text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 18.3.2021
 COM(2021) 127 final
 2021/0066(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 103. sesijā un Jūras vides aizsardzības komitejas 76. sesijā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem, Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā, Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā un Starptautiskajā konvencijā par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.Priekšlikuma priekšmets
 Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 103. sesijā (MSC 103), kura notiks virtuāli no 2021. gada 5. līdz 14. maijam, un Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 76. sesijā (MEPC 76), kura notiks virtuāli no 2021. gada 7. līdz 17. jūnijam. MSC 103 laikā paredzēts pieņemt grozījumus šādiem dokumentiem:
 –Starptautiskā konvencija par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW kodekss),
 –Starptautiskais kodekss par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā (ESP kodekss),
 –Starptautiskais ugunsdrošības sistēmu kodekss (FSS kodekss).
 MEPC 76 laikā paredzēts pieņemt grozījumus šādā dokumentā:
 –Konvencija par pretapaugšanas sistēmām (AFS konvencija).
 2.Priekšlikuma konteksts
 2.1.Konvencija par Starptautisko Jūrniecības organizāciju
 Ar Konvenciju par Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO) ir izveidota SJO. SJO mērķis ir nodrošināt forumu sadarbībai regulējuma un prakses jomā attiecībā uz dažādiem tehniskiem jautājumiem, kuri ietekmē ar starptautisko tirdzniecību saistītu kuģošanu. Tās mērķis ir arī aicināt vispārēji ieviest augstākos iespējamos standartus jautājumos, kuri attiecas uz kuģošanas drošību, navigācijas efektivitāti un kuģu izraisīta jūras piesārņojuma novēršanu un kontroli, veicinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. SJO nodarbojas arī ar attiecīgiem administratīvajiem un juridiskajiem jautājumiem.
 Konvencija stājās spēkā 1958. gada 17. martā.
 Visas dalībvalstis ir konvencijas puses.
 Visas dalībvalstis ir puses 1973. gada Starptautiskajā konvencijā par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu (MARPOL konvencija), kas stājās spēkā 1983. gada 2. oktobrī, un puses VI pielikumā, kas stājās spēkā 2005. gada 18. maijā. Savienība nav MARPOL konvencijas puse.
 Visas dalībvalstis ir puses 1974. gada Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija), kas stājās spēkā 1980. gada 25. maijā. Savienība nav SOLAS konvencijas puse.
 Saskaņā ar SOLAS konvenciju obligāti ir jāievēro Starptautiskais drošības kodekss kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzi vai citas degvielas ar zemu uzliesmošanas temperatūru (IGF kodekss). Tā nolūks ir nodrošināt starptautisku standartu kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzi vai šķidrumus ar zemu uzliesmošanas temperatūru. Kodekss attiecas uz visām jomām, kurās īpaši jāņem vērā tas, ka par degvielu tiek izmantota gāze vai šķidrumi ar zemu uzliesmošanas temperatūru. Tajā ir noteikti kritēriji piedziņas iekārtu un palīgmehānismu izkārtojumam un uzstādīšanai, ja kā degvielu izmanto dabasgāzi, lai nodrošinātu tādu pašu integritātes pakāpi drošuma un uzticamības ziņā, kādu iespējams sasniegt ar jaunām un salīdzināmām ar tradicionālo degvielu darbināmām galvenajām un palīgiekārtām.
 2.2.Starptautiskā Jūrniecības organizācija
 Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir specializēta Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūra, kas atbildīga par kuģošanas drošību un drošumu un kuģu izraisīta jūras piesārņojuma novēršanu. Tā ir iestāde, kas nosaka globālos standartus starptautiskās kuģniecības drošības, drošuma un vidisko raksturlielumu jomā. Tās galvenais uzdevums ir izveidot taisnīgu un efektīvu, vispārpieņemtu un visaptveroši īstenotu kuģniecības nozares tiesisko regulējumu.
 Organizācijā var iesaistīties jebkura valsts, un visas ES dalībvalstis ir SJO dalībnieces. ES un SJO attiecību pamatā ir Starpvalstu jūrniecības konsultatīvās organizācijas (IMCO) un Eiropas Kopienu Komisijas vienošanās par sadarbību, kas noslēgta 1974. gadā.
 SJO Kuģošanas drošības komitejā ir visas SJO dalībnieces, un tā sanāk vismaz reizi gadā. Tā izskata jebkādus organizācijas darbības jomā esošus jautājumus, kas attiecas uz navigācijas līdzekļiem, kuģu būvi un aprīkojumu, apkalpes komplektēšanu no drošības viedokļa, noteikumiem par sadursmju novēršanu, bīstamo kravu apstrādi, kuģošanas drošības procedūrām un prasībām, hidrogrāfisko informāciju, kuģu žurnāliem un navigācijas informāciju, jūras negadījumu izmeklēšanu, izcelšanu un glābšanu, un jebkuru citu jautājumu, kas tieši ietekmē kuģošanas drošību.
 SJO Jūras vides aizsardzības komitejā arī darbojas visas SJO dalībnieces, un tās sanāksmes notiek vismaz reizi gadā. Tā risina SJO darbības jomā esošos vidiskos jautājumus, kas saistīti ar kuģu radītā piesārņojuma kontroli un novēršanu, uz ko attiecas MARPOL līgums un kas aptver piesārņojumu ar naftu, ķīmiskām vielām, ko pārvadā kā beztaras kravas, notekūdeņiem, atkritumiem un kuģu emisijām gaisā, ieskaitot gaisu piesārņojošas vielas un siltumnīcefekta gāzu emisijas. Citi risināmie jautājumi ietver balasta ūdeņu apsaimniekošanu, pretapaugšanas sistēmas, kuģu pārstrādi, gatavību un reaģēšanas darbības piesārņojuma gadījumā un īpašu apgabalu un īpaši jutīgu jūras apgabalu identificēšanu.
 Gan SJO Kuģošanas drošības komiteja, gan Jūras vides aizsardzības komiteja nodrošina mehānismu, kas ļauj tām izpildīt SJO konvencijas, SJO Asamblejas vai SJO Padomes uzticētos pienākumus vai jebkādus iepriekšminētajā darbības jomā esošus pienākumus, kurus tām var uzticēt saskaņā ar citiem starptautiskiem tiesību instrumentiem un kurus atzīst SJO. Kuģošanas drošības komitejas un Jūras vides aizsardzības komitejas, ka arī to palīgstruktūru lēmumus pieņem ar šo komiteju locekļu balsu vairākumu.
 2.3.Paredzētie SJO Kuģošanas drošības komitejas akti
 2021. gada 5.–14. maijā MSC 103 pieņems grozījumus STCW konvencijā un kodeksā, ESP kodeksā, FSS kodeksā, SOLAS III nodaļā un LSA kodeksā.
 Ar paredzētajiem grozījumiem STCW konvencijas 1/1. noteikumā paredzēts ieviest definīciju terminam “augstspriegums” un STCW kodeksa A-1/1. iedaļā grozīt termina “darbības līmenis” definīciju, ietverot tajā amatu “elektromehāniķis”.
 Paredzēto 2011. gada ESP kodeksa B pielikuma A daļas 2. pielikuma grozījumu nolūks ir ierobežot dubultkorpusa naftas tankkuģu korpusa biezuma mērījumus pirmā atjauninājuma apsekojumā, atļaujot tos tikai aizdomīgās vietās.
 Paredzēto Ugunsdrošības sistēmu (FFS) kodeksa 9. nodaļas grozījumu nolūks ir precizēt, ka ir pieņemama mazāk sarežģīta un lētāka sekcijas defekta izolācija individuāli identificējamām ugunsgrēka detektoru sistēmām, kas uzstādītas kravas kuģos un pasažieru kuģu kajīšu balkonos.
 2.4.Paredzētais SJO Jūras vides aizsardzības komitejas akts
 2021. gada 10.–17. jūnijā MEPC 76 pieņems grozījumus AFS konvencijā. Paredzēto grozījumu nolūks ir iekļaut cibutrīnu aizliegto pretapaugšanas vielu sarakstā. Tas notiek ES iniciatīvas rezultātā.
 3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā
 3.1.Grozījumi Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem
 Cilvēkfaktora, apmācības un sardzes apakškomitejas 6. sesijā (HTW 6), kas notika no 2019. gada 29. aprīļa līdz 3. maijam, apakškomiteja piekrita ITF ierosinājumam precizēt funkcijas “elektromehāniķis” darbības līmeni STCW kodeksa A-I/1. iedaļas (Definīcijas un skaidrojumi) definīcijā “darbības līmenis” un iekļaut šajā iedaļā jaunu definīciju terminam “augstspriegums”.
 Apakškomiteja pēc tam vienojās definīcijas “augstspriegums” projektu iekļaut STCW kodeksa I/1. noteikumā, kā izklāstīts HTW 6/13 7. pielikumā, iesniedzot to MSC 102 apstiprināšanai un pieņemšanai. Apakškomiteja arī vienojās par STCW kodeksa A-I/1. iedaļas grozījuma projektu, ar kuru amatu “elektromehāniķis” iekļauj termina “darbības līmenis” definīcijā (šāds grozījums izriet no šā amata ieviešanas ar 2010. gada Manilas grozījumiem, kas izklāstīti HTW 6/13 8. pielikumā), un par tā iesniegšanu MSC 102 apstiprināšanai un pieņemšanai.
 MSC 102 grozījumus apstiprināja, un MSC 102 ziņojuma (MSC 102/24) 13.9. un 13.10. punktā norādīts, ka grozījumus paredzēts pieņemt MSC 103.
 Savienībai šie grozījumi būtu jāatbalsta, jo ar tiem tiek precizēts funkcijas “elektromehāniķis” darbības līmenis un ieviesta termina “augstspriegums” vienota definīcija.
 3.2.Grozījumi Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā (ESP kodekss)
 Kuģu projektēšanas un būves apakškomitejas 7. sesijā tika izskatīts IACS uz pētījuma pamata iesniegtais priekšlikums grozīt 2011. gada ESP kodeksa (grozīts ar rezolūciju MSC.461(101)) B pielikuma A daļas 2. pielikumu, nosakot, ka dubultkorpusa naftas tankkuģu biezuma mērījumus pirmā atjauninājuma apsekojumā būtu pietiekami veikt tikai aizdomīgās vietās. Pēc īsas apspriešanās apakškomiteja piekrita 2011. gada ESP kodeksa grozījumu projektam, kas izklāstīts 7. pielikumā, un nolēma to iesniegt MSC 102 apstiprināšanai un pieņemšanai.
 MSC 102 grozījumus apstiprināja, un MSC ziņojuma (MSC 102/24) 17.24. punktā norādīts, ka grozījumus paredzēts pieņemt MSC 103. Šis jautājums jau ir iekļauts ES neoficiālajā dokumentā par MSC 102.
 Savienībai šie grozījumi būtu jāatbalsta, jo tie ļauj IACS koncentrēties uz aizdomīgajām vietām, kad tiek veikti dubultkorpusa naftas tankkuģu biezuma mērījumi.
 3.3.Grozījumi Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā (FSS kodekss)
 MSC 98 apakškomitejas 2018.–2019. gada darba kārtībā un SSE 6 pagaidu darba kārtībā iekļāva jaunu punktu “Grozījumi FSS kodeksa 9. nodaļā attiecībā uz prasībām, ko piemēro kravas kuģiem un pasažieru kuģu balkoniem, kuros uzstādītas individuāli identificējamu ugunsgrēka detektoru sistēmas” (MSC 98/23, 20.34. punkts), par pabeigšanas termiņu nosakot 2020. gadu.
 Kuģa sistēmu un aprīkojuma (SSE) apakškomiteja 7. sesijā vienojās par Starptautiskā ugunsdrošības sistēmu kodeksa (FSS kodekss) 9. nodaļas grozījumu projektu un saistīto MSC rezolūcijas projektu, kas izklāstīts SSE 7/21 ziņojuma 3. pielikumā, un nolēma tos iesniegt apstiprināšanai MSC 102.
 MSC 102 FSS kodeksa 9. nodaļas grozījumu projektu apstiprināja, un MSC ziņojuma (MSC 102/24) 19.8. punktā norādīts, ka grozījumus paredzēts pieņemt MSC 103.
