forskning, innovation och miljöteknik. Dessa program täcker dock
 inte alla de nödvändiga miljöinvesteringarna. Exempelvis omfattar de inte verksamheter med
 en unik europeisk dimension, t.ex. utbyte av goda arbetsmetoder, kapacitetsuppbyggnad hos
 lokala och regionala myndigheter eller stöd till icke-statliga organisationer som är verksamma
 i hela EU. De utgör nödvändiga komplement till finansieringen av investeringar och har en
 avgörande betydelse för att miljömålen skall kunna uppnås i det utvidgade EU. Därför behövs
 SV 2 SV
 ---pagebreak--- ett nytt miljöfinansieringsinstrument. Det kommer att föra samman de flesta av de nuvarande
 stödprogrammen med miljöinriktning till ett enda instrument som kommer att finansieras
 under rubrik 2 i budgetplanen 2007-2013, Bevarande och förvaltning av naturresurser .
 2. VALET AV INSTRUMENT: LIFE+
 För att komplettera de viktigaste finansieringsprogrammen föreslås ett nytt
 miljöfinansieringsinstrument LIFE+ (L’Instrument Financier pour l’Environnement:
 Promouvoir L’ Union Soutenable).
 Rent allmänt skall LIFE+ bidra till utvecklingen, tillämpning, övervakning, utvärdering och
 kommunikation avseende gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning och på så sätt
 bidra till att att främja en hållbar utveckling inom EU. LIFE+ kommer framför allt att stödja
 genomförandet av det sjätte miljöhandlingsprogrammet, som syftar till att motverka
 klimatförändringar, stoppa försämringen av miljön och minskningen av biologisk mångfald,
 förbättra miljö, hälsa och livskvalitet, främja en hållbar användning och förvaltning av
 naturresurser och avfall samt utveckla strategier för politikutveckling, tillämpning och
 information/medvetandehöjande åtgärder.
 LIFE+ kommer att stödja verksamhet som kännetecknas av följande:
 – Ett europeiskt mervärde: Programmet kommer endast att delta när verksamheten har
 ett tydligt mervärde för EU och bidrar till stordriftsfördelar på europeisk nivå.
 – Hävstångs- eller multiplikatoreffekter: Programmet kommer att ha en mekanism för
 samfinansiering med medlemsstater, regionala och lokala myndigheter och andra
 offentliga och privata aktörer.
 – Katalysatoreffekter eller inriktning på demonstration: LIFE+ kommer att stödja
 åtgärder som demonstrerar nya metoder för att hantera miljöpolitiska frågor och
 tillämpa miljöpolitiken.
 – Ett långsiktigt perspektiv: LIFE + kommer att omfatta framtidsinriktade
 investeringar. Verksamheten kommer att syfta till att lägga grunden för en hållbar
 utveckling.
 LIFE + kommer att bestå av två delprogram:
 LIFE+ Genomförande och förvaltning skall
 – bidra till utveckling och demonstration av innovativa politiska strategier och
 instrument och främja framgångsrika forskningsresultat,
 – bidra till att konsolidera kunskapsbasen för utveckling, bedömning, övervakning och
 utvärdering, t.ex. efterhandsutvärdering av miljöpolitik och miljölagstiftning (genom
 bl.a. undersökningar och utarbetande av olika modeller och scenarion),
 – stödja utarbetandet och tillämpningen av metoder för att övervaka och bedöma
 miljösituationen och de drivkrafter, påfrestningar och reaktioner som påverkar den,
 SV 3 SV
 ---pagebreak--- – främja genomförandet av gemenskapens miljöpolitik, med särskild tonvikt på
 tillämpningen på lokal och regional nivå, t.ex. genom kapacitetsuppbyggnad, utbyte
 av goda arbetsmetoder, nätverk samt utveckling av utbildningsmoduler och/eller
 utbildningsprogram,
 – stödja förbättrad miljöstyrning, ökat deltagande från aktörer inom området (även
 icke-statliga organisationer) inom ramen för politiska samråd i samband med
 tillämpningen.
 Detta delprogram kommer att stärka kunskapsbasen vad gäller utarbetandet och tillämpningen
 av miljöpolitik. I framtiden kommer arbetet med att utforma politiken att bli allt mer
 komplicerat och förutsätta tillgång till mer uttömmande data. Det erkänns allmänt att man, för
 att förbättra miljöpolitiken och öka kostnadseffektiviteten, måste göra en rejäl satsning på att
 få fram bättre data om miljösituationen och förstå kopplingarna mellan luft, vatten och mark
 samt orsakssambanden mellan olika typer av verksamheter och försämringen av miljön. Rent
 allmänt kan sägas att man inte rapporterat in tillräckligt med kvantitativa uppgifter och
 kvalitativ information för att möjliggöra en uttömmande utvärdering av miljöpolitiken. De
 flesta miljöindikatorerna är inte EU-täckande. Ofta är data från olika länder inte jämförbara på
 grund av olika definitioner och metoder för datainsamling. Det finns endast ett fåtal
 gemensamma standarder, kompatibiliteten mellan övervakningssystemen är otillräcklig och
 möjligheterna till gemensamma data är begränsade. LIFE+ Genomförande och förvaltning
 kommer att ge stöd åt utveckling av modeller och scenarion, undersökningar, utformning och
 demonstration av nya övervaknings- och utvärderingsmetoder inom centrala prioriterade
 områden, exempelvis sådana som omfattas av de tematiska strategierna (dvs. resurser,
 förebyggande av avfall, luft, mark, havsmiljö, bekämpningsmedel och stadsmiljö). Detta
 kommer att bidra till att konsolidera kunskapsbasen och göra övervakningen och
 utvärderingen mer sammanhängande och enhetlig på europeisk nivå, vilket avsevärt kommer
 att förbättra utvecklingen och tillämpningen av EU:s miljöpolitik.
 LIFE+ Genomförande och förvaltning kommer att främja nätverk och utbyte av goda
 arbetsmetoder på EU-nivå. Nätverk kommer att ha en särskild viktig funktion för att främja
 utbyten av åsikter och goda arbetsmetoder inom områden där man nyligen inlett arbetet med
 politik, strategier, lagstiftning eller utveckling av tillämpningsmetoder. Några exempel på
 detta är införandet och förvaltningen av Natura-områden, integreringen av hållbarhetsaspekter
 i stadsplaneringen, främjandet av miljödimensionen i skogsskyddet och arbetet med att
 förebygga skogsbränder samt miljö och hälsa etc. Nätverk för medlemsstaternas myndigheter
 och rättsliga instanser har visat sig ha stor betydelse när det gäller att förbättra och underlätta
 tillämpningen av gemenskapslagstiftning. Multiplikatoreffekterna i de pågående
 nätverksinitiativen med en europeisk dimension (t.ex. kampanjen för hållbar rörlighet/bilfria
 dagen och samråden med berörda parter inom ramen för de tematiska strategierna) har visat
 hur stora effekter stöd kan få inom detta område.
 Kapacitetsuppbyggnaden inom LIFE+, särskilt på lokal och regional nivå kommer att ge
 upphov till synergieffekter, i och med att myndigheter, institutioner och privata organ
 kommer att förberedas inför tillämpningen av politik och lagstiftning. Detta kan komma att
 förbättra genomförandet och öka integreringen av miljöhänsyn i andra politikområden och
 program.
 Genom stödet till nätverk, berörda aktörer och miljöorganisationer kommer
 LIFE+ Genomförande och förvaltning också att främja medborgarnas aktiva deltagande i den
 politiska processen. I det utvidgade EU kommer dessa organisationer att få en allt viktigare
 SV 4 SV
 ---pagebreak--- roll när det gäller att sprida information, övervaka genomförandet av politiken och stimulera
 diskussion.
 LIFE+ Information och kommunikation skall
 – sprida information och öka medvetenheten i miljöfrågor,
 – stödja kompletterande åtgärder (t.ex. publikationer, evenemang, kampanjer och
 konferenser),
 LIFE+ Information och kommunikation kommer att aktivt stödja EU:s miljöpolitik genom
 information, kommunikation, medvetandehöjande åtgärder och dialog. Detta kommer att öka
 möjligheterna för enskilda och grupper i det europeiska civila samhället att på ett kunnigt och
 aktivt sätt delta i miljöskyddsarbetet och verka för en hållbar användning av resurser. Genom
 att bygga upp och bibehålla effektiva mekanismer för ett samarbete inriktat på
 medvetandehöjande åtgärder och dialog med aktörernas nätverk kommer LIFE+ Information
 och kommunikation att öka deras ansvarstagande för EU:s miljöpolitik och bidra till en
 effektivare tillämpning. Programmet kommer att föra ut EU:s politik till medborgarna.
