type: other

text:
(ZD-NPB6)
 Črtano (Uradni list RS, št. 67-3565/2001)
 (Nihče ne more na podlagi dedovanja obdržati v lasti več nepremičnin in delovnih sredstev, kot je to določeno z ustavo in zakonom.)
 (Državljani drugih socialističnih republik Socialistične federativne republike Jugoslavije imajo v Socialistični republiki Sloveniji enake dedne pravice kot njeni državljani.)
 Tuji državljani imajo v Republiki Sloveniji s pogojem, da se uporablja načelo vzajemnosti, enake dedne pravice kot državljani Republike Slovenije.
 Zapuščina brez dedičev postane lastnina Republike Slovenije.
 (1) Na podlagi zakona dedujejo po zapustniku: njegovi potomci, njegovi posvojenci in njihovi potomci, njegov zakonec, njegovi starši, posvojitelj in njegovi sorodniki, njegovi bratje in sestre ter njihovi potomci in njegovi dedi in babice ter njihovi potomci.
 Odločba Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 31-1220/2013)
 (2) Kot zakonca dedujeta drug po drugem tudi moški in ženska, ki živita v dalj časa trajajoči življenjski skupnosti in nista sklenila zakonske zveze, vendar le v primeru, če ni razlogov, iz katerih bi bila zakonska zveza med njima neveljavna.
 (5) Pri odločanju o zahtevkih iz tega člena upošteva sodišče vse okoliščine primera, zlasti premoženjske razmere in pridobitno sposobnost sodedičev ter vrednost zapuščine.
 (3) V vseh primerih dedujejo zapustnikovi polbratje in polsestre po očetu po enakih delih očetov delež zapuščine, polbratje in polsestre po materi po enakih delih materin delež, pravi bratje in sestre pa dedujejo po enakih delih s polbrati in polsestrami po očetu očetov delež, s polbrati in polsestrami po materi pa materin delež.
 (2) Zakonec izgubi dedno pravico, če je zapustnik vložil tožbo za razvezo zakonske zveze in se po zapustnikovi smrti ugotovi, da je bila tožba utemeljena, ali če se njegova zakonska zveza z zapustnikom razveljavi po zapustnikovi smrti iz vzroka, za katerega je preživeli zakonec vedel ob sklenitvi zakonske zveze.
 (3) Če je eden od zapustnikovih staršev umrl pred zapustnikom, lahko zahteva preživeli, ki nima nobenih sredstev za življenje, povečanje svojega dednega deleža tudi proti dedičem umrlega.
 1. Nujni dediči, nujni delež in razpoložljivi del
 2. Izračunanje nujnega deleža in razpoložljivega dela,
 zmanjšanje oporočnih razpolaganj in vrnitev daril
 a) Izračunanje nujnega deleža
 in razpoložljivega dela
 (1) Vrednost zapuščine, na podlagi katere se izračuna nujni delež, se ugotovi na tale način:
 (2) Najprej je treba popisati in oceniti vse premoženje, ki ga je imel zapustnik ob svoji smrti, tudi tisto, s katerim je razpolagal z oporoko, in vse njegove terjatve, tudi tiste, ki jih ima proti kakšnemu dediču, izvzemši terjatve, ki so očitno neizterljive.
 (3)Od ugotovljene vrednosti premoženja, ki ga je imel zapustnik ob svoji smrti, se odbijejo zapustnikovi dolgovi, stroški za popis in ocenitev zapuščine in stroški za zapustnikov pogreb.
 (4) Tako dobljenemu ostanku se doda vrednost vseh daril, ki jih je zapustnik na kakršenkoli način dal tistemu, ki bi po zakonitem dedovanju prišel v poštev kot dedič, pa tudi vrednost daril, danih dedičem, ki se odpovedujejo dediščini, in tistih daril, za katere je zapustnik odredil, da naj se ne vračunajo dediču v njegov dedni delež.
 (5) Temu se doda vrednost daril, ki jih je zapustnik v zadnjem letu svojega življenja dal drugim osebam, ki niso zakoniti dediči, razen običajnih manjših daril.
 (6) Ne upošteva se pri tem računu in ne doda vrednost daril, danih v dobrodelne in druge človekoljubne namene in ne vrednost daril, ki se po zakonu ne vračunavajo dediču v njegov dedni delež.