 Savienībai šie grozījumi būtu jāatbalsta, jo ar tiem atļautas sistēmas, kurās apvienota pasažieru kuģiem nepieciešamo individuāli identificējamo ugunsgrēka detektoru pastiprinātā drošība un mazāk sarežģīta un lētāka sekcijas defekta izolācija, kas ir pieņemama tikai attiecībā uz kravas kuģiem un pasažieru kuģu balkoniem.
 3.4.Grozījumi Konvencijā par pretapaugšanas sistēmām
 MEPC 71 ir pieņēmusi ES lūgumu, kurā ierosināts grozīt Starptautiskās konvencijas par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli (AFS konvencija, 2001. gads) 1. pielikumu, paredzot cibutrīna kontroles un pārceļot grozījuma apspriešanu uz Piesārņojuma novēršanas un kontroles apakškomitejas 5. sesiju (PPR 5).
 MEPC 73 atzīmēja, ka PPR 5, kas vispirms ir piekritusi, ka sākotnējais priekšlikums grozīt AFS konvencijas 1. pielikumu, lai tajā iekļautu cibutrīna kontroles (Savienības vārdā iesniegts ar dokumentu PPR 5/19 kopā ar dokumentā PPR 5/INF.9 iekļauto informāciju), atbilst AFS konvencijas 2. pielikuma prasībām, ir vienojusies, ka ir pamats cibutrīna detalizētākai pārskatīšanai.
 Pēc diskusijām PPR 7 apakškomiteja vienojās, pirmkārt, par AFS konvencijas 1. pielikuma (Pretapaugšanas sistēmu kontroles) grozījuma projektu, ar ko tiek iekļautas cibutrīna kontroles, kā izklāstīts 6. pielikuma 1. pielikumā, un tā iesniegšanu MEPC 75 ar mērķi apstiprināt spēkā stāšanās datumus, kuri šobrīd ir kvadrātiekavās, un vēlāk apstriprināt arī projektu; un, otrkārt, par AFS konvencijas 4. pielikuma (Apsekojumi un sertifikācijas prasības pretapaugšanas sistēmām) grozījumu projektu, tai skaitā par Starptautiskās pretapaugšanas sistēmas sertifikāta parauga grozījumu projektu, lai iesniegtu tos izskatīšanai MEPC 75 ar mērķi tos apstiprināt.
 MEPC 75 AFS konvencijas grozījumu tekstu ir pabeigusi, un MEPC ziņojuma (MEPC 75/18) 10.17. punktā norādīts, ka grozījumus paredzēts pieņemt MEPC 76. Nostāja atbalstīt šos grozījumus ir iekļauta ES neoficiālajā dokumentā par MEPC 75.
 Savienība nāca klajā ar aicinājumu visā pasaulē aizliegt šo pretapaugšanas vielu, ko ES tagad ir aizliegts tirgot. Tāpēc Savienībai būtu jāatbalsta šie grozījumi, jo ar tiem šī viela tiks aizliegta visā pasaulē un tiks sasniegts ES mērķis.
 3.5.Attiecīgie ES tiesību akti un ES kompetence
 3.5.1.Grozījumi Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem
 Direktīvā 2008/106/EK
 1
 noteikts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka jūrnieki kā minimums ir apmācīti atbilstoši STCW konvencijas prasībām, un ka tām ir jāpiemēro STCW kodeksa A daļa. Šajā gadījumā ir būtiski ņemt vērā direktīvas 1. panta 6) un 7) punktu, kurā noteikti par elektroiekārtām atbildīgo virsnieku pienākumi, un I pielikuma I nodaļas III/5. noteikumu, kurā atsaucas uz elektrisko, elektronisko un vadības iekārtu funkciju, kas ir saistīta ar kompetences standartos noteiktajām spējām. Ar MSC 103 pieņemšanai paredzētajiem grozījumiem tiks mainīta STCW kodeksa A daļa, un tas ietekmēs direktīvas prasības.
 3.5.2.Grozījumi Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā
 Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 530/2012
 2
 5. un 6. pantu SJO stāvokļa novērtēšanas sistēma (CAS) ir noteikta par obligātu vienkorpusa naftas tankkuģiem, kuri ir vairāk nekā 15 gadus veci. Beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā veicamo uzlaboto pārbaužu programmā jeb Pastiprinātās apsekošanas programmā (ESP) norādīts, kā īstenot šādu pastiprinātu novērtēšanu. Tā kā CAS izmanto ESP kā rīku sava mērķa sasniegšanai, jebkādas izmaiņas saistībā ar ESP pārbaudēm, kā šie grozījumi, kas paredz, ka lielāka vērība dubultkorpusa naftas tankkuģu biezuma mērījumos pirmā atjauninājuma apsekojumā pievēršama tikai aizdomīgajām vietām, būs automātiski piemērojamas arī ar Regulu (ES) Nr. 530/2012.
 3.5.3.Grozījumi Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā (FSS kodekss)
 Ar Direktīvas 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem
 3
 6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktu SOLAS konvenciju ar tās grozījumiem piemēro A klases pasažieru kuģiem. SOLAS konvencija paredz, ka pasažieru kuģiem FSS kodekss ir obligāts.
 Tāpēc FSS kodeksa grozījumi, ko paredzēts pieņemt MSC 103, ietekmētu prasības, kuras piemērojamas ar Direktīvu 2009/45/EK.
 3.5.4.Grozījumi Konvencijā par pretapaugšanas sistēmām
 Pretapaugšanas līdzekļu pieejamību tirgū un to izmantošanu reglamentē ES Biocīdu regula (ES) Nr. 528/2012
 4
 . Ņemot vērā vairāku zinātnisko pētījumu rezultātus un ES līmenī veikto salīdzinošo pārskatīšanu, Komisija 2016. gada 27. janvārī pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/107
 5
 , ar kuru faktiski visās ES dalībvalstīs un EEZ valstīs tika aizliegts laist tirgū un izmantot preapaugšanas krāsas, kas satur cibutrīnu. Tādējādi pretapaugšanas sistēmu konvencijas grozījumi ietekmēs Regulu (ES) Nr. 528/2012.
 3.5.5.ES kompetence
 STCW kodeksa A daļas grozījumi ietekmētu ES tiesību aktus, proti, Direktīvas 2008/106/EK piemērošanu.
 ESP kodeksa grozījumi ietekmētu ES tiesību aktus, proti, Regulas (ES) Nr. 530/2012 piemērošanu.
 Starptautiskā ugunsdrošības sistēmu kodeksa (FSS kodekss) grozījumi ietekmētu ES tiesību aktus, proti, Direktīvas 2009/45/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punkta piemērošanu.
 Starptautiskās konvencijas par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli grozījumi ietekmētu ES tiesību aktus, proti, Regulas (ES) Nr. 528/2012 piemērošanu.
 Tādējādi saskaņā ar LESD 3. panta 2. punkta beigu daļu Savienībai ir ekskluzīva kompetence, un tāpēc ir nepieciešams noteikt Savienības nostāju attiecībā uz aktiem, ar kuriem pieņem iepriekš minētos grozījumus.
 4.Juridiskais pamats
 4.1.Procesuālais juridiskais pamats
 4.1.1.Principi
 Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
 LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
 6
 .
 Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
 7
 .
 4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 SJO Kuģošanas drošības komiteja un Jūras vides aizsardzības komiteja ir ar nolīgumu, proti, ar Konvenciju par Starptautisko Jūrniecības organizāciju, izveidotas struktūras.
 Akti, ko šīs abas SJO komitejas tiek aicinātas pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti var būtiski ietekmēt šādu ES tiesību aktu saturu:
 –Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva (ES) 2008/106 par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni. Iemesls: direktīva piemēro STCW kodeksa A daļu;
 –Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regula (ES) Nr. 530/2012, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem. Iemesls: ar šo regulu tiek padarīta obligāta SJO stāvokļa novērtēšanas sistēmas (CAS) piemērošana vienkorpusa naftas tankkuģiem, kuri ir vairāk nekā 15 gadus veci. Beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā veicamo uzlaboto pārbaužu programmā jeb Pastiprinātās apsekošanas programmā (ESP) norādīts, kā īstenot šādu pastiprinātu novērtēšanu. Tā kā CAS izmanto ESP kā līdzekli sava mērķa sasniegšanai, jebkuras ESP pārbaužu izmaiņas kļūs automātiski piemērojamas ar Regulu (ES) Nr. 530/2012;
 –Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem. Iemesls: Direktīvā 2009/45 noteikts, ka A klases pasažieru kuģiem pilnībā jāatbilst grozītās SOLAS konvencijas prasībām. FFS kodekss ir noteikts par obligātu saskaņā ar SOLAS konvenciju;
 –Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regula (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu. Iemesls: minētā regula aizliedz visās ES dalībvalstīs un EEZ valstīs darīt tirgū pieejamas un izmantot pretapaugšanas krāsas, kas satur cibutrīnu.
 Tāpēc grozījumi:
 –Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem,
 –Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā,
 –Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā (FSS kodekss),
 –Starptautiskajā konvencijā par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli
 ietekmētu ES tiesību aktus, jo tie tiktu piemēroti ar attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu (ES) 2008/106 par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni, Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regulu (ES) Nr. 530/2012, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem, Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem un Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu.
 Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.
 Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
 4.2.Materiālais juridiskais pamats
 4.2.1.Principi
 Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.
 4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz jūras transportu. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts.
 4.3.Secinājums
 Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 100. panta 2. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.
 2021/0066 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 103. sesijā un Jūras vides aizsardzības komitejas 76. sesijā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem, Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā, Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā un Starptautiskajā konvencijā par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Konvencija par Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO) stājās spēkā 1958. gada 17. martā.
 (2)SJO ir specializēta Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūra, kas ir atbildīga par kuģošanas drošību un drošumu un kuģu izraisīta jūras un gaisa piesārņojuma novēršanu. Visas Savienības dalībvalstis ir SJO locekles. Savienība nav SJO locekle.
 (3)Saskaņā ar SJO konvencijas 28. panta b) punktu Kuģošanas drošības komiteja var pieņemt grozījumus Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem
 8
 (STCW konvencija) un Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras
 9
 (SOLAS konvencija).
 (4)Saskaņā ar SJO konvencijas 38. panta a) punktu Jūras vides aizsardzības komiteja var pieņemt grozījumus Starptautiskajā konvencijā par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli (AFS konvencija)
 10
 .
 (5)Jūras vides aizsardzības komiteja 103. sesijā 2021. gada 5.–14. maijā pieņems grozījumus STCW konvencijā, Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā (ESP kodekss) un Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā (FSS kodekss).
 (6)Jūras vides aizsardzības komiteja 76. sesijā, kas notiks 2021. gada 10.–17. jūnijā, pieņems grozījumus AFS konvencijā.
 (7)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Jūras vides aizsardzības komitejas 103. sesijā, jo STCW konvencijas, ESP kodeksa un FSS kodeksa grozījumi būtiski ietekmēs Savienības tiesību aktu saturu, proti, attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK
 11
 , Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 530/2012
 12
 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/45/EK
 13
 .
 (8)STCW konvencijas STCW kodeksa A daļas grozījumi precizētu funkcijas “elektromehāniķis” darbības līmeni un ieviestu termina “augstspriegums” vienotu definīciju. Tādējādi Savienībai šie grozījumi būtu jāatbalsta, jo ar tiem tiek precizēti uz kuģa strādājošo cilvēku pienākumi, un tas sniedz lielāku skaidrību par dažādajiem pienākumiem un uzdevumiem.
 (9)ESP kodeksa B pielikuma A daļas 2. pielikuma grozījumi dod inspektoriem, kas veic naftas dubultkorpusa tankkuģu biezuma mērījumus, iespēju koncentrēties uz aizdomīgām vietām. Tādējādi Savienībai šie grozījumi būtu jāatbalsta, jo ar tiem tiks palielināta drošība jūrā un samazināts noplūdes risks avāriju gadījumā.