 3. LIFE+ - ETT FÖRENKLAT, EFFEKTIVISERAT OCH PROPORTIONERLIGT INSTRUMENT
 Valet av ett enda instrument bygger på önskan att förenkla, lärdomar som gjorts och
 rekommendationer från tidigare utvärderingar. För närvarande förvaltar man centralt på GD
 Miljö flera olika program: LIFEprogrammet, ett program för hållbar stadsutveckling, ett
 program för icke-statliga organisationer, Forest Focus, en allmän mekanism för utveckling
 och genomförande av politik (som har en intern och en extern dimension) och en överföring
 av budgetmedel till Europeiska miljöbyrån. Vart och ett av programmen har sin egen
 tillämpning/administration och sina egna kommittéförfaranden, och det krävs betydande
 resurser för förvaltningen.
 Dagens LIFE-program består av tre delprogram: Miljö, Natur och Tredje land. LIFE-Miljö
 har stött demonstrations- och pilotprojekt för utveckling av nya strategier och metoder för att
 skydda och förbättra miljön, och särskild tonvikt har lagts på innovativ teknik och innovativa
 tillämpningar. LIFE-Natur har stött genomförandet av EU:s politik för bevarande av naturen,
 och LIFE-Tredje land har finansierat tekniskt bistånd till kapacitetsuppbyggnad och
 främjande av hållbar utveckling i tredje land. Gemenskapsramen för samarbete för en hållbar
 stadsutveckling ger finansiellt och tekniskt bistånd till nätverk för lokala myndigheter. Den
 syftar till att uppmuntra utarbetandet, utbytet och tillämpningen av goda metoder på lokal nivå
 av EU:s miljölagstiftning, hållbar stadsutveckling och lokal Agenda 21-verksamhet (lokala
 och regionala åtgärder syftande till hållbar utveckling). Gemenskapens åtgärdsprogram för att
 främja icke-statliga organisationer ger finansiellt stöd till sådana organisationer som bidrar till
 utvecklingen och tillämpningen av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning i olika
 regioner i Europa. Programmet Forest Focus omfattar övervakning och skydd av skogar mot
 luftföroreningar och bränder och övervakning av skogar med tanke på biologisk mångfald,
 klimatförändringar, kolupptagning och mark. Programmet stöder också utvecklingen av
 åtgärder för att förebygga skogsbränder. Andra miljöåtgärder finansieras genom allmänna
 budgetposter, både interna och externa, på grundval av artikel 49.2 i budgetförordningen
 (kommissionens institutionella befogenheter). Inom EU finansierar dessa budgetposter
 åtgärder som rör miljöpolitikens tillämpning, t.ex. undersökningar och medvetandehöjande
 SV 5 SV
 ---pagebreak--- åtgärder. När det gäller den externa dimensionen omfattar de framför allt de regelbundna
 bidragen till de miljökonventioner och internationella avtal där gemenskapen är en part.
 De flesta av dessa program kommer att slås ihop och ingå i det nya miljöinstrumentet. De
 grundläggande syftena och tillämpningsområdena för en del av dessa program kommer i
 fortsättningen att täckas av LIFE+. Exempelvis kommer räckvidden för den gällande Forest
 Focus-förordningen att avspeglas i LIFE+, och verksamheterna kommer att täckas av båda
 delprogrammen inom LIFE+. Stödet till icke-statliga organisationer och lokala och regionala
 myndigheter kommer att fortsätta inom LIFE+. Budgetanslagen är tillräckligt stora för att
 finansiera dessa verksamheter enligt tidigare åtaganden. Bidraget till Europeiska miljöbyrån
 kommer att finnas med under samma rubrik i budgetplanen men inte inom ramen för LIFE+-
 förordningen.
 När det gäller program och utgifter som inte kommer att omfattas av det nya instrumentet
 måste sägas att det inte rör sig om en enkel utvidgning av dagens LIFE-program. Mot
 bakgrund av de beslut som fattats inför meddelandet om budgetplanen [KOM(2004)487], och
 för att förbättra samverkan mellan olika gemenskapsinstrument, kommer den del av dagens
 LIFE-program som rör miljöteknik och miljöinnovation att integreras i EU:s ramprogram för
 konkurrenskraft, som håller på att förberedas. Det kommer att omfatta mycket av den
 verksamhet som i dag omfattas av LIFE-Miljö. I det meddelandet föreslås att miljöpolitikens
 externa dimension endast skall finansieras genom instrumenten för yttre bistånd. Därför
 kommer LIFE-Tredje land, som ingår i dagens LIFE-program, och de yttre åtgärder som
 finansierades genom det allmänna finansieringsprogrammet (t.ex. bidrag till internationella
 miljökonventioner), i framtiden att finansieras genom instrumenten för yttre bistånd.
 Räddningstjänsten kommer även fortsättningsvis att finansieras separat, inom ett separat
 solidaritetsinstrument.
 De effektivitetsvinster som uppnås genom att de andra programmen slås samman till ett
 instrument beror på en avsevärd förenkling av beslutsprocessen, större flexibilitet vid
 fördelningen av medel inom samma instrument och lägre administrativa kostnaderna än när
 olika verksamheter finansieras via olika program. Med ett enda instrument blir det möjligt att
 ha en enda uppsättning av regler och besluts- och finansieringsförfaranden, och politiken kan
 göras mer konsekvent och målinriktad. Resultatet blir lägre administrativa kostnader och ökad
 öppenhet och synlighet.
 Programmet kommer bygga på ett flerårigt perspektiv, som innebär att kommissionen
 kommer att lägga fram förslag till fleråriga program där man anger huvudmål, prioriterade
 områden, typ av åtgärder, väntade resultat och vägledande finansiering. De mer detaljerade
 årliga arbetsprogrammen kommer att översätta de fleråriga målen till konkreta åtgärder. Dessa
 program kommer att innehålla indikatorer för utvärdering och bedömning av programmet.
 Detaljerade tillämpningsföreskrifter kommer att antas för genomförandet och utvärderingen
 av programmen.
 Resultaten av utvärderingarna har beaktats vid utarbetandet av LIFE+. Dessa bedömningar
 har visat att de nuvarande programmen har haft positiva effekter. Exempelvis har LIFE varit
 en bidragande orsak till att centrala miljöinitiativ som nätet Natura 2000 inletts. Andra
 program har stött inrättandet av EU-täckande lokala och icke-statliga miljönätverk och
 miljöorganisationer. Utvärderingen av LIFE visade att det var nödvändigt att förbättra stödet
 till utvecklingen av politiken, förbättra spridningen av resultat och sträva mot större effekter i
 hela EU för demonstrationsprojekt. Den mynnade ut i slutsatsen att förvaltningen och
 kontrollen av programmet fungerat effektivt, med systematiska och strikta förfaranden, men
 SV 6 SV
 ---pagebreak--- att processerna var byråkratiska och skulle kunna förenklas. Dessa rekommendationer har
 beaktats vid utformningen av LIFE+.
 LIFE+ beaktar både subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. När det gäller
 subsidiariteten finns det utrymma för miljöåtgärder på alla styrelsenivåer. Man har särskilt
 satsat på att se till att LIFE+ endast kommer att finansiera åtgärder som ger ett EU-mervärde.
 Europeiska unionen bygger på solidaritet och på att dra lärdom av varandra. Samtidigt
 förutsätter de centrala mål som uppsatts samverkan mellan åtgärder och beslut om utgifter på
 EU-nivå, nationell nivå och regional nivå. Genom att komplettera och stimulera nationella,
 regionala och lokala miljöskyddsinsatser kan EU bidra till att effektivisera åtgärderna på
 dessa styrelsenivåer och ge uttryck för en EU-omfattande solidaritet. Detta är särskilt viktigt
 med tanke på den ökade mångfalden efter utvidgningen.