 (1) Zapustnikovi potomci in posvojenci ter njihovi potomci, ki so živeli skupaj z zapustnikom in mu s svojim delom, zaslužkom ali kako drugače pomagali pri pridobivanju, imajo pravico zahtevati, da se jim iz zapustnikovega premoženja izloči del, ki ustreza njihovemu prispevku k povečanju ali ohranitvi vrednosti zapustnikovega premoženja.
 (1) Preživelemu zakoncu in zapustnikovim potomcem ter posvojencem in njihovim potomcem, ki so živeli z zapustnikom v istem gospodinjstvu, gredo gospodinjski predmeti, ki so namenjeni za zadovoljitev njihovih vsakdanjih potreb, kot so pohištvo, gospodinjski stroji in naprave ter druga hišna oprema, posteljnina in podobno, vendar ne, če so ti predmeti večje vrednosti.
 c) Zmanjšanje oporočnih razpolaganj
 in vrnitev daril zaradi prikrajšanja
 nujnega deleža
 Prikrajšanje nujnega deleža in upoštevanje
 oporočnih razpolaganj in daril
 Vrstni red zmanjšanja oporočnih razpolaganj
 in način vračanja daril
 Če je prikrajšan nujni delež, se najprej zmanjšajo oporočna razpolaganja; če nujni delež s tem še ni krit, se vračajo tudi darila.
 (1) Darila se vračajo od zadnjega darila v obrnjenem vrstnem redu, kakor so bila dana.
 3. Razdedinjenje nujnih dedičev in odvzem
 nujnega deleža v korist potomcev
 b) Odvzem nujnega deleža
 v korist potomcev
 III. VRAČUNANJE DARIL IN VOLIL V DEDNI
 Pravica dediča, kateremu se darilo ali volilo
 ne vračuna
 (1) Darila, dana tistemu, namesto katerega vstopi dedič zaradi njegove nevrednosti ali zaradi tega, ker je bil razdedinjen ali ker mu je bil vzet nujni delež, se dediču ne vračunajo v dedni delež.
 (2) Darila, dana tistemu, namesto katerega vstopi dedič zaradi njegove smrti ali zaradi tega, ker se je odpovedal dediščini, se vračunajo dediču v dedni delež.
 DEDOVANJE NA PODLAGI
 Sodna oporoka, če je oporočitelj ne zna ali
 ne more prebrati
 (1) Pri pisni oporoki pred pričami in pri sodni oporoki se lahko priče polnoletne osebe, ki jim ni vzeta poslovna sposobnost in ki znajo brati in pisati; če gre za sodno oporoko, morajo priče razumeti tudi jezik, v katerem je napravljena.
 (2) Pri pisni oporoki pred pričami in pri sodni oporoki ne morejo biti priče in ne morejo kot sodnik sestaviti oporoke po oporočiteljevi izjavi: oporočiteljevi potomci, njegovi posvojenci in njihovi potomci, njegovi predniki in posvojitelji, njegovi sorodniki v stranski vrsti do vštetega tretjega kolena, zakonci vseh teh oseb in zakonec oporočitelja.
 Oporoko lahko sestavi državljanu Republike Slovenije v tujini po določbah, ki veljajo za sestavljanje sodne oporoke, konzularni predstavnik ali diplomatski predstavnik Republike Slovenije, ki opravlja konzularne zadeve.
 (1) Na slovenski ladji lahko sestavi oporoko poveljnik ladje po določbah, ki veljajo za sestavljanje sodne oporoke.
 (2) Oporoka, ki je bila sestavljena na ladji, neha veljati po preteku tridesetih dni od vrnitve oporočitelja v Republiko Slovenijo.
 (2) Oporoka iz prejšnjega odstavka preneha veljati po preteku šestdesetih dni po koncu izrednega ali vojnega stanja, če je oporočitelju vojaška služba prenehala prej ali pozneje, pa po preteku tridesetih dni po prenehanju vojaške službe.
 71a. člen
 (1) Oporoka mora biti sestavljena v pisni obliki.
 (4) Mednarodno oporoko lahko sestavi oporočitelju po njegovi izjavi sodnik pristojnega sodišča, državljanu Republike Slovenije v tujini pa diplomatski oziroma konzularni predstavnik, določen v 69. členu tega zakona (v nadaljnjem besedilu: pooblaščena oseba).