 (10)Ar FSS kodeksa 9. nodaļas grozījumiem tiks atļautas sistēmas, kurās apvienota pasažieru kuģiem nepieciešamo individuāli identificējamo ugunsgrēka detektoru pastiprinātā drošība un mazāk sarežģīta un lētāka sekcijas defekta izolācija, kas ir pieņemama tikai attiecībā uz kravas kuģiem un pasažieru kuģu balkoniem. Tādējādi Savienībai šie grozījumi būtu jāatbalsta, jo tie sniegs labāku aizsardzību cilvēkiem uz kuģa ugunsgrēka gadījumā.
 (11)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Jūras vides aizsardzības komitejas 76. sesijā, jo AFS Konvencijas 1. un 4. pielikuma grozījumi būtiski ietekmēs Savienības tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu.
 (12)Šie AFS Konvencijas 1. un 4. pielikuma grozījumi nodrošinās, ka visā pasaulē tiek aizliegta pretapaugšanas viela cibutrīns, ko Savienībā jau ir aizliegts tirgot.
 (13)Savienības nostāja jāpauž Savienības dalībvalstīm, kuras ir SJO Kuģošanas drošības komitejas un Jūras vides aizsardzības komitejai locekles, rīkojoties kopīgi,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Kuģošanas drošības komitejas 103. sesijā, ir piekrist, ka:
 (a)tiek pieņemti grozījumi Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem, kas paredzēti SJO dokumenta MSC 102/24 7. un 8. pielikumā;
 (b)tiek pieņemti grozījumi Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā, kas paredzēti SJO dokumenta MSC 102/24 15. pielikumā, un
 (c)tiek pieņemti grozījumi Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā, kas paredzēti SJO dokumenta MSC 102/24 20. pielikumā.
 2. pants
 Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem SJO Jūras vides aizsardzības komitejas 76. sesijā, ir piekrist, ka tiek pieņemti grozījumi Starptautiskajā konvencijā par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli, kas paredzēti SJO dokumenta MEPC 75/18 7. pielikumā.
 3. pants
 1.Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir SJO Kuģošanas drošības komitejas locekles, rīkojoties kopīgi.
 2.Šā lēmuma 2. pantā minēto nostāju pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir SJO Jūras vides aizsardzības komitejas locekles, rīkojoties kopīgi.
 4. pants
 Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 (1)
 OV L 323, 3.12.2008., 33.–61. lpp.
 (2)
 OV L 172, 30.6.2012., 3.–9. lpp.
 (3)
 OV L 163, 25.6.2009., 1.–140. lpp.
 (4)
 OV L 167, 27.6.2012., 1.–123. lpp.
 (5)
 OV L 21, 28.1.2016., 81.–82. lpp.
 (6)
 Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.
 (7)
 Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.
 (8)
 STCW konvencija stājās spēkā 1984. gada 28. aprīlī.
 (9)
 SOLAS konvencija stājās spēkā 1980. gada 25. maijā.
 (10)
 AFS konvencija stājās spēkā 2008. gada 17. septembrī.
 (11)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.).
 (12)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 530/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem (OV L 172, 30.6.2012., 3. lpp.).
 (13)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK (2009. gada 6. maijs) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (OV L 163, 25.6.2009., 1. lpp.).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
2021 3 4
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 75/19
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 184/2018
 2018 m. rugsėjo 21 d.
 kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas) [2021/298]
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2018 m. vasario 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/291, kuriuo dėl veikliosios medžiagos bifentrino patvirtinimo sąlygų iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (1);
 (2)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2018 m. vasario 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/296, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nepatvirtinama veiklioji medžiaga Reynoutria sachalinensis ekstraktas (2);
 (3)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2018 m. kovo 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/309, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nepratęsiamas veikliosios medžiagos propinebo patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 (3) priedas;
 (4)
 todėl EEE susitarimo II priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 EEE susitarimo II priedo XV skyrius iš dalies keičiamas taip:
 1.
 13a punktas (Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011) papildomas šiomis įtraukomis:
 „–
 32018 R 0291: 2018 m. vasario 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/291 (OL L 55, 2018 2 27, p. 30),
 –
 32018 R 0309: 2018 m. kovo 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/309 (OL L 60, 2018 3 2, p. 16).“
 2.
 Po 13zzzzzzzzn punkto (Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/113) įterpiami šie punktai:
 „13zzzzzzzzo.
 32018 R 0296: 2018 m. vasario 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/296, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nepatvirtinama veiklioji medžiaga Reynoutria sachalinensis ekstraktas (OL L 56, 2018 2 28, p. 31).
 13zzzzzzzzp.
 32018 R 0309: 2018 m. kovo 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/309, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nepratęsiamas veikliosios medžiagos propinebo patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (OL L 60, 2018 3 2, p. 16).“
 2 straipsnis
 Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtini įgyvendinimo reglamentų (ES) 2018/291, (ES) 2018/296 ir (ES) 2018/309 tekstai islandų ir norvegų kalbomis yra autentiški.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2018 m. rugsėjo 22 d., jei pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (*1).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje 2018 m. rugsėjo 21 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkė
 Oda Helen SLETNES
 (1) OL L 55, 2018 2 27, p. 30.
 (2) OL L 56, 2018 2 28, p. 31.
 (3) OL L 60, 2018 3 2, p. 16.
 (*1) Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.


text:
 12.12.2019
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 323/37
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 19/2018
 tad-9 ta’ Frar 2018
 li temenda l-Anness II (Regolamenti tekniċi, standards, testijiet u ċertifikazzjoni) tal-Ftehim ŻEE [2019/2055]
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (il-“Ftehim ŻEE”), u b’mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Ir-Regolament (UE) 2016/425 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta’ Marzu 2016 dwar tagħmir ta’ protezzjoni personali u li jħassar id-Direttiva tal-Kunsill 89/686/KEE (1) irid jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (2)
 Ir-Regolament (UE) 2016/425 iħassar, b’effett mill-21 ta’ April 2018, id-Direttiva tal-Kunsill 89/686/KEE (2), li hija inkorporata fil-Ftehim ŻEE u li għaldaqstant trid titħassar mill-istess Ftehim ŻEE b’effett mill-21 ta’ April 2018.
 (3)
 Għaldaqstant, jenħtieġ li l-Anness II tal-Ftehim ŻEE jiġi emendat skont dan,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-Kapitolu XXII tal-Anness II tal-Ftehim ŻEE għandu jiġi emendat kif ġej:
 1.
 Il-punt li ġej jiddaħħal wara l-punt 1 (id-Direttiva tal-Kunsill 89/686/KEE):
 “2.
 32016 R 0425: Ir-Regolament (UE) 2016/425 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta’ Marzu 2016 dwar tagħmir ta’ protezzjoni personali u li jħassar id-Direttiva tal-Kunsill 89/686/KEE (ĠU L 81, 31.3.2016, p. 51).”
 2.
 It-test tal-punt 1 (id-Direttiva tal-Kunsill 89/686/KEE) għandu jitħassar b’effett mill-21 ta’ April 2018.
 Artikolu 2
 It-test tar-Regolament (UE) 2016/425 bil-lingwa Iżlandiża u b’dik Norveġiża, li se jiġi ppubblikat fis-Suppliment taż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, għandu jkun awtentiku.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-10 ta’ Frar 2018, bil-kundizzjoni li jkunu saru n-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE (*1).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, id-9 ta’ Frar 2018.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Claude MAERTEN
 (1) ĠU L 81, 31.3.2016, p. 51.
 (2) ĠU L 399, 30.12.1989, p. 18.
 (*1) Ma huwa indikat l-ebda rekwiżit kostituzzjonali.


type: wikipedia

text:
Protokol riadenia prenosu (angl. Transmission Control Protocol), skratka TCP, je jedným z protokolov balíka internetových protokolov, ktoré tvoria jeho jadro. Vďaka TCP môžu programy na počítačoch v sieti vytvárať medzi sebou spojenia (connections), ktorými je možné posielať dáta. Protokol pritom zaručuje, že dáta odoslané z jedného konca spojenia budú prijaté na druhej strane spojenia v rovnakom poradí a bez chýbajúcich častí. Rozlišuje tiež dáta pre rôzne aplikácie (ako webserver a emailový server) v rámci jedného počítača.
 TCP podporuje mnohé z najpopulárnejších internetových aplikácí, vrátane HTTP, SMTP a SSH.
 Technická špecifikácia
 TCP je spojovo orientovaný, spoľahlivý komunikačný protokol transportnej vrstvy prenášajúci bajtový tok, v súčasnosti zdokumentovaný v IETF RFC 793.
 V balíku internetových protokolov tvorí TCP strednú vrstvu medzi IP protokolom pod ním a aplikáciami nad ním. Aplikácie často potrebujú medzi sebou spoľahlivé rúrovité spojenia, ale Internet protokol takéto toky neposkytuje, umožňuje iba nespoľahlivé pakety. Zastáva funkciu transportnej vrstvy v zjednodušenom OSI modeli počítačových sietí.
 Aplikácie posielajú sieťou pomocou TCP toky dát s 8-bitovými slabikami a TCP rozdeľuje tok bajtov do segmentov s vhodne zvolenou veľkosťou (zvyčajne ovplyvnenou maximálnou veľkosťou prenosovej jednotky (MTU)). TCP potom podáva výsledné pakety Internet protokolu na doručenie internetom TCP modulu na opačnom konci spojenia. TCP vykonáva kontrolu, aby sa uistil, že sa žiaden paket nestratí tak, že dá každému paketu poradové číslo, ktoré na druhom konci opäť TCP modul kontroluje a zabezpečuje tiež, že dáta sú doručené v správnom poradí. Vzdialený TCP modul zasiela späť potvrdenie (acknowledgement) o úspešne prijatých bajtoch; časovač odosielajúceho TCP spôsobí timeout, ak nedostane potvrdenie vo vhodne zvolenom intervale obehu (round trip time) a dáta o ktorých predpokladá, že sa stratili pošle znova. TCP kontroluje, či dáta neboli poškodené tak, že ráta kontrolný súčet (checksum) pre každý blok odoslaných dát, ktorý sa pri prijímaní kontroluje.
 Fungovanie protokolu podrobne
 TCP spojenie má tri fázy: nadviazanie spojenia, prenos dát a ukončenie spojenia. Na nadviazanie spojenia sa používa tzv. 3-way handshake. 4-way handshake sa používa na ukončenie spojenia. Počas vytvárania spojenia sa inicializujú parametre ako poradové čísla paketov, aby sa zabezpečila robustnosť a poradie doručenia.
 Nadviazanie spojenia
 Hoci je možné, aby dva stroje nadviazali spojenie zároveň, zvyčajne na jednom stroji beží serverová služba počúvajúca na určitom porte a pasívne počúva, t. j. čaká na prichádzajúce spojenia. Bežne sa to nazýva pasívne otvorenie a určuje stranu spojenia, ktorá funguje ako server. Klientská strana spojenia začne aktívne otvorenie tým, že pošle úvodný SYN segment serveru. Server by mal odpovedať platnou požiadavkou SYN so SYN/ACK. Nakoniec by mal klient odpovedať ACK, čím sa 3-way handshake, a teda fáza nadviazania TCP spojenia ukončí.
 Prenos dát
 Počas fázy prenosu dát určuje niekoľko kľúčových mechanizmov spoľahlivosť a robustnosť TCP. Patria medzi ne poradové čísla pre určenie poradia TCP segmentov a detekciu duplikátnych dát, kontrolné súčty pre detekciu chýb v segmentoch a potvrdzovanie a časovače pre detekciu a prispôsobenie sa strate alebo oneskoreniu dát.
 Počas fázy nadviazania TCP spojenia sa medzi dvoma strojmi vymenia tzv. initial sequence numbers (ISN). Tieto slúžia na identifikáciu dát v dátovom toku a počítanie dátových bytov. V každom TCP segmente existuje dvojica poradových čísel, ktoré sa nazývajú poradové číslo a potvrdzovacie číslo. Odosielateľ TCP segmentu nazýva poradové číslo jednoducho poradové číslo, zatiaľ, čo odosielateľ považuje poradové číslo segmentu od prijímateľa za potvrdzovacie číslo. Aby bola zabezpečená spoľahlivosť, prijímateľ potvrdzuje dáta v TCP segmente tak, že indikuje obdržané množstvo súvislých bajtov v TCP toku. Rozšírenie TCP nazývané selektívne potvrdzovanie (selective acknowledgement, SACK) umožňuje prijímateľovi potvrdzovať bloky mimo poradia.