 Behovet av finansiellt stöd till miljön är stort i det utvidgade EU. Det rör sig huvudsakligen
 om behov av investeringar i den infrastruktur som krävs för att tillämpa EG:s miljölagstiftning
 på ett effektivt sätt. Det behövs dock också stöd till kompletterande åtgärder. Denna
 finansiering genom LIFE+ är liten i förhållande till investeringsbehovet, men multiplikators-
 och sammanhållningseffekterna är stora. Den är blygsam och håller sig väl inom
 proportionalitetsramarna med tanke på de stora miljöfrågor som EU kommer att behöva
 hantera under nästa budgetplan.
 Det nya miljöinstrumentet kommer att komplettera och förbättra EG:s övriga
 finansieringsinstrument. Man kommer särskilt att vinnlägga sig om att undvika dubbel
 finansiering. Exempelvis kommer de åtgärder inom LIFE+-som rör kunskapsuppbyggnad helt
 att samordnas med Europeiska miljöbyrån i Köpenhamn, som också kan lägga ut åtgärder på
 entreprenad.
 Stora insatser kommer att göras för att komplettera landsbygdsutvecklings- och
 strukturfonderna. Det nuvarande programmet LIFE-Natur har exempelvis på ett väldigt
 effektivt sätt stött arbetet med att utse Natura 2000-område och visat hur en del av dessa
 områden skulle kunna förvaltas. Nästa steg i förverkligandet av Natura 2000, efter att ett
 område utsetts, är en aktiv förvaltning av området. Den förutsätter ökad finansiering av
 strategisk, långsiktig och strukturell art; alltså investeringsstöd till områdena och områdenas
 ägare. EU:s struktur- och landsbygdsutvecklingsfonder är mest lämpade för att tillhandhålla
 sådan finansiering, och förberedelser har gjorts för detta inför nästa budgetplan. Även det nya
 instrumentet LIFE+ kommer dock att omfatta vissa Natura 2000-åtgärder, som inte ingår i
 andra instrument, t.ex. utveckling av innovativa förvaltningsmetoder och nya sätt att
 demonstrera sådana metoder, tekniskt stöd till utarbetandet av förvaltningsplaner för nya
 områden och för områden som varken täcks av struktur- eller landsbygdsutvecklingsfonderna,
 utarbetandet av innovativa övervakningssystem, utbildning av berörda parter, kommunikation
 och nätverk, stöd till upprättandet av lokala partnerskap som främjar styrelseformer som är
 särskilt anpassade till skyddet av Natura 2000-områden.
 SV 7 SV
 ---pagebreak--- 2004/0218 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om det finansiella instrumentet för miljön (LIFE+)
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
 DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel
 175.1 i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag1,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande3,
 i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i fördraget, och
 av följande skäl:
 (1) Miljön som är en del av den strategi för hållbar utveckling som antogs vid Europeiska
 rådets möte i Göteborg 2001, är ett prioriterat område för gemenskapsstöd som
 kommer att finansieras främst genom program för sammanhållning, jordbruk och
 landsbygdsutveckling, forskning, innovation och konkurrenskraft, föranslutning samt
 utveckling och externt stöd.
 (2) Dessa gemenskapsprogram täcker inte alla finansieringsbehov på miljöområdet och
 det finns behov av att ytterligare stödja gemenskapens miljöpolitik och -lagstiftning,
 särskilt de områden som prioriteras i sjätte miljöhandlingsprogrammet.
 (3) Utmaningen att inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet uppnå en effektiv
 utveckling och ett effektivt genomförande av miljöpolitiken kan vi endast klara om vi
 stöder demonstration av innovativa angreppssätt, konsolidering av kunskapsbasen,
 uppbyggnad av genomförandekapaciteten, främjande av gott styre, främjande av
 nätverk för ömsesidigt lärande och utbyte av goda lösningar samt ökad
 informationsspridning, medvetenhet och kommunikation.
 (4) Det stöd som omfattas av den här förordningen bör därför inriktas på utveckling,
 genomförande, övervakning och utvärdering av miljöpolitik och -lagstiftning samt
 spridning av detta i hela EU.
 1
 EUT C [...], [...], s. [...].
 2
 EUT C [...], [...], s. [...].
 3
 Yttrandet avgivet den (ännu ej offentliggjort i EUT).
 SV 8 SV
 ---pagebreak--- (5) Stödet bör tillhandahållas genom överenskommelse om bidrag och kontrakt om
 offentlig upphandling inom ramen för budgetförordningen.
 (6) Erfarenheten av gällande och tidigare instrument har visat på behovet att planera på
 flerårig basis och koncentrera ansträngningarna genom att prioritera och rikta in sig på
 de verksamhetsområden som kan dra nytta av gemenskapens ekonomiska stöd.
 (7) Det finns ett behov av att minska antalet program och förenkla programplanering och
 förvaltning genom ett enda, rationaliserat program.
 (8) Övergången måste ske smidigt och den verksamhet som finansieras inom ramen för
 pågående program bör övervakas och granskas även efter det att programmet avslutats.
 (9) Man måste se till att det stöd som utbetalas inom ramen för det här programmet
 kompletterar andra gemenskapsstöd och instrument.
 (10) I linje med slutsatserna från Europeiska rådets möten i Luxemburg (december 1997)
 och Thessaloniki (juni 2003) får kandidatländerna och de länder på västra Balkan som
 ingår i stabiliserings- och associeringsprocessen delta i gemenskapsprogrammen i
 enlighet med villkoren i de bilaterala avtal som slutits med dessa länder.
 (11) I denna förordning fastställs en finansieringsram för sju år som är avsedd att vara
 budgetmyndighetens främsta referenspunkt enligt punkt 36 i (förslaget till) det
 interinstitutionella avtalet av den (xxx) mellan Europaparlamentet, rådet och
 kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet
 [KOM(2004)498 slutlig av den 14.7.2004].
 (12) De mål i sjätte miljöhandlingsprogrammet som fastställts på gemenskapsnivå kan inte
 uppnås av medlemsstater som agerar på egen hand, och gemenskapsstöd är därför
 motiverat förutsatt att det inte går utöver vad som behövs för att nå målen.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Syfte
 Härmed inrättas ett finansiellt instrument för miljön, nedan kallat ”LIFE+”.
 Den allmänna målsättningen för LIFE+ är att bidra till utvecklingen och genomförandet av
 gemenskapens miljöpolitik och -lagstiftning för att främja en hållbar utveckling.
 LIFE+ kommer att stödja genomförandet av sjätte miljöhandlingsprogrammet och i synnerhet
 bidra till följande:
 – En nivå på föroreningarna som inte orsakar skador på människors hälsa och miljön.
 – Stabila koncentrationer av växthusgaser i atmosfären på en nivå som förhindrar farlig
 antropogen inverkan på klimatsystemet.
 SV 9 SV
 ---pagebreak--- – Skydd, bevarande, återskapande och stödjande av naturliga system, naturliga
 livsmiljöer och vilda djur och växter i syfte att stoppa ökenspridningen och förlusten
 av biologisk mångfald.
 – Främjaande av bättre förvaltning av naturresurser och avfall och av en övergång till
 mer hållbara produktions- och konsumtionsmönster.
 – Utveckling av strategier för politikens utveckling, genomförande och integration,
 vilket också innefattar bättre miljöstyrning och ökad medvetenhet.
 Artikel 2
 Tillämpningsområde och särskilda mål
 1. LIFE+ är uppdelad i två delar på ett sätt som skall bidra till att miljömålen i artikel 1
 uppnås.
 LIFE+ Genomförande och förvaltning skall
 – bidra till utveckling och demonstration av innovativa angreppssätt och
 instrument,
 – bidra till att konsolidera kunskapsbasen för utveckling, bedömning,
 övervakning och utvärdering av miljöpolitik och lagstiftning,
 – stödja utformningen och tillämpningen av metoder för att övervaka och
 bedöma miljösituationen och de drivkrafter, påfrestningar och reaktioner som
 påverkar den,
 – underlätta genomförandet av gemenskapens miljöpolitik med särskild tonvikt
 på den lokala och regionala nivån,
 – ge stöd till bättre miljöförvaltning, bredare deltagande av berörda parter – även
 icke-statliga organisationer – i politiskt samråd och genomförande.