 (5) Oporočitelj mora ob navzočnosti dveh prič in pooblaščene osebe izjaviti, da je to njegova oporoka in da je seznanjen z njeno vsebino ter jo ob njihovi navzočnosti podpisati oziroma če jo je podpisal pred tem, priznati in potrditi, da je podpis njegov.
 71b. člen
 Priča pri mednarodni oporoki je lahko oseba, ki izpolnjuje pogoje iz 67. člena tega zakona. Isto velja za tolmača, če sodeluje pri sestavitvi oporoke. Samo to, da je nekdo tujec, ni ovira, da ne bi bil priča pri mednarodni oporoki.
 71c. člen
 71č. člen
 71d. člen
 Za mednarodno oporoko veljajo splošni predpisi o preklicu oporoke.
 71e. člen
 (1) Pooblaščena oseba priloži oporoki potrdilo, v katerem ugotovi, da so bile upoštevane določbe 71.a do 71.č člena tega zakona.
 71f. člen
 71g. člen
 (1) Oporočitelj lahko izjavi svojo poslednjo voljo ustno pred dvema pričama le tedaj, če zaradi izrednih razmer ne more napraviti pisne oporoke.
 (1) Volilo ugasne, če volilojemnik umre pred oporočiteljem, če se odpove volilu ali če je nevreden.
 (2) Izvršitelj oporoke je lahko vsaka poslovno sposobna oseba.
 (2) Oporočitelj lahko prekliče pisno oporoko tudi tako, da jo uniči.
 (Razvezani zakonec izgubi pravico zahtevati koristi, ki so naj določene v oporoki ali v kakšni drugi izjavi poslednje volje, ki jo je njegov bivši zakonec dal pred razvezo.)
 I. DEDNA POGODBA IN POGODBA
 O BODOČI DEDIŠČINI ALI VOLILU
 Neveljavnost pogodbe o pričakovani dediščini
 ali volilu
 II. IZROČITEV IN RAZDELITEV
 PREMOŽENJA ZA ŽIVLJENJA
 Preneha veljati 31.12.2001 (Uradni list RS, št. 83-4287/2001)
 (Prednik lahko z opravilom med živimi izroči in razdeli svoje premoženje svojim otrokom, posvojencem in svojim potomcem.)
 ### Preneha veljati 31.12.2001 (Uradni list RS, št. 83-4287/2001)
 ((1) Taka izročitev in razdelitev premoženja sta veljavni le tedaj, če se s tem strinjajo vsi otroci, posvojenci in drugi izročiteljevi potomci, ki bodo po zakonu poklicani, da po njem dedujejo.
 Preneha veljati 1.6.1995 (Uradni list RS, št. 13-512/1994 in 82- 2977/1994)
 ((2) Sporazum o izročitvi in razdelitvi premoženja mora biti sestavljen v pismeni obliki in overjen po sodniku.
 (3) Pri overitvi prebere sodnik sporazum in opozori pogodbenike na njegove posledice.)
 (5) Izročitev in razdelitev ostaneta veljavni, če potomec ali posvojenec, ki se ni strinjal, umre pred izročiteljem, ne da bi bil zapustil svoje potomce, če se odpove dediščini, če je razdedinjen ali če je nevreden.)
 ((1) Z izročitvijo in razdelitvijo more biti zajeto samo sedanje izročiteljevo premoženje, in sicer vse ali samo del.
 (2) Neveljavno je določilo o načinu razdelitve premoženja, ki bo v izročiteljevi zapuščini.)
 ((1) Ko prednik, ki je za življenja izročil in razdelil svoje premoženje, umre, je njegova zapuščina samo tisto premoženje, ki ni bilo zajeto z izročitvijo in razdelitvijo, in tisto premoženje, ki ga je pridobil pozneje.
 (2) Premoženje, ki so ga njegovi potomci prej pridobili z izročitvijo in razdelitvijo, ne spada v njegovo zapuščino in se ne upošteva pri ugotavljanju njene vrednosti.)
 ((1) Če se kakšen dedič ni strinjal z izročitvijo in razdelitvijo, se štejejo tisti deli premoženja, ki so bili izročeni drugim dedičem, za darila in se po prednikovi smrti z njimi ravna kot z darili, ki jih je prednik dal dedičem.