 Použitím poradových a potvrdzovacích čísel je TCP schopné doručovať obdržané segmenty v správnom poradí v dátovom toku prijímajúcej aplikácii. Poradové čísla sú 32-bitové čísla bez znamienka, ktoré po dosiahnutí čísla 232-1 pokračujú znova od nuly. Kľučom k udržaniu robustnosti a bezpečnosti TCP spojenia je výber ISN.
 16-bitový kontrolný súčet pozostávajúci z doplnkov do jednotky a sumy doplnkov do jednotky obsahu hlavičky TCP segmentu a dát vypočíta odosielateľ a zahrnie ho do prenosu. (Súčet doplnkov do jednotky sa používa preto, lebo je ho možné vypočítať v každom násobku dĺžky -- 16-bitov, 32-bitov, 64-bitov atď. -- a výsledok bude po preložení rovnaký.) TCP prijímač počíta súčet prijatej TCP hlavičky a dát. Doplnok (hore) bol použitý preto, aby prijímač nemusel nulovať súčtové pole po uložení hodnoty inde; namiesto toho prijímač jednoducho vypočíta doplnok do jednotky na mieste kontrolného súčtu a výsledok by mal byť -0. Ak je to tak, segmet prišiel nedotknutý a bez chýb.
 Všimnite si, že kontrolný súčet tiež zahŕňa 96 bitovú pseudohlavičku obsahujúcu zdrojovú adresu, cieľovú adresu, protokol a dĺžku segmentu. Tým poskytuje ochranu pred chybne smerovanými segmentami.
 Podľa súčasných štandardov je kontrolný súčet pomerne slabou kontrolou. Spojové vrstvy s vysokou pravdepodobnosťou bitových chýb môžu požadovať dodatočné kontroly a opravy chýb. Ak by dnes bolo TCP znova navrhované, pravdepodobne by obsahovalo 32-bitovú cyklickú kontrolu redundancie (CRC, cyclic redundancy check) namiesto súčasného kontrolného súčtu. Slabá kontrola je čiastočne kompenzovaná bežným použitím CRC alebo inej integritnej kontroly na vrstve 2, pod TCP a IP, ako je použité v rámci PPP alebo Ethernetu. To však neznamená, že je kontrolný 16-bitový TCP súčet nadbytočný: výskumy internetovej premávky ukázali, že softvérové a hardvérové chyby produkujúce chybné pakety medzi hopmi premávky chránenej CRC a že 16-bitový TCP kontrolný súčet zachytáva väčšinu týchto chýb. To je princíp end-to-end spojenia v praxi.
 Veľkosť TCP okna
 Veľkosť TCP okna je množstvo prijatých dát (v bajtoch), ktoré je možné bufferovať počas spojenia. Posielajúci stroj môže odoslať najviac toto množstvo dát, potom je povinný čakať na potvrdenie a aktualizáciu okna prijatým strojom. Windows TCP/IP stack je navrhovaný, aby sa o väčšine prostredí automaticky nastavil a používa väčšie veľkosti okna ako v skorších verziách.
 Škálovanie okien
 Pre efektívnejšie využitie sietí s veľkou šírkou pásma môže byť použité väčšie TCP okno. Veľkosť TCP okna riadi tok dát a môže sa pohybovať v rozsahu 2 bajty až 65 535 bajtov. Keďže ju nie je možné ďalej zväčšiť, používa sa škálovanie násobením maximálnej veľkosti okna. Škálovanie TCP okna je možnosť, ktorá sa používa na zväčšenie maximálnej veľkosti okna od 65,535 bajtov do 1 Gigabajtu. Používa sa iba počas 3-way handshake. Škála okna reprezentuje počet bitov posunutia do ľava v poli veľkosti TCP okna. Jeho veľkosť môže byť od 0 (bez posunutia) do 14.
 Ukončenie spojenia
 Ukončenie spojenia sa deje za použitia 4-way handshake, kde sa spojenie ukončuje na každom konci nezávisle. Preto typické zrušenie spojenia vyžaduje pár segmentov FIN a ACK z každého konca TCP spojenia.
 Je možné aj 3-way handshake, kde po prijatí FIN segmentu odošle druhá strana ACK+FIN v jednom pakete. Následne mu príde odpoveď ACK.
 TCP porty
 TCP používa značenie pomocou čísel portov na identifikáciu prijímajúcich a odosielajúcich aplikácií. Každá strana TCP spojenia má priradené 16-bitové číslo bez znamienka (65535 portov) podľa odosielajúcej alebo prijímajúcej aplikácie. Porty sú kategorizované do troch oblastí: najznámejšie porty, ktoré priraďuje Internet Assigned Numbers Authority (IANA) a typicky ich používajú systémové procesy. Na týchto portoch počúvajú známe aplikácie bežiace ako server. Patria medzi ne napríklad FTP (21), Telnet (23), SMTP (25), HTTP (80). Registrované porty zvyčajne používajú používateľské aplikácie ako zdrojové porty, keď kontaktujú servery, ale môžu tiež identifikovať pomenované služby registrované tretími stranami. Užívateľské aplikácie tiež môžu používať dynamické alebo privátne porty, ale to sa deje zriedkavejšie. Dynamické/privátne porty nenesú žiaden význam mimo konkrétneho TCP spojenia.
 Vývoj TCP
 TCP je komplexný, vyvíjajúci sa protokol. Hoci sa v priebehu rokov navrhli a vykonali významné rozšírenia, podstata jeho fungovania sa nezmenila od RFC 793 uverejneného v roku 1981. RFC 1122, Požiadavky pre internetové stroje vyjasnil množstvo špecifikácií týkajúcich sa implementácie TCP. RFC 2581, Riadenie preťaženia TCP, jeden z najdôležitejších RFC týkajúcich sa TCP v posledných rokoch popisuje aktualizované algoritmy predchádzajúce preťaženiu. V roku 2001 bol napísaný RFC 3168 opisujúci ECN (explicit congestion notification), signálny mechanizmus na predídenie preťaženia. Na začiatku 21. storočia je 95% paketov používaných na internete TCP. Bežné aplikácie používajúce TCP sú HTTP/HTTPS (world wide web), SMTP/POP3/IMAP (e-mail) a FTP (prenos súborov). Jeho široké použitie je dôkazom, že bol od začiatku dobre navrhnutý.
 Nedávno bol vedcami z Caltechu vyvinutý nový protokol nazývaný FAST TCP (Fast Active queue management Scalable Transmission Control Protocol). Podobá sa na TCP Vegas v tom, že oba používajú zdržanie frontu paketov ako hlavný signál preťaženia. Ešte stále rozdiskutovanou témou je, či zdržanie frontu je vhodným signálom preťaženia.
 Obmedzenia TCP softvéru
 V priebehu rokov sa postupne zvyšovala rýchlosť sietí. Čo začalo ako protokol vyvinutý pre nespoľahlivé nízkorýchlostné siete (niekoľko Kbps) v súčasnosti musí stíhať Gbps rýchlosti. Softvérové TCP implementácie vyžadujú vysoký výpočtový výkon. Samotná gigabitová TCP komunikácia konzumuje 100% Pentium 2.4 GHz procesora.
 Hardvérové implementácie TCP
 Jedným zo spôsobov, ako predísť vysokým požiadavkám TCP na výpočtový výkon je implementovať ho hardvérovo, čo sa nazýva TCP Offload Engine (TOE). Hlavným problémom TOE je, že je ťažké ich integrovať do výpočtových systémov, keďže vyžadujú rozsiahle zmeny v operačnom systéme alebo zariadení. Lepším riešením sú Network Traffic Accelerators (NTA) alebo TCP akcelerátory. NTA sú hardvérové koprocesory, ktoré asistujú CPU v systéme pri spracovávaní paketov. NTA vo všeobecnosti nevyžadujú zmeny v operačnom systéme a je relatívne jednoduché ich implementovať.
 Alternatívy k TCP
 TCP však nie je vhodné pre mnohé aplikácie a navrhujú a implementujú sa nové protokoly transportnej vrstvy adresujúce niektoré jeho inherentné nedostatky. Napríklad real-time aplikácie nepotrebujú a utrpia na výkone kvôli mechanizmom spoľahlivého doručenia. V takých typoch aplikácií je často lepšie vyrovnať sa so stratami, chybami alebo preťažením než pokúšať sa im predísť. Medzi príklady aplikácií, ktoré zvyčajne nepoužívajú TCP patria streamovanie multimédií v reálnom čase (ako Internetové rádio), real-time multiplayer hry a VoIP. Každá aplikácia, ktorá nepotrebuje spoľahlivosť alebo sa snaží minimalizovať funkcionalitu sa môže vyhnúť použitiu TCP. V mnohých prípadoch je možné použiť User Datagram Protocol (UDP) namiesto TCP, keď sú požadované iba aplikačné multiplexingové služby.
 Pozri aj
 Zoznam známych portov
 SCTP
 Internetové protokoly
 Internetové štandardy


text:
26.7.2018
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 189/19
 PAGAL EUROPOS BENDRIJOS IR JUNGTINIŲ AMERIKOS VALSTIJŲ SUSITARIMĄ DĖL ABIPUSIO PRIPAŽINIMO ĮSTEIGTO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 58/2017
 2018 m. birželio 5 d.
 dėl atitikties vertinimo įstaigų įtraukimo į sąrašą pagal Elektromagnetinio suderinamumo sektoriaus priedą [2018/1054]
 JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą dėl abipusio pripažinimo, ypač į jo 7 ir 14 straipsnius,
 kadangi Jungtinis komitetas turi priimti sprendimą dėl atitikties vertinimo įstaigos ar įstaigų įtraukimo į sąrašą pagal sektorių priedą,
 NUSPRENDĖ:
 1.
 A priedėlyje nurodytos atitikties vertinimo įstaigos įtraukiamos į Elektromagnetinio suderinamumo sektoriaus priedo V skirsnio skiltyje „EB patekimas į JAV rinką“ pateiktą atitikties vertinimo įstaigų sąrašą.
 2.
 Šalys susitarė dėl A priedėlyje nurodytų atitikties vertinimo įstaigų kompetencijai priskiriamų produktų ir atitikties vertinimo procedūrų sąrašo ir tą sąrašą tvarkys.
 Šį dviem egzemplioriais parengtą sprendimą pasirašo Jungtinio komiteto atstovai, kuriems suteikti įgaliojimai veikti šalių vardu iš dalies keičiant susitarimą. Šis sprendimas įsigalioja nuo tos dienos, kurią jį pasirašo paskutinė šalis.
 Jungtinių Amerikos Valstijų vardu
 James C. SANFORD
 Pasirašyta Vašingtone 2018 m. gegužės 30 d.
 Europos Sąjungos vardu
 Ignacio IRUARRIZAGA
 Pasirašyta Briuselyje 2018 m. birželio 5 d.
 A PRIEDĖLIS
 EB atitikties vertinimo įstaigos, įtraukiamos į Elektromagnetinio suderinamumo sektoriaus priedo V skirsnio skiltyje „EB patekimas į JAV rinką“ pateiktą atitikties vertinimo įstaigų sąrašą:
 IMST GmbH
 Prüfzentrum
 Carl-Friedrich-Gauss-Strasse 2–4
 47475 Kamp-Lintfort
 GERMANY (Vokietija)
 Laird Bochum GmbH
 Meesmanstrasse 103
 44807 Bochum
 GERMANY (Vokietija)
 TÜV SÜD Product Service GmbH
 Äussere Frühlingsstrasse 45
 94315 Straubing
 GERMANY (Vokietija)
 TÜV Rheinland LGA Products GmbH
 Tillystrasse 2
 90431 Nürnberg
 GERMANY (Vokietija)
 UL International Germany GmbH
 Hedelfinger Strasse 61
 70327 Stuttgart
 GERMANY (Vokietija)
 Nemko GmbH & Co. KG
 Reetzstrasse 58
 76327 Pfinztal
 GERMANY (Vokietija)


type: other

text:
Ambassade van Duitsland Den Haag - Internationale rechtspraak in Den Haag
 U bent hier Internationale rechtspraak in Den Haag
 Foto vergroten (© www.colourbox.com) Hier vindt u informatie met betrekking tot het Internationaal Gerechtshof (Vredespaleis) en het Internationaal Strafgerechtshof (International Criminal Court ICC) in Den Haag.