 LIFE+ Information och kommunikation skall
 – sprida information och öka medvetenheten i miljöfrågor,
 – ge stöd till åtföljande åtgärder (information, kommunikationsåtgärder och -
 kampanjer, konferenser etc).
 2. En preliminär förteckning över stödberättigande teman och åtgärder finns i bilaga 1.
 Artikel 3
 Typ av insats
 1. Gemenskapsfinansieringen får ha följande juridiska former:
 SV 10 SV
 ---pagebreak--- – överenskommelse om bidrag
 – kontrakt om offentlig upphandling
 2. Gemenskapsstöd får ges genom särskilda avtal, som ramavtal för partnerskap och
 deltagande i finansiella mekanismer och fonder. De kan utformas som
 medfinansiering av administrationsbidrag eller verksamhetsbidrag. Den högsta
 stödnivån för verksamhetsbidrag kommer att fastställas i de årliga
 arbetsprogrammen. Administrationsbidrag till organ som strävar mot mål av allmänt
 europeiskt intresse får inte omfattas av den successiva nedtrappning av bidragen som
 föreskrivs i budgetförordningen.
 3. Kostnader förväntas uppstå för kompletterande åtgärder, genom kontrakt om
 offentlig upphandling, i vilket fall gemenskapsfinansiering kommer att täcka inköp
 av varor och tjänster. Detta kommer bland annat att täcka kostnaderna för
 information och kommunikation, förberedelser, genomförande, övervakning, kontroll
 och utvärdering av projekt, politik, program och lagstiftning.
 Artikel 4
 Programplanering
 1. Finansieringen kommer att tillhandahållas på grundval av de fleråriga strategiska
 program som kommissionen tagit fram. I programmen skall huvudsakliga mål,
 prioriterade verksamhetsområden, typ av åtgärder och förväntade resultat av
 gemenskapsfinansieringen fastställas i relation till målen i artikel 1, och de skall i
 möjligatse mån innefatta preliminära finansiella bedömningar.
 2. De årliga arbetsprogrammen skall grunda sig på fleråriga strategiska program och
 skall för ett visst år innehålla delmål, verksamhetsområden, tidsplan, förväntade
 resultat, tillämpningsföreskrifter, finansieringsbelopp och högsta
 delfinansieringsbelopp.
 3. De fleråriga och årliga programmen skall antas enligt förfarandena i artikel 12. Om
 omständigheterna så kräver får de fleråriga och de årliga programmen ändras enligt
 samma förfaranden under tillämpningsperioden.
 Artikel 5
 Finansiella förfaranden och genomförandeåtgärder
 1. Kommissionen skall genomföra gemenskapsstöd i enlighet med rådets
 budgetförordning (rådets förordning (EG/Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni
 2002) som tillämpas på Europeiska gemenskapernas allmänna budget.
 2. Kommissionen får besluta om att överlåta en del av budgetgenomförandet till
 nationella organ i den offentliga sektorn eller till privaträttsliga organ med offentliga
 förvaltningsuppgifter i enlighet med artikel 54.2 c i budgetförordningen, enligt
 urvalskriterierna i bilaga 3.
 SV 11 SV
 ---pagebreak--- Artikel 6
 Stödmottagare
 Programmet LIFE+ skall vara öppet för offentliga och privata organ, aktörer och institutioner,
 främst följande:
 – Nationella, regionala och lokala myndigheter
 – Specialiserade organ som anges i EU-lagstiftningen
 – Internationella organisationer, för åtgärder i medlemsstaterna och de länder som
 avses i artikel 7
 – Icke-statliga organisationer
 Artikel 7
 Tredje länders deltagande
 Följande länder får delta i program som finansieras via LIFE+, förutsatt att tilläggsanslag
 erhålls:
 – EFTA-stater som är medlemmar av EES, i enlighet med EES-avtalet
 – De kandidatländer som har ansökt om att bli medlemmar i Europeiska unionen och
 de länder på västra Balkan som ingår i stabiliserings- och associeringsprocessen.
 Artikel 8
 Finansiella instrument som kompletterar varandra
 Verksamhet som finansieras inom ramen för den här förordningen skall inte omfattas av andra
 av gemenskapens finansiella instrument eller få stöd från dessa för samma mål. Stödmottagare
 inom ramen för den här förordningen skall ge kommissionen information om stöd från EG-
 budgeten och om pågående ansökningar om stöd. Det är bra om instrumentet samverkar med
 och kompletterar andra gemenskapsinstrument.
 Artikel 9
 Löptid och budgetresurser
 1. Den här förordningen skall genomföras mellan den 1 januari 2007 och den 31
 december 2013.
 SV 12 SV
 ---pagebreak--- De finansiella ramarna för genomförandet fastställs till 2 190 miljoner euro för
 perioden 1 januari 2007 – 31 december 2013 (sju år).
 2. De budgetmedel som tilldelas de åtgärder som fastställs i denna förordning skall
 föras in i de årliga anslagen för Europeiska unionens allmänna budget. De anslag
 som står till förfogande för varje budgetår skall godkännas av budgetmyndigheten
 inom ramen för budgetplanen.
 3. Den preliminära uppdelningen av det finansiella stödet mellan de båda delarna i
 LIFE+ återfinns i bilaga 2.
 Artikel 10
 Övervakning
 1. För åtgärder som finansieras via LIFE+ skall stödmottagaren lämna in tekniska och
 finansiella rapporter om hur arbetet framskrider. En slutrapport skall också lämnas in
 senast tre månader efter det att åtgärden avslutats. Kommissionen skall besluta om
 rapporternas form och innehåll.
 2. Utan att det påverkar den granskning som revisionsrätten utför tillsammans med
 behöriga nationella organ i enlighet med artikel 248 i fördraget eller kontroller som
 utförs i enlighet med artikel 279 c i samma fördrag, får kommissionens tjänstemän
 och andra anställda genomföra kontroller på plats, inklusive stickprovskontroller, av
 åtgärder som finansieras enligt LIFE+.
 3. Kontrakt och avtal, samt avtal med delegerade organ enligt artikel 5.2, som upprättas
 enligt den här förordningen skall innehålla bestämmelser om övervakning och
 finansiell kontroll från kommissionens sida (eller en godkänd representant) och
 revisioner av revisionsrätten, om så krävs även stickprovskontroller.
 4. Under fem år efter den sista utbetalningen för en åtgärd skall stödmottagaren hålla
 alla underlag för utgifter i samband med åtgärden tillgängliga för kommissionen.
 5. På grundval av de rapporter och kontroller som nämns i punkt 1-2 skall
 kommissionen vid behov ändra det finansiella stöd som ursprungligen godkänts eller
 villkoren för det samt tidsplanen för utbetalningar.
 6. Kommissionen skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att kontrollera att de
 finansierade åtgärderna genomförs korrrekt och i enlighet med den här förordningen
 och budgetförordningen (rådets förordning (EG/Euratom) nr 1605/2002 av den 25
 juni 2002).
 SV 13 SV
 ---pagebreak--- Artikel 11
 Skydd av gemenskapens finansiella intressen
 1. Kommissionen skall se till att gemenskapens finansiella intressen skyddas i samband
 med åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom att förebyggande
 åtgärder vidtas mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, med hjälp
 av effektiva kontroller och genom att belopp som felaktigt betalats ut återkrävs samt
 om oegentligheter upptäcks, genom effektiva, proportionerliga och avskräckande
 påföljder i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 och
 (Euratom, EG) nr 2185/96, och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr
 1073/1999.
 2. För de gemenskapsåtgärder som finansieras enligt LIFE+ avser "oegentligheter"
 enligt artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 varje överträdelse av en
 bestämmelse i gemenskapsrätten eller ett kontraktsbrott som är följden av en
 handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle
 ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för gemenskapernas allmänna budget
 eller budgetar som de förvaltar, genom en otillbörlig utgift.
 3. Kommission skall sänka, hålla inne eller återkräva finansiellt stöd som har beviljats
 för en åtgärd om det visar sig att oegentligheter har förekommit, exempelvis denna
 förordning, ett enskilt beslut eller avtalet om stödet inte har följts, eller om det visar
 sig att åtgärden ändrats på ett sätt som står i strid med projektets inriktning eller
 genomförandevillkor, utan att kommissionen godkänt ändringen.