 (2) Enako se ravna, če se izročitelju po izročitvi in razdelitvi, s katero so se strinjali vsi dediči, rodi otrok ali se pojavi dedič, ki je bil razglašen za mrtvega.)
 ((1) Ob izročitvi in razdelitvi lahko pridrži izročitelj zase ali za svojega zakonca ali pa zase in za svojega zakonca ali za koga drugega pravico užitka vsega izročenega premoženja ali dela premoženja, ali si izgovori dosmrtno rento v naravi ali v denarju, dosmrtno preživljanje ali kakšno drugo nadomestilo.
 (2) Če sta užitek ali dosmrtna renta dogovorjena za izročitelja in njegovega zakonca skupaj, gre v primeru smrti enega od njiju užitek oziroma renta v celoti drugemu do njegove smrti, če ni kaj drugega dogovorjeno ali če iz okoliščin primera ne izhaja kaj drugega.)
 ((1) Izročitelj lahko pri izročitvi in razdelitvi upošteva tudi svojega zakonca; tedaj je potrebno, da se tudi ta s tem strinja.
 (3) V takem primeru ostane izročitev in razdelitev veljavna, pač pa se pri ugotavljanju vrednosti zapuščine, po kateri se določa nujni delež preživelega zakonca, tisti deli zapustnikovega premoženja, ki jih je izročil svojim potomcem ali posvojencem, štejejo za darila.)
 ((1) Potomci ali posvojenci, med katere je izročitelj razdelil svoje premoženje, niso odgovorni za njegove dolgove, če ni bilo ob izročitvi in razdelitvi določeno kaj drugega.
 (2) Izročiteljevi upniki lahko izpodbijajo izročitev in razdelitev ob pogojih, ki veljajo za izpodbijanje neodplačnih razpolaganj.)
 (Obveznost jamčenja, ki nastane po delitvi med sodediči, nastane tudi med potomci ali posvojenci po izročitvi in razdelitvi premoženja, katero jim je izročil in razdelil njihov prednik oziroma posvojitelj.)
 ((1) Izročitelj ima pravico zahtevati, da mu potomec ali posvojenec vrne, kar je dobil z izročitvijo in razdelitvijo, če ta zagreši proti njemu veliko nehvaležnost.
 (2) Enako pravico ima izročitelj, če potomec ali posvojenec ne daje njemu ali komu drugemu preživnine, ki je bila dogovorjena s sporazumom o izročitvi in razdelitvi ali če ne poravna izročiteljevih dolgov, katerih poravnava mu je bila v tem sporazumu naložena.
 (3) V drugih primerih neizpolnitve bremen, prevzetih s sporazumom o izročitvi in razdelitvi, odloči sodišče, upoštevajoč pomembnost bremen za izročitelja in druge okoliščine primera, ali ima izročitelj pravico zahtevati vrnitev danega premoženja ali pa ima samo pravico zahtevati prisilno izpolnitev bremen.)
 ((1) Potomec ali posvojenec, ki je moral vrniti izročitelju to, kar je prejel ob izročitvi in razdelitvi, lahko zahteva svoj nujni delež po izročiteljevi smrti, če ni razdedinjen, ali nevreden, da bi dedoval po izročitelju, ali če se ni odpovedal dediščini.
 (2) Pri izračunavanju njegovega nujnega deleža se štejejo tisti deli premoženja, ki jih je zapustnik za življenja izročil in razdelil med druge svoje potomce ali posvojence za darila.)
 III. POGODBA O DOSMRTNEM
 PREŽIVLJANJU
 ((1) Pogodba, s katero se en pogodbenik zaveže, da bo do smrti preživljal drugega pogodbenika ali koga drugega in v kateri drugi pogodbenik izjavi, da mu zapušča vse premoženje ali del premoženja kot dediščino, ni dedna pogodba, temveč pogodba med preživljancem in preživljalcem o odplačni odtujitvi vseh nepremičnin, ki pripadajo preživljancu ob sklenitvi pogodbe, ali določenega dela teh stvari, katerih izročitev pa je odložena do njegove smrti (pogodba o dosmrtnem preživljanju).