 Duitsland ratificeert Kampala-amendementen
 Minister van Buitenlandse Zaken Guido Westerwelle heeft op 3 juni 2013 middels overhandiging van de akte de Kampala-amendementen van het 'Statuut van Rome' van het Internationaal Strafgerechtshof aanvaard.
 Uitspraak Internationaal Gerechtshof m.b.t. staatsimmuniteit
 In juli 2012 heeft het Internationaal Gerechtshof in Den Haag geoordeeld, dat Duitsland niet voor een buitenlandse rechter kan worden gedaagd voor compensatie van misdaden, die door het nazi-bewind zijn begaan.
 Start met nieuwbouw voor Internationaal Strafgerechtshof
 De bouw van een nieuw onderkomen voor de International Criminal Court/Internationaal Strafgerechtshof is van start gegaan. Het door de verdragsstaten van het Statuut van Rome gesponsorde nieuwe gebouw zal naar alle waarschijnlijkheid eind 2015 klaar zijn.
 Internationaal Strafgerechtshof (International Criminal Court)


type: caselaw

text:
 9.5.2008
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 116/6
 Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (kolmas jaosto) 13.3.2008 (Raad van Staten (Alankomaat) esittämä ennakkoratkaisupyyntö) — Vereniging Nationaal Overlegorgaan Sociale Werkvoorziening (C-383/06) ja Gemeente Rotterdam (C-384/06) v. Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid sekä Sociaal Economische Samenwerking West-Brabant (C-385/06) v. Algemene Directie voor de Arbeidsvoorziening
 (Yhdistetyt asiat C-383/06–C-385/06) (1)
 (Rakennerahastot - Asetuksen (ETY) N:o 4253/88 23 artiklan 1 kohta - Yhteisön rahoitustuen peruuttaminen ja takaisinperiminen - EY 249 artikla - Luottamuksensuoja ja oikeusvarmuus)
 (2008/C 116/10)
 Oikeudenkäyntikieli: hollanti
 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin
 Raad van State
 Pääasian asianosaiset
 Kantajat: Vereniging Nationaal Overlegorgaan Sociale Werkvoorziening (C-383/06), Gemeente Rotterdam (C-384/06) ja Sociaal Economische Samenwerking West-Brabant (C-385/06)
 Vastaajat: Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid ja Algemene Directie voor de Arbeidsvoorziening
 Oikeudenkäynnin kohde
 Ennakkoratkaisupyyntö — Raad van State, Alankomaat — Rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta 19.12.1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 23 artiklan 1 kohdan tulkinta — EY 10 ja EY 249 artikla — Yhteisön oikeuden yleisten periaatteiden soveltaminen
 Tuomiolauselma
 1)
 Asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa 19.12.1988 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna 20.7.1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2082/93, asetetaan jäsenvaltioille velvollisuus periä takaisin varat, jotka on menetetty väärinkäytön tai laiminlyönnin vuoksi, eikä toimivaltaa ole tarpeen johtaa kansallisesta oikeudesta.
 2)
 Väärinkäytön tai laiminlyönnin vuoksi menetettyjen varojen takaisinperimisen on tapahduttava asetuksen N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2082/93, 23 artiklan 1 kohdan perusteella ja kansallisen oikeuden säännösten mukaisesti, edellyttäen kuitenkin, että kansallisen oikeuden soveltaminen ei saa haitata yhteisön oikeuden soveltamista tai tehokkuutta eikä sen vaikutuksena saa olla, että se tekisi sääntöjen vastaisesti myönnettyjen summien takaisinperimisen käytännössä mahdottomaksi. Kansallisen tuomioistuimen tehtävänä on varmistaa täysimääräisesti yhteisön oikeuden soveltaminen jättämällä tarvittaessa soveltamatta tai tulkitsemalla sellaista yleisen hallinto-oikeuslain (Algemene wet bestuursrecht) säännösten kaltaista kansallista säännöstä, joka olisi tämän soveltamisen esteenä. Kansallinen tuomioistuin voi soveltaa oikeusvarmuutta ja luottamuksensuojaa koskevia yhteisön periaatteita arvioidessaan sekä menetettyjen varojen saajien että viranomaisen toimintaa, edellyttäen, että yhteisön etu otetaan täysimääräisesti huomioon. Sillä, että varojen saaja on julkisoikeudellinen oikeushenkilö, ei ole merkitystä tämän osalta.
 (1) EUVL C 310, 16.12.2006.


type: legislation

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,21.9.2020
 COM(2020) 585 final
 2020/0272(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi komitee 66. istungil seoses klassifitseerimise arvamuste, klassifitseerimise otsuste, harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevate nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolist tõlgendamist harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel võimaldavate soovituste vastuvõtmisega
 SELETUSKIRI
 1.Kavandatav reguleerimisese
 Käesoleva ettepanekuga täiendatakse otsuseelnõud, millega määrati kindlaks liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi komitee (edaspidi „HSi komitee“) 66. istungjärgul 2020. aasta septembris võetav seisukoht ja mis esitati nõukogule 21. augustil 2020 (COM(2020) 427).
 2.Ettepaneku taust
 2.1.Rahvusvaheline kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioon
 Rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni eesmärk on hõlbustada rahvusvahelist kaubandust ning eelkõige rahvusvahelise kaubandusega seotud statistika kogumist, võrdlemist ja analüüsi. Selle lisa sisaldab HSi nomenklatuuri ehk rahvusvahelist harmoneeritud süsteemi, mis võimaldab osalevatel riikidel kaubeldavad kaubad tolli jaoks ühisel alusel klassifitseerida. HSi nomenklatuur sisaldab kaupade kirjeldust, mis on esitatud rubriikide ja alamrubriikidena, ja nende numbrilisi koode, mis põhinevad kuuenumbrilisel koodisüsteemil. HSi nomenklatuur vaadatakse läbi iga viie aasta järel
 1
 . Seda kasutab enam kui 190 tolliasutust kõikjal maailmas, mis tähendab, et rohkem kui 98 % kõigist maailmas kaubeldavatest kaupadest on selle järgi klassifitseeritud.
 Leping jõustus 1. jaanuaril 1988.
 Euroopa Liit ja kõik liikmesriigid on lepingu osalised
 2
 .
 2.2.Maailma Tolliorganisatsioon (WCO)
 Maailma Tolliorganisatsioon (WCO), mis loodi 1952. aastal Tollikoostöö Nõukoguna, on sõltumatu valitsustevaheline organ, mille ülesanne on muuta tolliasutused tulemuslikumaks ja tõhusamaks. Praegu esindab organisatsioon 183 tolliasutust kogu maailmas. WCO juhtorgan on nõukogu. Liit teostab WCOs ajutisele liikmele omaseid õigusi ja kohustusi, kuni jõustub Tollikoostöö Nõukogu asutamise konventsiooni muudatus.
 WCO juhtorgan on nõukogu, mis tugineb oma ülesannete täitmisel sekretariaadi ning mitme tehnilise ja nõuandva komitee pädevusele ja oskustele.
 Harmoneeritud süsteemi komitee on tehniline komitee, kes vastutab HSi konventsiooniga seotud ettevalmistava töö eest. HSi komitee põhiülesanded on järgmised:
 ·töötada välja selgitavaid märkusi, klassifitseerimise arvamusi või muid nõuandeid, millest juhindudes tõlgendatakse harmoneeritud süsteemi, ning täita muid harmoneeritud süsteemiga seotud ülesandeid, mida WCO nõukogu või konventsiooniosalised vajalikuks peavad;
 ·töötada välja soovitusi, et tagada harmoneeritud süsteemi õigusaktide ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine, sh konventsiooniosaliste vaheliste klassifitseerimisvaidluste lahendamine, hõlbustades seeläbi kaubandust;
 ·teha harmoneeritud süsteemi muutmise ja ajakohastamise ettepanekuid, et võtta arvesse tehnoloogia arengut, kaubandusstruktuuride muutusi ja harmoneeritud süsteemi kasutajate muid vajadusi;
 ·edendada harmoneeritud süsteemi laialdast kohaldamist ning käsitleda sellega seotud üldisi ja poliitilisi küsimusi.
 Liidul ja selle liikmesriikidel on HSi komitees kokku ainult üks hääl. HSi komitee otsused, milles käsitletakse käesoleva raamotsusega hõlmatud küsimusi, tehakse lihthäälteenamusega.
 HSi konventsiooni artikli 8 lõike 2 kohaselt loetakse selgitavad märkused, klassifitseerimise arvamused, muud harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevad nõuanded ning harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise ja kohaldamise tagamiseks esitatud soovitused, mis on välja töötatud HSi komitee istungil, WCO nõukogu poolt heakskiidetuks, kui hiljemalt teise kuu lõpuks pärast kuud, mil lõppes istung, kus need vastu võeti, ei ole ükski HSi konventsiooni osaline teatanud WCO peasekretärile oma taotlusest suunata see küsimus WCO nõukogule.
 2.3.Kavandatavad aktid
 HSi konventsiooni artikli 6 lõike 2 kohaselt tuleb HSi komitee üldjuhul kokku kaks korda aastas. Tavaliselt toimuvad HSi komitee koosolekud märtsis ja septembris.
 Esildatud otsus puudutab järgmisi õigusakte, mille HSi komitee läbi vaatab ja esialgu vastu võtab, tingimusel et WCO nõukogu kiidab selle nn vaikiva nõusoleku menetluse teel heaks:
 a)selgitavad märkused, milles selgitatakse HSi nomenklatuuri märkuste, rubriikide ja alamrubriikide tõlgendamist;
 b)klassifitseerimise arvamused, milles võetakse arvesse HSi komitee tehtud otsuseid konkreetsete toodete klassifitseerimise kohta;
 c)muud nõuanded ja soovitused kaupade HSi nomenklatuuris klassifitseerimise kohta, näiteks klassifitseerimise otsused või muud HSi komitee vastu võetud suunised.
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013
 3
 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 34 lõike 7 punkti a alapunkti iii kohaselt tunnistavad liikmesriikide tolliasutused oma siduva tariifiinformatsiooniga seonduvad otsused (STI-otsused) kehtetuks, kui need ei vasta enam HSi nomenklatuuri tõlgendusele tulenevalt klassifitseerimise otsustest, klassifitseerimise arvamustest või muudatustest HSi nomenklatuuri selgitavates märkustes, mis jõustuvad alates komisjoni teatise Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldamise kuupäevast.
 3.Liidu nimel võetav seisukoht
 3.1.Praktilised piirangud ELi seisukohtade ettevalmistamisel ja vastuvõtmisel
 WCO harmoneeritud süsteemi komitee võtab oma mõlemal iga-aastasel istungil vastu klassifitseerimise arvamused, klassifitseerimise otsused, harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatused või muud harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevad nõuanded, samuti soovitused, mille abil tagada harmoneeritud süsteemi ühetaoline tõlgendamine harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel.
 Praktilisest seisukohast ei ole liidul üldjuhul piisavalt aega, et võtta enne HSi komitee iga koosolekut ametlikult vastu EL toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohane seisukoht. Seetõttu on komisjon esitanud ettepaneku võtta vastu nõukogu raamotsus liidu nimel WCOs harmoneeritud süsteemi küsimustes võetava seisukoha kohta
 4
 ja seda menetletakse praegu nõukogus.
 COVID–19 puhangu tõttu teatas WCO sekretariaat siiski, et 2020. aasta septembri koosolek toimub kirjalike veebiarutelude teel.
 Hoolimata asjaolust, et selle koosoleku päevakord ei olnud veel kättesaadav ning et arutelude korraldus ja vorm ei olnud veel teada, eeldati, et päevakorrapunktid, mis olid ette nähtud arutamiseks eelmisel koosolekul (HSC/65 – märts 2020), mille WCO üleilmse pandeemiaolukorra tõttu tühistas, lisatakse tõenäoliselt septembri koosoleku päevakorda. Seetõttu koostati nõukogu otsuse esimene eelnõu ja edastati see nõukogule (COM(2020) 427).