 4. Om tidsfristerna inte har iakttagits eller om verksamheten utvecklas så att endast en
 del av det tilldelade ekonomiska biståndet är berättigat, skall kommissionen begära
 att stödmottagaren yttrar sig inom en viss tid. Om stödmottagarens svar inte är
 tillfredsställande, får kommissionen avbryta utbetalningen av det återstående
 ekonomiska stödet och begära återbetalning av de belopp som redan har betalats ut.
 5. Belopp som felaktigt betalats ut skall återbetalas till kommissionen. Ränta skall
 läggas till belopp som inte återbetalas i tid enligt villkoren i budgetförordningen.
 Artikel 12
 Kommitté
 1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté, kommittén LIFE+, som skall bestå av
 företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som
 ordförande.
 2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG
 tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
 Den tid som avses i artikel 4.2 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.
 SV 14 SV
 ---pagebreak--- Artikel 13
 Utvärdering
 De fleråriga programmens verksamhet kommer att kontrolleras regelbundet för varje
 delprogram.
 LIFE+ kommer att utvärderas efter halva tiden och i slutet, så att det kan bedömas hur det har
 bidragit till utvecklingen av gemenskapens miljöpolitik och hur anslagen har använts.
 Den slutliga utvärderingen kommer att genomföras senast ett år innan programmet avslutas
 och skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet.
 Artikel 14
 Förenkling och konsolidering
 1. För att uppnå en förenkling och konsolidering upphäver och ersätter den här
 förordningen följande rättsakter: rådets förordning (EEG) nr 1973/92 (LIFE) och
 rådets förordning (EG) nr 1404/96 4(LIFE II), Europaparlamentets och rådets
 förordning (EG) nr 1655/2000 (LIFE III), och förlängningen av denna –
 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1411/2001/EG (stadsutveckling),
 Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2002/EG (icke-statliga organisationer),
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 (Forest Focus).
 2. Åtgärder som inleddes före den 31 december 2006 enligt de lagar som räknas upp
 ovan skall fortsätta att regleras av dessa lagar till dess att åtgärderna är avslutade. De
 kommittéer som inrättas enligt lagarna skall ersättas av den kommitté som avses i
 artikel 12 i den här förordningen. Den här förordningen kommer att finansiera den
 övervakning och utvärdering som krävs i lagarna även efter det att dessa lagar har
 upphört att gälla.
 Artikel 15
 Tillämpningsföreskrifter för den här förordningen
 Tillämpningsföreskrifter kommer att upprättas av kommissionen i enlighet med förfarandet i
 artikel 12.
 Artikel 16
 Ikraftträdande
 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska
 unionens officiella tidning.
 4
 EGT L 181, 20.7.1996, s. 1.
 SV 15 SV
 ---pagebreak--- Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar
 Ordförande Ordförande
 SV 16 SV
 ---pagebreak--- BILAGA 1
 Preliminär förteckning över stödberättigande teman och åtgärder
 1. Teman
 När det gäller de mål som förtecknas i artikel 1 kan bland annat stöd till genomförande av de
 prioriterade områdena i sjätte miljöhandlingsprogrammet omfattas av stöd, dvs. följande:
 – Klimatförändring: Europeiska programmet om klimatförändring (och eventuella
 efterföljande program)
 – Natur och biologisk mångfald: nätverket Natura 2000 (som kompletterar, men inte
 överlappar lagstiftningen om landsbygdsutveckling och sammanhållningspolitiken),
 t.ex. innovativa förhållningssätt till förvaltningen av områden och planerings- och
 förvaltningskostnader för vissa områden, nya områden eller sådana som inte omfattas
 av finansiering av struktur- eller landsbygdsutvecklingsfonder. Senast 2010 skall
 minskningen av biologisk mångfald stoppas, skogar och miljöåtgärder i
 gemenskapen skall övervakas och åtgärder skall vidtas för att förebygga
 skogsbränder.
 – Miljö och hälsa: bland annat handlingsplanen för miljö och hälsa, ramdirektivet om
 vatten, ren luft i Europa (CAFÉ) och de tematiska strategierna för hav, luft, städer
 och bekämpningsmedel.
 – Hållbar användning av resurserna: strategier för resurser, förebyggande av avfall och
 återvinning samt strategier för hållbar produktion och konsumtion.
 – Strategier för utveckling, genomförande och tillämpning av politiken: bland annat
 miljökonsekvensbedömning och strategisk miljöbedömning.
 – Utvärdering i efterhand av gemenskapens miljöpolitiska åtgärder.
 2. Åtgärder
 Följande typer av åtgärder får omfattas av LIFE +:
 – Studier, enkäter, utveckling av modeller och scenarier
 – Övervakning
 – Stöd till kapacitetsutbyggnad
 – Utbildning, seminarier och möten
 – Samarbete i nätverk
 – Plattformar för goda metoder
 – Kampanjer för att höja medvetenheten
 – Informations- och kommunikationsåtgärder
 – Demonstration av angreppssätt och instrument
 SV 17 SV
 ---pagebreak--- BILAGA 2
 Preliminär fördelning av bidrag
 (procent av helheten)
 Beloppen skall fördelas till de båda delarna av LIFE enligt följande:
 LIFE+ Genomförande och förvaltning: 75-80 %
 LIFE+ Information och kommunikation: 20-25 %
 SV 18 SV
 ---pagebreak--- BILAGA 3
 Kriterier för delegering av budgetgenomförande
 Kommissionen skall ansvara för genomförandet av de gemenskapsåtgärder som omfattas av
 programmet LIFE+.
 Budgetgenomförandet får delegeras till nationella organ i den offentliga sektorn eller
 privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter.
 De behöriga myndigheterna eller organen (nedan kallad nationella organ) skall utses av
 kommissionen tillsammans med medlemsstaterna, eller av medlemsstaten själv, i enlighet
 med artikel 54.2 c och artikel 56 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och
 artiklarna 38 och 39 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002.
 Kommissionen skall kontrollera att principerna för sund ekonomi och effektivitet uppfylls.
 Innan uppdrag delegeras skall kommissionen genom en förhandsbedömning se till att
 delegeringen av anslag till nationella organ är förenlig med sund ekonomisk förvaltning och
 ökar synligheten för gemenskapsåtgärderna. Kommissionen skall också begära att den
 behöriga kommitté som föreskrivs i artikel 12 i den här förordningen yttrar sig.
 När nationella organ utses gäller följande kriterier:
 – En organisation som upprättas som eller utses till nationellt organ skall vara juridisk
 person och regleras av lagstiftningen i medlemsstaten i fråga.
 – De nationella organen skall ha tillräcklig personalstyrka med professionella
 kunskaper på det miljöpolitiska området.
 – De skall ha tillräcklig infrastruktur, särskilt när det gäller datorer och
 kommunikationsutrustning.
 – De skall verka i ett administrativt sammanhang som ger dem möjlighet att utföra sitt
 arbete på ett tillfredsställande sätt och undvika intressekonflikter.
 – De skall kunna tillämpa bestämmelser om finansiell administration och
 kontraktsvillkor som fastställts på gemenskapsnivå.
 – De måste kunna ge tillräckliga finansiella garantier, helst utfärdade av en offentlig
 myndighet, och deras administrativa kapacitet bör motsvara den
 gemenskapsfinansiering som de skall förvalta.
 Kommissionen skall sluta ett avtal med varje nationellt organ, i enlighet med artikel 41 i
 tillämpningsföreskrifterna (till budgetförordningen), med detaljerade bestämmelser om bland
 annat definitionen av uppgifterna, reglerna om rapportering, ansvarsbegränsning och
 kontrollarrangemang. Organen skall följa principerna om insyn och lika behandling och
 undvika dubbelfinansiering genom annan gemenskapsfinansiering, uppfylla kravet att
 övervaka projekt samt återkräva anslag som stödmottagarna skall betala tillbaka.
 Kommissionen skall intyga att varje medlemsstat ser till att revision och finansiell kontroll
 sker av det nationella organet och ger kommissionen garantier för att organet skall fungera väl
 och i enlighet med reglerna för sund ekonomisk förvaltning innan det inleder sin verksamhet.
 SV 19 SV
 ---pagebreak--- Det nationella organet skall stå för medel som inte återkrävts om organet gjort sig skyldigt till
 oegentligheter, försumlighet eller bedrägeri.
 I samarbete med medlemsstaterna skall kommissionen se till att övergången från tidigare
 miljöprogram till de åtgärder som skall genomföras inom ramen för programmet LIFE+
 fungerar.
 SV 20 SV
 ---pagebreak--- LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT
 Policy area: 07 Environment
 Activity: Environmental Programmes and Projects
 TITLE OF ACTION: FINANCIAL INSTRUMENT FOR THE ENVIRONMENT – LIFE PLUS
 (2007-2013)
 1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)
 07 03 10 (operational)
 07 01 04 05 (administrative)
 [indicative budget lines; to be created in the future budget]
 2. OVERALL FIGURES
 2.1. Total allocation for action (Part B): € 2,190 million
 2.2. Period of application: 2007-2013
 2.3. Overall multi annual estimate of expenditure:
 (a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial
 intervention) (see point 6.1.1)
 € million (to three decimal places)
 2007 2008 200 2010 2011 2012 2013 2014 Tot
 9 >
 Commitments 231 252 275 294 314 336 359 2061
 Payments 90 220 240 250 270 296 320 375 2061
 (b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)
 Commitments 14 16 17 19 20 21 22 129
 Payments 14 16 17 19 20 21 22 129
 Subtotal a+b
 Commitments 245 268 292 313 334 357 381 2190
 Payments 104 236 257 269 290 317 342 375 2190
 SV 21 SV
 ---pagebreak--- (c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure
 (see points 7.2 and 7.3)
 Commitments/ payments 6.8 6.9 7.0 7.2 7.3 7.5 7.6 50.3
 TOTAL a+b+c 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Total
 ->
 Commitments 251.8 274.9 299 320.2 341.3 364.5 388.6 2240.3
 Payments 105.8 242.9 264 276.2 297.3 324.5 349.6 375 2240.3
 2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective
 [X] Proposal is compatible with existing/proposed financial programming.
 This proposal is compatible with the Commission proposal for the Financial
 perspectives 2007-2013 [COM(2004)101 final of 10.02.2004]. It is included within
 the new Heading 2 “Conservation and management of natural resources”
 Participation of EFTA countries (members of the EEA), candidate countries
 associated to the EU, as well as to the Western Balkans countries as provided for in
 Art (7) will be covered by Heading 4 in line with the Communication on the
 Financial Perspectives 2007-2013 [COM (2004) 487 final].
 2.5. Financial impact on revenue:
 [X] Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding
 implementation of a measure)
 OR
 Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:
 3. BUDGET CHARACTERISTICS
 Type of expenditure New EFTA Contributions Heading in
 contribution from applicant financial
 countries perspective
 Non- Diff & Non- YES YES YES No 2
 comp differentiated
 4. LEGAL BASIS
 Pursuant to Articles 174 & 175 of the EC Treaty.
 SV 22 SV
 ---pagebreak--- 5. DESCRIPTION AND GROUNDS
 5.1. Need for Community intervention
 5.1.1. Objectives pursued
 The general objective of LIFE + shall be to contribute to the development, implementation
 monitoring and evaluation of Community environment policy and legislation, in its internal
 dimension, as a contribution to promoting sustainable development in the Community.
 Financial interventions are also open to EFTA countries (members of the EEA), candidate
 countries associated to the EU, as well as to the Western Balkans countries.
 LIFE+ will support in particular the implementation of the 6th Environmental Action
 Programme which aims at combating climate change, halting the decline in nature and bio-
 diversity, improving environment, health and the quality of life and promoting the sustainable
 use and management of natural resources and wastes. It will support, inter alia, the
 implementation of the EC Climate Change programme, the environment and health action
 plan, and actions coming out of the thematic strategies (air quality, urban environment, soils,
 marine environment, pesticides, sustainable use of resources and waste recycling).
 5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation
 DGENV did not foresee an ex-ante evaluation for LIFE+ in its evaluation programme for
 2004. In light of the decisions taken by the Commission in the context of the 2007-2013
 Financial Perspectives, this work has had to be carried out at an earlier stage than originally
 envisaged.
 The ex-ante assessment shows that support for the environment at Community level through a
 dedicated instrument for the environment is relevant and justified –as an integral ingredient in
 the Lisbon/Gothenburg strategies. A dedicated instrument for the environment will support
 actions which provide value added at EU level. There will be the assurance of an adequate
 level of efficiency, provided that the various dedicated environment programmes are merged
 into one instrument.
 The objectives of the dedicated instrument for the environment, LIFE+ are specifically
 targeted on improving policy development and implementation as a contribution to achieving
 wider Treaty and strategic environment policy goals set out in the 6th Environmental Action
 Programme. Operational objectives have been identified, with examples of related output
 indicators provided. The programme will be focused on the main stakeholders involved in
 building the environmental knowledge base, implementing policy and disseminating
 information.
 A single instrument will be more effective in supporting environmental policy objectives. It
 will allow DG ENV to rationalise and streamline, bringing the management of similar
 activities (e.g. training, networking, monitoring support etc) under one framework in support
 of the achievement of environment policy objectives. One fund will facilitate a better
 matching of resources and policy priorities. This will reinforce the coherence of actions
 funded at Community level.
 The multi-annual programming framework, suggested for the dedicated instrument for the
 environment will result in increased coherence and complementarity in the delivery of
 SV 23 SV
 ---pagebreak--- activities. These programmes should be accompanied by a logical framework with specific
 objectives and related indicators to facilitate monitoring and evaluation. Details on
 implementation will be set out in programme guidelines. In order to achieve cost
 effectiveness, these provisions should aim at simplifying delivery mechanisms, optimising the
 use of human resources, while maintaining sound financial management. All actions will have
 to meet broad eligibility criteria, including demonstration of EU value added and respect of
 subsidiarity, complementarity and proportionality.
 In general, the specific policy support nature of LIFE+ should not lend itself to duplication or
 overlap with other Community programmes. However, special attention will be paid in
 programme delivery to ensure that duplication is avoided.
 5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements
 In order to achieve the main objectives described under 5.1 above, LIFE+ will be divided into
 2 strands:
 (1) LIFE Implementation and Governance, which will:
 – contribute to the development and demonstration of innovative policy
 approaches and instruments including promotion of successful research
 results.
 – contribute to consolidating the knowledge base for the development,
 assessment, monitoring and evaluation, including ex-post evaluation of
 environmental policy and legislation (through i.a studies, modelling and
 scenario building);
 – support the design and implementation of approaches to monitoring and
 assessment of the state of the environment and the drivers, pressures and
 responses that impact on it;
 – facilitate the implementation of Community environment policy, with a
 particular emphasis on implementation at local and regional level,
 through i.a. capacity building, exchange of best practice and networking,
 development of training modules and/or programmes;
 – provide support for better environmental governance, broadening
 stakeholder involvement, including that of environment non-
 governmental organisations, in policy consultation and implementation;
 (2) LIFE Information and Communication, which will:
 – disseminate information and raise awareness on environmental issues;
 – support accompanying measures (such as publications, events,
 campaigns, conferences,etc);
 SV 24 SV
 ---pagebreak--- In order to achieve the main objectives, the Decision establishing LIFE+ foresees a range of
 possible actions. LIFE+ will support those activities which have:
 • European added value: it will intervene only where there is a clear EU value
 added and contributes to economies of scale on a European level.
 • leverage or multiplier effect: it will provide a co-funding mechanism with
 Member States, regional or local authorities and other public and private
 operators.
 • catalytic or demonstrative character: LIFE + will support actions that show novel
 ways to approach and implement environment policy;
 • long term perspective: LIFE + interventions will be investments for the future.
 They will aim at setting the foundations for sustainability e.g. building the
 knowledge base)
 In the main, these will be:
 • Analytical activities:
 This type of actions will cover the carrying out of studies, surveys, evaluations, the
 elaboration of guides and reports and the development of common methodologies
 and indicators.
 • Policy support actions:
 This type of intervention will cover, inter alia, the financing of key networks (and
 notably those that facilitate stakeholder involvement throughout the policy cycle);
 the funding of non-governmental organisations; demonstration actions; workshops,
 training and other seminars and capacity building initiatives; and, exchange of best
 practice, all of which aims at underpinning the preparation and implementation of
 environment policy.