 WCO muutis ära HSi komitee koosoleku kuupäevad ja päevakorra; koosolek peetakse veebis 28. septembrist 30. oktoobrini ning sellel käsitletakse peamiselt WCO läbivaatamise-allkomitee veebikohtumistel kuni 21. augustini tehtud tööd ja mõnd nõukogule edastatud esimesse otsuse-eelnõusse juba lisatud punkti, samas kui kõigi muude esimese otsuse-eelnõu punktide arutamine lükatakse edasi HSi komitee järgmise koosolekuni. Võttes arvesse nende punktide arvu, mille kohta HSi komiteel palutakse sellel koosolekul otsus vastu võtta, ja nende siduvaid õiguslikke tagajärgi liidu õigusele, peetakse vajalikuks võtta ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel vastu teine nõukogu otsus, millega täiendatakse esimest otsust ja määratakse kindlaks liidu seisukoht neis küsimustes, mille kohta tuleb HSi komiteel otsus teha (st selgitavad märkused, suunised või muud nõuanded harmoneeritud süsteemi tõlgendamise kohta).
 3.2.Ettepaneku eesmärk ja sisu
 HSi komitee koostatud kõnealused otsused võivad otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide sisu, eelkõige nõukogu määrust (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) ning sellele lisatud kombineeritud nomenklatuuri (CN). Klassifitseerimise otsuseid, klassifitseerimise arvamusi või HSi nomenklatuuri selgitavate märkuste muudatusi kasutatakse selleks, et toetada klassifitseerimist, mis on ette nähtud komisjoni rakendusmäärustega kaupade CNis klassifitseerimise kohta, CNi selgitavate märkustega ja liikmesriikide tolliasutuste esitatud klassifitseerimise otsustega. Liikmesriikide tolliasutused peavad oma klassifitseerimise otsused kehtetuks tunnistama, kui need ei vasta enam HSi nomenklatuuri tõlgendusele tulenevalt klassifitseerimise otsustest, klassifitseerimise arvamustest või HSi selgitavate märkuste muudatustest.
 Seepärast on asjakohane, et WCOs liidu nimel võetav seisukoht määratakse kindlaks nõukogu otsusega, mis võetakse vastu ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel komisjoni ettepaneku põhjal.
 Selliste seisukohtade kindlaksmääramisel on juhindutud HSi konventsioonis kindlaks määratud üldkriteeriumidest (HSi tõlgendamise üldreeglid) ning kaupade objektiivsetest tunnustest ja omadustest.
 Kavandatava seisukoha eesmärk on väljendada liidu seisukohta kaupade HSi nomenklatuuris klassifitseerimise suhtes. Samuti on selle eesmärk väljendada seisukohta HSi komitee koostatud klassifitseerimise arvamuste ja HSi selgitavate märkuste kohta.
 Liikmesriikide tehniliste ekspertidega konsulteeriti tolliekspertide rühmas 2.–7. septembril 2020. Eksperdirühma järeldused on kooskõlas soovitatud seisukohtadega, mis on esitatud nõukogu otsuse ettepaneku eelnõu lisas.
 Kavandatav ELi seisukoht on kooskõlas kehtestatud tollipoliitika ja Euroopa Liidu Kohtu praktikaga, mille kohaselt klassifitseeritakse kaubad importimisel vastavalt nende objektiivsetele tunnustele ja omadustele.
 Kavandatav seisukoht on vajalik selleks, et EL saaks väljendada oma seisukohta HSi komitee järgmisel koosolekul.
 4.Õiguslik alus
 4.1.Põhimõtted
 Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega [...] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“
 Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
 5
 .
 Seega on esildatud otsuse (millega määratakse kindlaks liidu nimel WCOs võetav seisukoht seoses selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste või muude nõuannetega, millest juhinduda harmoneeritud süsteemi tõlgendamisel HSi konventsiooni raames) menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Harmoneeritud süsteemi komitee ja WCO nõukogu on lepinguga, st rahvusvahelise kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga ettenähtud organid.
 Aktid, mille HSi komitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Kui WCO nõukogu on kavandatavad aktid heaks kiitnud, võivad need otsustavalt mõjutada ELi õigusakti, nimelt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) 1. lisa sisu. Seda seetõttu, et liidu tolliseadustiku
 6
 artikli 34 lõike 7 punkti a alapunktis iii on sätestatud: „Toll tunnistab STI-otsused
 7
 kehtetuks [...] [,] kui nad ei vasta enam [...] tõlgendusele, tulenevalt [...] klassifitseerimise otsustest või klassifitseerimise arvamustest või muudatustest kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri selgitavates märkustes[, mille on vastu võtnud HSi komitee]“. Lisaks kasutatakse selliseid HSi komitee poolt ette valmistatud otsuseid (klassifitseerimise otsused, klassifitseerimise arvamused või HSi nomenklatuuri selgitavate märkuste muudatused) selleks, et toetada klassifitseerimist, mis on ette nähtud komisjoni rakendusmäärustega kaupade kombineeritud nomenklatuuris (CN) klassifitseerimise kohta, CNi selgitavate märkustega ja liikmesriikide tolli esitatud klassifitseerimise otsustega. Kavandatava aktiga ei täienda ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.
 Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.3.Materiaalõiguslik alus
 4.3.1.Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
 4.3.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Kuna kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise tollitariifistikuga, on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 31, artikli 43 lõige 2 ja artikli 207 lõige 4.
 4.4.Kokkuvõte
 Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 31, artikli 43 lõige 2 ja artikli 207 lõige 4 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.
 5.Mõju eelarvele
 Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet.
 6.Kavandatava õigusakti avaldamine
 Puudub
 2020/0272 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi komitee 66. istungil seoses klassifitseerimise arvamuste, klassifitseerimise otsuste, harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevate nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolist tõlgendamist harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel võimaldavate soovituste vastuvõtmisega
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Liit kiitis nõukogu otsusega 87/369/EMÜ
 8
 heaks rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli
 9
 (edaspidi „HSi konventsioon“), millega loodi harmoneeritud süsteemi komitee (edaspidi „HSi komitee“).
 (2)HSi konventsiooni artikli 7 lõike 1 kohaselt vastutab HSi komitee muu hulgas selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste, muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevate nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise ja kohaldamise tagamist võimaldavate soovituste koostamise eest.
 (3)Harmoneeritud süsteemi komitee võtab septembri istungil eeldatavasti vastu klassifitseerimise arvamused, klassifitseerimise otsused, harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatused või muud harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevad nõuanded ning soovitused, mille abil tagada harmoneeritud süsteemi ühetaoline tõlgendamine harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel.
 (4)On oluline meelde tuletada, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktikale tuleb õiguskindluse ja kontrolli hõlbustamise huvides kaupade tolliotstarbel klassifitseerimise otsustavat kriteeriumi otsida üldiselt nende kaupade objektiivsete omaduste ja tunnuste hulgast, mis on kindlaks määratud tollitariifistiku nomenklatuuri vastava rubriigi kirjelduses ning jaotiste või gruppide märkustes.
 (5)Pidades silmas klassifitseerimise arvamusi, klassifitseerimise otsuseid, harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatusi või muid harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevaid nõuandeid ning soovitusi, mille abil tagada harmoneeritud süsteemi ühetaoline tõlgendamine harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel, on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht, sest pärast klassifitseerimise arvamuste, teatavate klassifitseerimise otsuste ja harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatuste heakskiitmist avaldatakse need komisjoni teatises vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) 952/2013 artikli 34 lõike 7 punkti a alapunktile iii ning neid hakatakse kohaldama kõigi liikmesriikide suhtes. Seisukoht esitatakse harmoneeritud süsteemi komiteele,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lisas on esitatud liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi komitee 66. istungil võetav seisukoht selgitavate märkuste, klassifitseerimise arvamuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevate nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolist tõlgendamist harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel võimaldavate soovituste heakskiitmise kohta.
 Artikkel 2
 Artiklis 1 osutatud seisukoha väiksemates tehnilistes muudatustes võivad liidu esindajad leppida kokku ilma nõukogu täiendava otsuseta.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Alates HSi nomenklatuuri kasutuselevõtust 1988. aastal on seda muudetud kuus korda. Muudatused jõustusid 1996., 2002., 2007., 2012. ja 2017. aastal. Kuuenda läbivaatamise muudatused jõustuvad 2022. aastal.
 (2)
 Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369/EMÜ rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1).
 (3)
 ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.
 (4)
 COM(2020) 196.
 (5)
 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C–399/12: Saksamaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
 (6)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).
 (7)
 STI on siduv tariifiinformatsioon: tolliasutuste poolt ettevõtjatele eelnevalt esitatud klassifitseerimise otsused, et tagada imporditavate või eksporditavate kaupade suhtes kohaldatava klassifitseerimise ja tariifimenetlusega seotud õiguskindlus.
 (8)
 Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369/EMÜ rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (
 EÜT L 198, 20.7.1987, lk
 1).
 (9)
 EÜT L 198, 20.7.1987, lk 3.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,21.9.2020
 COM(2020) 585 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: nõukogu otsus
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi komitee 66. istungil seoses klassifitseerimise arvamuste, klassifitseerimise otsuste, harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste muudatuste või muude harmoneeritud süsteemi tõlgendamist käsitlevate nõuannete ning harmoneeritud süsteemi ühetaolist tõlgendamist harmoneeritud süsteemi konventsiooni alusel võimaldavate soovituste vastuvõtmisega
 LISA
 Käesolev lisa täiendab nõukogu otsuse ... lisa.
 II.2. Harmoneeritud süsteemi 2017. ja 2022. aasta versiooni vaheliste vastavustabelite väljatöötamine (dokumendid NC2704, NC2749 ja NC2753).
 Alamrubriikide 4407.13 ja 4407.14 (SPF-puude (kuuse, männi ja nulu) segud ning Hem-fir (läänetsuuga ja nulu) segud) vastavustabeli puhul toetab liit korrelatsioone, mille WCO sekretariaat pakkus välja dokumendi NC2753 punktis 20.
 Alamrubriigi 4418.83 (I-talad) vastavustabeli puhul toetab liit korrelatsioone, mille Jaapan pakkus välja dokumendi NC2753 punktis 14.
 Alamrubriigi 7019.71 (klaaskiust vuaal/õhuke riie) vastavustabeli kohta märgib liit, et ainus ülekandmine HSi 2017. aasta versioonist tehakse alamrubriigist 7019.32.
 Alamrubriikide 8462.62 ja 8462.63 (sepistamispingid ja -seadmed) vastavustabeli puhul toetab liit seda, et säilivad kõik HSi 2017. aasta versioonis nimetatud, ülekandmiseks välja pakutud alamrubriigid, sh need, mis on nurksulgudes.
 Alamrubriigi 8519.81 (telefonide automaatvastajad) vastavustabeli puhul toetab liit ettepanekut, mille WCO sekretariaat tegi dokumendi NC2704 punktis 26.
 Alamrubriigi 8539.51 (LED) vastavustabeli puhul toetab liit WCO sekretariaadi poolt sama dokumendi punktis 24 tehtud järeldust.
 Uue alamrubriigi 8541.51 (pooljuhtmuundurid) vastavustabeli kohta märgib liit, et puuduvad tõendid HSi 2017. aasta versioonis pooljuhtmuundurite osade eraldi klassifitseerimise kohta. Seepärast ei ole lisaülekandmisi vaja.
 Rubriigi 88.06 (mehitamata õhusõidukid) vastavustabeli puhul toetab liit dokumendi NC2704 punktis 25 nimetatud varianti i.
 Liit toetab ka teatavate redaktsiooniliste vigade parandamist I ja II vastavustabeli kavandis vastavalt dokumendi NC2753 lisale.
 III.4.
 Teatavate numismaatilise väärtusega kollektsioonide ja kollektsiooniobjektide klassifitseerimine HSi 2022. aasta versioonis (sekretariaadi taotlus) (dokumendid NC2711 ja NC2754).