 • Environmental Awareness and Dissemination activities:
 This type of actions will cover among others the organisation of conferences, media
 campaigns, events, outreach (environment help desks) and awareness raising in
 support of the implementation of EC environment law and policy.
 5.3 Methods of implementation
 The programme will be mainly managed directly by the Commission. The types of actions
 may be financed either by:
 • Public procurement contracts
 • Grant agreements
 However, part of the programme may be implemented through the delegation of budget
 implementation tasks to national public-sector bodied or bodies governed by law with a
 SV 25 SV
 ---pagebreak--- public-sector mission, on the basis of national plans submitted each year (following multi-
 annual strategic programmes).
 Technical and financial assistance will be provided, covering the whole life-cycle of projects:
 this will increase the efficiency of the implementation of the programme, due to the
 availability of scientific and technical expertise, and the potential higher proximity to the
 projects to be funded.
 6. FINANCIAL IMPACT
 6.1. Total financial impact on (ex) part B (over the entire programming period)
 6.1.1. Financial intervention
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOT
 LIFE + Impl. & Gov. 185 202 220 235 252 269 287 1650
 LIFE + Inf. & Comm. 46 50 55 59 62 67 72 411
 TOTAL 231 252 275 294 314 336 359 2061
 6.1. 2. Technical and administrative assistance, support expenditure and IT expenditure
 (commitment appropriations)
 The estimated breakdown is given for one year (2007). This breakdown should not differ
 substantially over the whole period.
 2007
 1) Technical and administrative
 assistance (ATA):
 a) Bureaux d’assistance
 technique (BAT)
 b) Other technical and administrative
 assistance:
 - intra-muros:
 - extra-muros: 8.0
 Sub-total 1
 2) Support expenditure
 a) Studies 3.8
 b) Meetings of experts 1.2
 c) Information and 1.0
 publications
 Sub-total 2
 TOTAL 14
 SV 26 SV
 ---pagebreak--- The development of IT applications related to the programmes will be carried out through
 service contracts (public procurement procedures) funded via the operational budget
 6.2. Calculation of the costs by type of measure/action planned in (ex) part B (for the
 whole programming period)
 At this point in time it is not possible to provide either an accurate estimate of the number of
 projects envisaged for each year, or the average cost of each measure. The table 6.2 below
 indicates the expected breakdown of the annual allocation for one year (2007) by type of
 intervention.
 Among the priority areas of intervention are: Natura 2000, Climate change and the Thematic
 Strategies.
 The sum of the different measures proposed will remain within the allocation granted to the
 ENV policy area, following the annual budget procedure.
 Commitments in € million
 Breakdown Total cost for one year (2007)
 Building knowledge base
 (studies, surveys, models, informatics 35 (15%)
 support)
 Capacity building and implementation
 (training, networking, dissemination,
 workshops, project funding)
 139 (60%)
 Information and communication
 (Awareness raising campaigns,
 conferences, events, help desks,
 publications)
 Others
 46 (20%)
 11 (5%)
 Total cost 231
 SV 27 SV
 ---pagebreak--- 7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE
 7.1. Impact on human resources
 There will be no additional impact on human resources but an estimate of the staff involved in
 managing the financial side of the programme is as follows:
 Staff to be assigned to management
 of the action using existing and/or
 additional resources Description of tasks deriving from the
 Types of post Total
 action
 Number of permanent posts
 A 37
 Officials or
 B 31
 temporary staff
 C 17
 Total 85
 7.2. Overall financial impact of human resources
 Type of human resources Amount (€) Method of calculation *
 6562.56 K 37 x 108 000
 Officials
 31 x 57 924
 Temporary staff
 17 x 45 348
 Total 6562.56 K
 The amounts are total expenditure for twelve months.
 The human and administrative expenditure requested under the LIFE+ programme are in line
 with the current situation for DG Environment. In principle, no extra human resources will be
 required in relation to this programme until 2007: however, the allocation of the resources
 will depend, on one hand, by the internal organisation of the new Commission, and on the
 other hand, by the possible reallocation of the HR between services following the adoption of
 the new financial perspectives.
 In any case, the level of expenditure for human and administrative resources (including IT
 expenditure) for LIFE+ will remain within the allocation granted by the Budgetary Authority
 each year in the course of the budgetary process for policy area Environment.
 7.3. Other administrative expenditure deriving from the action
 There will be no overall increase in the DG’s administrative expenditure on meetings and
 missions. As an indication, the following table shows the likely costs of the regulatory
 committee meetings for the programme, which will be financed out of the DG’s annual
 allocation for this type of expenditure.
 SV 28 SV
 ---pagebreak--- Budget line
 (number and heading) Amount € Method of calculation
 Overall allocation (Title 07)
 07031 – Committees 1 100K 4 meetings x 25 members x €1K
 07030 – Experts meetings
 110K 110 missions x €1K
 07010 – Missions
 Other expenditure (specify)
 Total 210K
 The amounts are total expenditure for twelve months.
 1
 Specify the type of committee and the group to which it belongs.
 I. Annual total (6.2 + 6.3) 6 772 560
 II. Duration of action 7 years
 III. Total cost of action (I x II) 47 407 920*
 This amount is purely indicative. The cost of the 7-year period will not result from the simple
 multiplication of the 2007 amount: a small increase in the allocation is foreseen for every
 subsequent year (see table 2.3(c); the amount for the 7-year period is estimated at € 50.3m
 instead of the € 47.4m resulting from the table above).
 8. FOLLOW-UP AND EVALUATION
 8.1. Follow-up arrangements
 Each file - grant agreement or market contract – is followed by the responsible Commission
 service. All files are monitored during the whole life-cycle. Beneficiaries of community
 grants and/or contributions are required to report to the Commission on the implementation of
 the projects/activities (from both the technical and the financial viewpoint). A report is also
 required to contractors after the completion of their work. All these provisions, including
 modalities, conditions, deliverables, etc. are included in the grant agreements and in the public
 procurement contracts.
 All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in
 compliance with the provisions of Council Regulation (EC, Euratom) N° 1605/2002 of 25
 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European
 Communities.
 8.2 Arrangements and schedule for the planned evaluation
 As provided for under Article 13 of the Regulation, the multi-annual programmes will be
 monitored regularly in order to follow the implementation of activities carried out under each
 strand. The programme, LIFE+, will be subject to a mid-term and final evaluation in order
 assess its contribution to the development of Community environmental policy and the use
 made of the appropriations. The final evaluation will be carried out not later than one year
 before the programme ends and shall be submitted to the EP and the Council
 SV 29 SV
 ---pagebreak--- 9. ANTI-FRAUD MEASURES
 As stated in point 8.1 above, potential beneficiaries and contractors shall comply with the
 provisions of the Financial Regulation and provide the evidence of their financial and legal
 soundness.
 For grants, they are required to supply provisional statements of income and expenditure
 related to the project/activity for which funding is requested. Payments are made on the basis
 of the terms and conditions related to the grant agreement and on the basis of expenditure and
 income statements duly certified by the beneficiary and checked by the relevant service of the
 Commission. On the spot controls are also possible and beneficiaries are required to keep all
 details and supporting documents for a period of 5 years after the completion of the project.
 SV 30 SV


type: wikipedia

text:
"The Business" é uma canção do produtor e DJ holandês Tiësto, que foi lançada como single em setembro de 2020.
 Videoclipe
 O videoclipe foi postado no canal oficial de Tiësto no YouTube em 24 de setembro de 2020, e foi dirigido por Christian Breslauer. No videoclipe, é apresentado dois dançarinos: Casey Frey e Kyla Bullings. De acordo com Jason Heffler do edm.com, a "interpretação de dança inebriante de Frey é um acompanhamento fantástico para o dom sônico assustador".
 Arte da capa
 A arte da capa foi feita pelo artista plástico Victor Scorrano.
 Remixes
 Um remix do DJ/produtor britânico 220 Kid foi lançado em 11 de dezembro de 2020, com estreia no canal de Tiësto no YouTube. Há também outra versão, intitulada "The Business Part II", que é uma colaboração com o cantor e compositor americano Ty Dolla Sign e foi lançada em 21 de janeiro de 2021.