 Liit klassifitseeriks asjaomased kolm toodet HSi 2022. aasta versiooni alamrubriiki 9705.31. Liit märgib, et nii Kanada kui ka WCO sekretariaat toetavad liidu ettepanekut jätta HSi rubriigi 97.05 selgitavate märkuste uue osa A punkti 4 teisest lõigust välja sõnad „coins generally known in the trade as „ancients“ or „ancient coins““ („valdkonnas üldiselt nimetuse „ajaloolised mündid“ all tuntud mündid“).
 III.5.
 3D-printerite kassettide klassifitseerimine HSi 2022. aasta versioonis (sekretariaadi taotlus) (dokumendid NC2712 ja NC2755).
 Liit toetab HSi selgitavate märkuste muutmise ettepanekut, mille kohaselt tuleks 3D-printerite kassetid, mis on elektrooniliste komponentide või mehaaniliste süsteemidega, klassifitseerida 3D-printerite osadeks.
 Liit klassifitseeriks nii dokumendis NC2712 kui ka NC2755 kirjeldatud tooted HSi 2022. aasta versiooni rubriigis 84.85 3D-printerite osadeks, sest neis on elektroonilised komponendid 3D-printeriga ühendamiseks.
 III.7
 HSi läbivaatamise allkomitee 57. koosoleku protokoll (dokument NR1434).
 III.8.
 Otsustamisele kuuluvad küsimused (dokument NC2709).
 (a)Lisad C/4 ja D/8 – selgitavate märkuste muudatused (HSi 2022. aasta versioon) (VI jagu).
 (b)Lisad C/5, D/9 ja D/22 – selgitavate märkuste muudatused (HSi 2022. aasta versioon) (VII jagu).
 (c)Lisad C/8 ja D/12 – selgitavate märkuste muudatused, mis tulenevad artikli 16 alusel 28. juunil 2019 esitatud soovitusest (XIII jagu).
 (d)Lisad C/13 ja D/17 – selgitavate märkuste muudatused, mis tulenevad artikli 16 alusel 28. juunil 2019 esitatud soovitusest (XX jagu.)
 (e)Lisad C/14 ja D/18 – selgitavate märkuste võimalikud muudatused seoses lõbustuspargiseadmetega (USA ettepanek).
 Liit nõustub kõigi dokumentides esitatud muudatusettepanekutega.
 (f)Lisad C/1 ja D/5 – rubriigi 15.09 selgitavate märkuste võimalikud muudatused seoses muude neitsioliiviõlidega ning rubriigi 15.15 selgitavate märkuste võimalikud muudatused seoses mikroobsete rasvade ja õlide näidetega.
 Rubriigi 15.09 selgitavate märkuste puhul toetab liit ELi ettepanekut (2. variant) ja Kanada uut ettepanekut (3. variant). Liit toetab osa D punktis 2 sõnade „and/or“ („ja/või“) asemel sõna „or“ („või“) (2. variant) kasutamist.
 Rubriigi 15.15 selgitavate märkuste puhul toetab liit väljendi „single cell organism“ („üherakuline organism“) (1. variant) kasutamist ning sõnade „and/or“ („ja/või“) asemel sõna „or“ („või“) (2. variant) kasutamist. Liit toetab näidetes a ja b väljendi „obtained from“ („saadud“) (2. variant) kasutamist.
 (g)Lisad C/3 ja D/7 – rubriigi 30.06 selgitavate märkuste võimalikud muudatused seoses mõistetega „placebos“ („platseebod“) ja „double-blinded clinical trial kits“ („topeltpimedate kliiniliste uuringute komplektid“) (Austraalia taotlus).
 Liit ei toeta lause „The placebos of this heading also include [control vaccines] [controlled vaccines] [vaccines which are used as control substances and] that have been licensed for use in recognized clinical trials.“ („Sellesse rubriiki kuuluvad platseebod hõlmavad ka [kontrollvaktsiine] [kontrollitud vaktsiine] [vaktsiine, mida kasutatakse kontrollainetena ja] millele on antud litsents tunnustatud kliinilistes uuringutes kasutamiseks.“) lisamist rubriigi 30.06 selgitavate märkuste punkti 12 teksti, sest ei ole selge, milliseid aineid lauses kirjeldatakse. Kui ülejäänud konventsiooniosalised otsustavad lause lisada, toetab liit 3. varianti „vaccines which are used as control substances“ („vaktsiine, mida kasutatakse kontrollainetena“) või kui on vaja paindlikkust, siis 1. varianti „control vaccines“ („kontrollvaktsiine“).
 Lause “[Active ingredients to be trialled can include herbal medicinal products [for therapeutic or prophylactic uses].]” („[Katsetatavate toimeainete hulka võivad kuuluda [ravis ja profülaktikas kasutatavad] taimsed ravimid].“] teksti lisamise suhtes on liit paindlik, kuid ei toeta USA delegatsiooni soovituse kohast näidete avatud loetelu.
 (h)Lisad C/6 ja D/10 – selgitavate märkuste muudatused, mis tulenevad artikli 16 alusel 28. juunil 2019 esitatud soovitusest (IX jagu).
 Liit toetab ettepanekut lisada alamrubriikidele 4412.41, 4412.42 ja 4412.49 alamrubriigi selgitavad märkused. Liit taotleb, et kavandatavat teksti analüüsitaks ja parandataks veelgi, et viia see kooskõlla liidu praeguste klassifitseerimistavadega (näiteks spoonide suund).
 (i)Lisad C/7 ja D/11 – selgitavate märkuste muudatused, mis tulenevad artikli 16 alusel 28. juunil 2019 esitatud soovitusest (XI ja XII jagu).
 Liit toetab elektroonilise tekstiili näidete loetellu „paraseismic wall covering“ („maavärinakindel seinakate“) ja „geotextiles“ („geotekstiil“) lisamist. Geotekstiili käsitlevas tekstis toetab liit teksti „a sensor made of fibres or at least being fully integrated in the fibres” („kiududest valmistatud või vähemalt kiududesse täielikult lõimitud andur“) (2. variant), nagu ta on varemgi soovitanud.
 Liit toetab läbivaatamise allkomitee heaks kiidetud tekstide ajutist vastuvõtmist.
 (j)Lisad C/12 ja D/16 – selgitavate märkuste muudatused, mis tulenevad artikli 16 alusel 28. juunil 2019 esitatud soovitusest (XVII jagu).
 Liit toetab seda, et rubriigi 88.06 selgitavate märkuste punkti 3 lisatakse viide püsivalt integreeritud kaameratele, tingimusel et klassifitseerimise arvamus integreeritud kaameraga drooni rubriiki 85.25 klassifitseerimise kohta vaadatakse läbi ning viiakse kooskõlla HSi 2022. aasta versiooni ja HSi selgitavate märkustega.
 Rubriigi 88.06 selgitavate märkuste punkti 4 puhul toetab liit Hiina ettepanekut, mida täiendavad liidu välja pakutud tehnilised lisakriteeriumid (teine variant).
 (k)Lisad C/15 ja D/19 – grupi 97 selgitavate märkuste võimalik muudatus seoses teatavate kultuuriväärtustega (USA ettepanek).
 Liit ei toeta näidetena nimetatud kaupade loetelu, sest need on liiga spetsiifilised ja piiratud, et selgitada alamrubriiki 9705.10 klassifitseeritavate kaupade ulatust.
 Samuti märgib liit, et esitatud määratlused ja näited ei annaks selgust, kuidas klassifitseerida näiteks „traditional national costumes“ („traditsioonilised rahvariided“) või „old cars“ („vanad autod“).
 (l)Lisad C/16 ja D/20 – klassifitseerimise üldreeglite selgitavate märkuste muudatus (HSi 2022. aasta versioon).
 Liit toetab WCO sekretariaadi algettepanekut (1. võimalus –kasutada sõna „merely“ („üksnes“), kuid jäädes paindlikuks väljendi „not further worked than“ („mitte rohkem töödeldud kui“) suhtes) ning taotleb inglis- ja prantsuskeelse teksti ühtlustamist.
 III.9.
 Rubriigi 71.04 selgitava märkuse võimalik muudatus seoses tehislike teemantidega (Kimberley protsessi ettepanek) (dokument NC2757).
 Liit kiidab heaks rubriigi 71.04 uue kolmanda lõigu kavandatavad muudatused ja alamrubriigi 7104.91 selgitavate märkuste uue punkti 3 sisseviimise.
 III.10.
 Mikro-elektromehaaniliste süsteemide (MEMS) elemendi klassifitseerimine HSi 2022. aasta versioonis (sekretariaadi ettepanek).
 Liit klassifitseeriks toote rubriiki 85.41.


text:
C 94/12 IT Gazzetta ufficiale delle ComunitaÁ europee 28.3.98
 particolare di beni importati da uno Stato membro in Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Juzgado
 seguito a trasporto marittimo nel territorio di un altro de lo Social, n. 1 di Santiago de Compostela, con ordi-
 Stato membro, e le operazioni portuali in generale nanza 13 gennaio 1998, nella causa Dorinda Teresa López
 siano riservati esclusivamente a «lavoratori portuali Tourís contro Instituto Nacional de Empleo e Instituto
 riconosciuti», le cui condizioni e modalitaÁ di riconosci- Nacional de la Seguridad Social
 mento siano stabilite dal Re, sentito il parere del comi-
 (Causa C-25/98)
 tato paritetico competente per la zona portuale interes-
 sata, e con applicazione di tariffe obbligatorie, anche (98/C 94/24)
 se le operazioni potrebbero essere eseguite da lavora-
 tori ordinari (nel senso di lavoratori portuali non rico-
 nosciuti).
 Con ordinanza 13 gennaio 1998, pervenuta nella cancelle-
 ria della Corte di giustizia il 29 gennaio 1998, nella causa
 Dorinda Teresa López Tourís contro Instituto Nacional de
 2) Se i lavoratori portuali riconosciuti, di cui fa menzione Empleo e Instituto Nacional de la Seguridad Social, il Juz-
 l'art. 1 della legge 8 giugno 1972 e che sono concessio- gado de lo Social n. 1 di Santiago de Compostela ha sotto-
 nari del diritto esclusivo di eseguire operazioni portuali posto alla Corte di giustizia delle ComunitaÁ europee una
 nelle zone portuali, come definite dalle disposizioni domanda di pronuncia pregiudiziale.
 legislative in materia, possano essere considerati come
 incaricati della gestione di servizi di interesse econo-
 mico generale ai sensi dell'art. 90, n. 2, del Trattato Il Juzgado de lo Social n. 1 di Santiago de Compostela
 CE, i quali non potrebbero pi svolgere il loro speci- chiede alla Corte di giustizia di pronunciarsi sulle seguenti
 fico compito qualora fossero loro applicabili le dispo- questioni:
 sizioni dell'art. 90, n. 1, e i divieti degli artt. 7, 85 e
 86 del Trattato CE.
 1) Se l'art. 67, n. 1, del regolamento n. 1408/71 nella ver-
 sione attualmente in vigore, in relazione al presuppo-
 sto di fatto da esso disciplinato, debba interpretarsi nel
 senso che esso, ai fini della concessione dell'indennitaÁ
 di disoccupazione prevista per i disoccupati di etaÁ
 superiore a 52 anni dall'art. 215, n. 3, del regio
 decreto legislativo 20 giugno 1994, n. 1, che approva
 Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dallo Hoge il testo unico della legge generale sulla previdenza
 Raad dei Paesi Bassi, con sentenza 12 novembre 1997, sociale, obbliga l'ente competente a tener conto dei
 nella causa Staatssecretaris van FinancieÈn contro J. Heerma periodi di assicurazione o di occupazione compiuti
 e societaÁ J. Heerma/K. Heerma-Graanstra sotto la legislazione di un altro Stato membro nei
 limiti in cui i contributi versati durante tali periodi per-
 (Causa C-23/98) mettano, alle condizioni di etaÁ prescritte, di conseguire
 il diritto alla pensione di vecchiaia in uno Stato mem-
 (98/C 94/23) bro diverso da quello dell'ente competente.
 2) Qualora la disposizione dell'art. 67 del regolamento
 Con sentenza 12 novembre 1997, pervenuta nella cancelle- (CEE) n. 1408/71 non dovesse risultare applicabile,
 ria della Corte il 28 gennaio 1998, nella causa Staatssecre- trattandosi di soddisfare un requisito necessario per
 taris van FinancieÈn contro J. Heerma e societaÁ J. Heerma/ accedere alla pensione di vecchiaia, se debba applicarsi
 K. Heerma-Graanstra, lo Hoge Raad dei Paesi Bassi ha direttamente l'art. 51 del Trattato CE e se l'ente com-
 sottoposto alla Corte di giustizia delle ComunitaÁ europee petente abbia l'obbligo di tenere conto dei diritti a
 la seguente questione pregiudiziale: pensione di vecchiaia maturati in un altro Stato mem-
 bro per considerare soddisfatta la condizione di avere
 diritto a ottenere una pensione di vecchiaia, alle condi-
 zioni di etaÁ prescritte, posta dall'art. 215, n. 3, del
 Se l'art. 4, n. 1, della sesta direttiva debba essere inter- testo unico della legge generale sulla previdenza
 pretato nel senso che, nel caso in cui una persona abbia sociale.
 come unica attivitaÁ economica la locazione di una cosa
 corporale alla societaÁ di cui fa parte, tale locazione, ancor-
 cheÂ costituisca un'attivitaÁ economica, non deve conside- 3) Indipendentemente dall'applicazione dell'art. 67 del
 rarsi compiuta in modo indipendente poicheÂ il socio va regolamento n. 1408/71, o dell'art. 51 del Trattato
 considerato, unitamente alla societaÁ, come un unico sog- CE, qualora l'ente competente abbia l'obbligo di
 getto passivo d'imposta, secondo l'accezione del detto tenere conto dei diritti a pensione di vecchiaia matu-
 art. 4, n. 1. rati in un altro Stato membro, sempre che il lavoratore
 avesse ivi avuto diritto di accedere a prestazioni del
 sistema di previdenza sociale, ai sensi della sola nor-
 mativa nazionale o di quella comunitaria, se sia suffi-
 ciente per poter percepire l'indennitaÁ di disoccupazione
 ---pagebreak--- 28.3.98 IT Gazzetta ufficiale delle ComunitaÁ europee C 94/13
 prevista a favore dei disoccupati di pi di 52 anni, che contro Directeur des services Fiscaux de la Moselle (causa
 il lavoratore abbia compiuto, solo con i contributi ver- C-28/98), e Jean Hirtsmann contro Directeur des services
 sati in un altro Stato membro o sommando quelli ver- fiscaux de la Moselle (causa C-29/98), il Tribunal de
 sati in Spagna e quelli versati in questo o in altri Stati grande instance di Thionville (Sezione Civile) ha sottopo-
 membri, il periodo minimo previsto dall'uno o dall'al- sto alla Corte di giustizia delle ComunitaÁ europee la
 tro Stato membro, oppure se occorre che egli rag- seguente questione pregiudiziale:
 giunga i periodi minimi richiesti dall'art. 161, n. 1,
 lett. b), del testo unico della legge generale sulla previ-
 denza sociale. «se, in considerazione della data di collaudo dell'autovei-
 colo Chevrolet dell'attore (causa C-28/98) avente una
 potenza fiscale di 33 CV immatricolato 6707 ZK 57, e
 della data di collaudo dell'autoveicolo JEEP dell'attore
 (C-29/98) immatricolato 1438 XX 57, in considerazione
 delle rappresentazioni grafiche e delle evoluzioni della tas-
 sazione presentate dall'attore, noncheÂ delle osservazioni
 Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Bundes- dell'Amministrazione, il sistema di tassazione applicato
 vergabeamt con ordinanza 27 gennaio 1998, nella causa risponda a criteri obiettivi privi di qualsiasi effetto discri-
 tra: 1. Metalmeccanica Fracasso SpA; 2. Leitschutz Han- minatorio non rientrante nel campo d'applicazione
 dels- und Montage GmbH e Amt der Salzburger Landes- dell'art. 95 del Trattato».
 regierung
 (Causa C-27/98)
 (98/C 94/25)
 Con ordinanza 27 gennaio 1998, pervenuta in cancelleria
 il 2 febbraio 1998, nella causa 1. Metalmeccanica Fra- Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Land-
 casso SpA; 2. Leitschutz Handels- und Montage GmbH gericht di Berlino, con ordinanza 4 novembre 1997, nel
 contro Amt der Salzburger Landesregierung il Bundesver- procedimento VR-Leasing GmbH contro Margit Bertram
 gabeamt ha sottoposto alla Corte di giustizia delle Comu- (Causa C-30/98)
 nitaÁ europee la seguente questione pregiudiziale:
 (98/C 94/27)
 Se la disposizione dell'art. 18, n. 1, della direttiva 93/37/
 CEE (1), secondo cui l'aggiudicazione dell'appalto eÁ fatta Con ordinanza 4 novembre 1997, pervenuta nella cancel-
 in base ai criteri previsti nel capitolo 3 del presente titolo, leria della Corte il 5 febbraio 1998, nel procedimento VR-
 dopo che le amministrazioni aggiudicatrici abbiano accer- Leasing GmbH contro Margit Bertram la 35a sezione del
 tato conformemente ai criteri di capacitaÁ economica, Landgericht di Berlino ha sottoposto alla Corte di giustizia
 finanziaria e tecnica di cui agli artt. 26-29 l'idoneitaÁ degli delle ComunitaÁ europee la seguente questione pregiudi-
 imprenditori non esclusi dalla gara in applicazione ziale:
 dell'art. 24, vada interpretata nel senso che l'amministra-
 zione aggiudicatrice eÁ obbligata ad aggiudicare l'appalto
 accogliendo un'offerta, anche se questa rimane l'unica nel Se rientri nella sfera d'applicazione degli artt. 1 e 2 della
 procedimento di aggiudicazione. Se l'art. 18, n. 1, della direttiva del Consiglio 20 dicembre 1985, 85/577/CEE (1),
 direttiva 93/37/CEE sia sufficientemente concreto e preciso per la tutela dei consumatori in caso di contratti negoziati
 così che i singoli possano avvalersene in un procedimento fuori dei locali commerciali, anche la fattispecie in cui uno
 in base alle disposizioni del diritto nazionale e questa dei coniugi, indotto dall'altro coniuge quale emissario di
 disposizione possa essere contrapposta come elemento del un'impresa di leasing, sottoscriva nella propria abitazione
 diritto comunitario alla disposizione di diritto nazionale. privata una dichiarazione fideiussoria.
 (1) GU L 199 del 9.8.1993, pagg. 54-83. (1) GU L 372 del 31.12.1985, pag. 31.
 Domande di pronuncia pregiudiziale proposte dal Tribunal
 Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Finanz-
 de grande instance di Thionville (Sezione Civile), con ordi-
 gericht München, con ordinanza 22 gennaio 1998, nella
 nanze 21 marzo 1997, nelle cause: Marc Charreire contro
 causa Peter Luksch contro Hauptzollamt Weiden
 Directeur des services Fiscaux de la Moselle, e Jean Hirts-
 mann contro Directeur des services fiscaux de la Moselle (Causa C-31/98)
 (Cause C-28/98 e C-29/98) (98/C 94/28)
 (98/C 94/26)
 Con ordinanza 22 gennaio 1998, pervenuta nella cancelle-
 Con ordinanze 21 marzo 1997, pervenute nella cancelleria ria della Corte di giustizia il 9 febbraio 1998, nella causa
 della Corte il 3 febbraio 1998, nelle cause: Marc Charreire Peter Luksch contro Hauptzollamt Weiden, il Finanz-


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0020
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 20/2000 af 25. februar 2000 om ændring af bilag XVI (indkøb) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 103 af 12/04/2001 s. 0041 - 0043
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 20/2000af 25. februar 2000om ændring af bilag XVI (indkøb) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag XVI til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 96/1999 truffet af det Blandede EØS-udvalg den 16. juli 1999(1).(2) Det er nødvendigt at ajourføre teksten til tilpasningerne til punkt 2 i bilag XVI og tillæggene hertil, eftersom der forekommer flere fejl -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Bilag XVI til aftalen ændres som anført i bilaget til denne afgørelse.Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft den 5. februar 2000, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1(2).Artikel 3Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2000.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneF. BarbasoFormand(1) EFT L 296 af 23.11.2000, s. 62.(2) Forfatningsmæssige krav angivet. Ikrafttrædelsesdato: 1.7.2000.BILAGtil afgørelse nr. 20/2000 truffet af Det Blandede EØS-udvalgBilag XVI (indkøb) til EØS-aftalen, herunder tillæg 1, 2, 4, 5, 9, 12 og 13 til bilaget, ændres således:1) I punkt 2 (Rådets direktiv 93/37/EØF), "OMHANDLEDE RETSAKTER", affattes tilpasning b) således: "I artikel 25 indsættes følgende: "- i Island, Firmaskrá, Hlutafélagaskrá- i Liechtenstein, Handelsregister, Gewerberegister- i Norge, Foretaksregisteret"."2) Tillæg 1 ændres således:1) I punkt III, underafsnit "Instanser" , erstattes angivelsen "Norges Teknisk-naturvitenskapelige forskningsråd" med "Norges forskningsråd", og angivelserne "Statens Innvandrar- og Flyktningeboliger" og "Medisinsk Innovasjon Rikshospitalet" udgår.2) I punkt III erstattes angivelserne i underrubrik "Kategorier" med følgende: - statsbedrifter i henhold til lov om statsforetak (LOV 1991-08-30 71)- statsbanker- universiteter og høyskoler i henhold til lov om universiteter og høyskoler (LOV 1995-05-12 22).3) Tillæg 2 ændres således:1) Anden angivelse vedrørende Liechtenstein (Liechtensteinische Post-, Telefon- und Telegrafenbetriebe) udgår med virkning fra den 1. januar 2000.2) Folgende ændringer vedrører Norge: a) Angivelsen "Statens adopsjonskontor" erstattes med "Statens ungdoms- og adopsjonskontor".b) Angivelsen "Riksadvokaten" erstattes med "Riksadvokatembedet".c) Angivelsen "Eierskapstilsynet" indsættes som første angivelse i afsnittet "Kulturdepartementet".d) Angivelsen "Statens Filmsentral" udgår.e) Angivelsen "Reindriftsadministrasjonen" erstattes med "Reindriftsforvaltningen".f) Angivelsen "Statens teleforvaltning" erstattes med "Post- og teletilsynet".4) Tillæg 4 ændres således: 1) Angivelserne for Island affattes således: "Landsvirkjun, lög nr. 42/1983.Rafmagnsveitur ríkisins, orkulög nr. 58/1967.Orkuveita Reykjavíkur, lög nr. 38/1940.Hitaveita Suðurnesja, lög nr. 100/1974.Orkubú Vestfjarða, lög nr. 66/1976.Andre enheder, der fremstiller, transporterer eller distribuerer elektricitet i henhold til orkulög nr. 58/1967."2) I bestemmelsen vedrørende Norge udgår følgende tekst: "lov om bygging og drift av elektriske anlegg (LOV 1969-06-19 65),".5) I tillæg 5 affattes angivelserne vedrørende Island således: Orkuveita Reykjavíkur, lög nr. 38/1940.Hitaveita Suðurnesja, lög nr. 100/1974.Andre enheder, der transporterer eller distribuerer varme i henhold til orkulög nr. 58/1967.6) Tillæg 9 ændres således: 1) Angivelserne for Island affattes således: "Strætisvagnar ReykjavíkurAlmenningsvagnar bs.Andre kommunale bustjenesterEnheder, der udfører offentlig transport i henhold til artikel 3 i lög nr. 13/1999 skipulag á fólksfutningum með hópferðabifreiðum."2) Angivelsen vedrørende Liechtenstein affattes således med virkning fra den 1. januar 2000: "Liechtenstein Bus Anstalt".7) Tillæg 12 ændres således: Angivelsen vedrørende Liechtenstein affattes således: "Liechtenstein TeleNet AG".8) Tillæg 13 ændres således: Angivelsen vedrørende Liechtenstein affattes således: "Regierung des Fürstentums Liechtenstein".