 Desempenho nas tabelas musicais
 Tabelas semanais
 Ligações externas
 Singles de 2021
 Canções de 2021
 Tiësto


text:
 2.9.2006
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 212/43
 2006 m. liepos 18 d. pareikštas ieškinys byloje SNIA prieš Komisiją
 (Byla T-194/06)
 (2006/C 212/73)
 Proceso kalba: italų
 Šalys
 Ieškovė: SNIA S.p.A., atstovaujama advokatų Alberto Santa Maria ir Claudi Biscaretti di Rufia
 Atsakovė: Europos Bendrijų Komisija
 Ieškovės reikalavimai
 —
 Panaikinti 2006 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimą C(2006)1766 galutinis byloje COMP/F/38.620 — Vandenilio peroksidas ir natrio perboratas, kuriuo be kitų įmonių, kurioms buvo skirtas šis sprendimas, SNIA S.p.A. solidariai su Caffaro S.r.l. buvo paskirta 1,078 mln. eurų bauda.
 —
 Priteisti iš atsakovės bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Šioje byloje priimtas sprendimas yra toks pat kaip ir byloje L'Air Liquide prieš Komisiją, T-185/06.
 Šio atžvilgiu reikia pabrėžti, kad šioje byloje atsakovė nurodė, jog Industrie Chimiche Caffaro S.p.A (ICC) tuo metu, kai įvyko faktinės aplinkybės, iš esmės priklausė ne tik nuo Caffaro S.p.A., bendrovės, kurios vertybiniai popieriai kotiruojami Italijos biržoje, ir kuri valdė 100 % ICC akcijų, bet ir nuo pačios ieškovės, valdančios nuo 53 % iki 59 % Caffaro S.p.A. akcijų. Iš esmės dėl to ieškovė buvo pripažinta solidariai atsakinga už Komisijos nustatytą Caffaro S.r.l. pažeidimą.
 Grįsdama savo reikalavimus ieškovė nurodo, kad:
 —
 Komisija neįrodė priklausomumo ryšio tarp SNIA ir ICC ginčijamu laikotarpiu. Komisija taip pat neįrodė, kad tuo pačiu laikotarpiu buvo priklausomumo ryšys tarp Caffaro S.p.A. ir ICC;
 —
 vertindama Caffaro S.p.A. ir SNIA susiliejimo svarbą siekdama nustatyti lemiamą SNIA įtaką, Komisija neatsižvelgė į tai, kad Caffaro S.p.A. įsiliejimas į SNIA (kaip ir bendrovės ICC pavadinimo pakeitimas į Caffaro S.p.A., šiuo metu Caffaro S.r.l.) įvyko 2000 m., t. y. praėjus vieneriems metams po pasitraukimo iš balinimo priemonių rinkos, ir kad kaip jau buvo nurodyta, lemiamą Caffaro S.p.A. įtaka ICC atitinkamu laikotarpiu Komisijos nebuvo įrodyta;
 —
 vienintelė atsakinga už nagrinėjamą pažeidimą yra ICC (šiuo metu — Caffaro S.r.l.), kuri nebuvo likviduota, o pakeitė tik pavadinimą. Antra, net jei Caffaro S.p.A. būtų atsakinga už šį pažeidimą, pastarosios teisių perėmėja yra Caffaro S.r.l., o ne SNIA.


text:
El Bovalar es un yacimiento arqueológico de época visigoda, situado en el municipio de Serós en la comarca del Segriá, formado por una aldea abandonada, por una basílica con un baptisterio y por una necrópolis.
 Las casas apiñadas, generalmente de tres cámaras, hechas de piedra, se organizaban junto a un espacio comunitario, donde había una almazara, unas bodegas y la iglesia.
 El templo, preexistente, y la aldea se abandonaron tras la invasión musulmana.
 Fue excavado desde el 1943 hasta el 1987.
 Véase también
 Anexo:Bienes de interés cultural de la provincia de Lérida
 Referencias
 Yacimientos arqueológicos de la provincia de Lérida
 Yacimiento arqueológico del Bovalar
 Yacimiento arqueológico del Bovalar
 Arquitectura visigoda


type: other

text:
§ 3 Huvihariduse ja huvitegevuse toetamise tingimused
 § 4 Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse taotlemine
 § 5 Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse kasutamine ja suurus
 Taheva Vallavolikogu
 RT IV, 02.09.2017, 6
 Vastu võetud 25.08.2017 nr 6
 Käesoleva määruse eesmärgiks on kehtestada ühtne põhimõte ja kord rahvastikuregistri andmetel Taheva vallas elavate 7–19aastaste laste ja noorte (edaspidi õppur) huvikoolis õppimise ja huvitegevusega tegelemise toetamiseks valla eelarvest.
 (1) Huvikool käesoleva määruse tähenduses on munitsipaal- või erahuvikool, mis pakub täiendavaid võimalusi hariduse omandamiseks ja isiksuse arenguks ning kus õpe toimub üldhariduse tasemeõppest ja õppetööst vabal ajal. Huvikool on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS) ja omab koolitusluba.
 (2) Huvitegevus käesoleva määruse tähenduses on süsteemne juhendatud tegelemine vaba tahte alusel üldhariduse tasemeõppest ja õppetööst vabal ajal, et omandada teadmised ja oskused valitud huvialal kultuuri, spordi ja loodus- ning täppisteaduste või tehnoloogia valdkondades. Huvitegevusega tegeldakse huviringides, klubides, stuudiotes jne.
 § 3. Huvihariduse ja huvitegevuse toetamise tingimused
 (1) Taheva vald osaleb õppuri huvihariduse ja huvitegevuse toetamisel eelarveliste vahendite olemasolul järgmistel tingimustel:
 1) õppuri ja tema vähemalt ühe vanema või eestkostja rahvastikuregistri järgne elukoht on Taheva vallas;
 2) toetuse taotlejal ei tohi olla toetuse taotlemise ajal võlgnevusi Taheva valla ees;
 3) toetust saab taotleda huvihariduseks ja huvitegevuseks, milleks puuduvad võimalused Taheva valla territooriumil (peale kohalike omavalitsuste üksuste ühinemist mõistetakse selle all endist Taheva valla territooriumi);
 (2) Toetus määratakse üldjuhul iga kvartali kohta vahemikus oktoober kuni juuni.
 (3) toetuse saanud õppur esindab vajadusel ja hallatavate kultuuri- ja haridusasutuste soovil Taheva valda (peale kohalike omavalitsuse üksuste ühinemist Valga valda).
 § 4. Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse taotlemine
 (1) Toetuse taotlemiseks esitab õppuri seaduslik esindaja vallavalitsusele taotluse, milles on märgitud õppuri ja tema esindaja andmed (nimi, kontaktandmed, pangakonto number) ja informatsioon huvihariduses ja huvitegevuses osalemise kohta väljaspool Taheva valda.
 (2) Taotlusele lisatakse huviharidust või huvitegevust andva organisatsiooni kinnitus õppuri osalemise kohta tegevuses, milleks toetust taotletakse.
 (3) Taotlus koos lisaga esitatakse iga kvartali esimese kuu 7. kuupäevaks.
 (4) Vallavalitsus vaatab taotluse läbi 10 tööpäeva jooksul ja teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse.
 (5) Taotluse rahuldamata jätmise võib tingida eelarveliste vahendite puudus ning asjaolu, et kohapeal on tegevusvõimalus, milleks toetust taotletakse, kättesaadav.
 § 5. Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse kasutamine ja suurus
 (1) Toetust määratakse huvikooli ja/või huviringi osalustasude katmiseks ning huvikoolis õppimisega ja/või huviringis käimisega seotud transpordikulude katmiseks.
 (2) Toetust määratakse õppurile ühe huvialaga tegelemiseks.
 (3) Makstava toetuse suurus igaks eelarveaastaks kehtestatakse vallavalitsuse määrusega.
 (1) Vallavalitsusel on õigus kontrollida õppuri osalemist toetatud huvikoolis või huvitegevuses.
 (2) Toetuse saaja või tema seaduslik esindaja on kohustatud viie päeva jooksul vallavalitsust teavitama, kui õppur, kellele on toetus määratud, ei osale enam toetatavas huvihariduses või huvikoolis.
 (3) Käesoleva määruse sätete rikkumisel korral on vallavalitsusel õigus peatada toetuse maksmine, nõuda toetuse tagastamist ja keelduda edaspidi toetuse andmisest.
 Hille Tamman