 ((4) Pogodba o dosmrtnem preživljanju mora biti sestavljena v pismeni obliki in overjena po sodniku.
 (5) Pri overitvi mora sodnik prebrati pogodbo in opozoriti pogodbenike na njene posledice.)
 (6) Za pogodbe o dosmrtnem preživljanju se štejejo tudi pogodbe, s katerimi se proti obljubi dediščine dogovori skupnost življenja ali skupnost premoženja, ali da bo en pogodbenik skrbel za drugega in ga varoval, mu obdeloval posestvo in po njegovi smrti oskrbel pogreb, ali kaj drugega v istem namenu.)
 (Preživljalec lahko vpiše svojo pravico iz pogodbe v javno knjigo.)
 (Preživljalec po preživljančevi smrti ni odgovoren za njegove dolgove, pač pa se lahko določi v pogodbi, da bo on odgovoren za njegove obstoječe dolgove določenim upnikom.)
 ((1) Pogodbeni stranki lahko sporazumno razvežeta pogodbo o dosmrtnem preživljanju tudi potem, ko sta jo že začeli izpolnjevati.
 (4) Če se pogodba razveže, obdrži vsaka stranka pravico, zahtevati od druge stranke odškodnino, ki ji gre po splošnih pravilih premoženjskega prava.)
 ((1) Če se po sklenitvi pogodbe razmere tako spremenijo, da postane izpolnitev pogodbe znatno otežkočena, uredi sodišče na zahtevo ene ali druge stranke znova njuno razmerje ali pa ga razveže, upoštevajoč vse okoliščine.
 (2) Sodišče lahko spremeni preživljančevo pravico v dosmrtno denarno rento, če to ustreza eni in drugi stranki.)
 ((1) Če umre preživljalec, preidejo njegove obveznosti na njegovega zakonca in na tiste potomce ali posvojence, ki so poklicani k dedovanju, če ti v to privolijo.
 (4) Sodišče določi to odškodnino po prostem preudarku, upoštevajoč pri tem premoženjske razmere preživljanca in tistih, ki so bili upravičeni do nadaljevanja pogodbe o dosmrtnem preživljanju.)
 4. kdor se je huje pregrešil zoper dolžnost preživljati zapustnika, ki ga je bil po zakonu dolžan preživljati, kakor tudi, kdor ni hotel dati zapustniku potrebne pomoči.
 Odločba US - razveljavitev (Uradni list RS, št. 40-1657/1994)
 (5. državljan Socialistične federativne republike Jugoslavije, ki je pobegnil iz države, da bi se izognil obsodbi za hujše kaznivo dejanje, da bi se izognil obvezni vojaški službi ali da bi sovražno deloval proti Socialistični federativni republiki Jugoslaviji, pa se do zapustnikove smrti ni vrnil v državo.)
 (2) Nevrednost preneha, če zapustnik nevrednemu dediču odpusti;
 Odločba US - razveljavitev drugega stavka drugega odstavka (Uradni list RS, št. 40-1657/1994)
 (vendar tega ne more storiti, če je nevredni dedič pobegnil iz države, da bi se izognil obsodbi za hujše kaznivo dejanje, da bi se izognil obvezni vojaški službi ali da bi sovražno deloval proti Socialistični federativni republiki Jugoslaviji, pa se do zapustnikove smrti ni vrnil v državo.)
 Omejitev dedovanja premoženja osebe, ki je uživala
 pomoč v skladu s predpisi o socialnem varstvu
 Drugačna omejitev dedovanja zapustnikovega premoženja (Uradni list RS, št. 99-3549/2013)
 (5) Za pomoč v skladu s predpisi o socialnem varstvu se šteje vse, kar je zapustnik zaradi slabega premoženjskega stanja prejel na podlagi zakona ali splošnega akta občine v denarju ali v obliki oprostitve plačila.
 ### Drugačna omejitev dedovanja zapustnikovega premoženja (Uradni list RS, št. 99-3549/2013)
 Republika Slovenija ali občina, iz proračuna katere se je financirala pomoč zapustniku v skladu s predpisi o socialnem varstvu, se lahko do konca zapuščinske obravnave odpove pravici do povračila te pomoči, če so zapustnikovi dediči njegov zakonec ali njegovi otroci, ki so sami potrebni pomoči.
 (2) Če se po preteku enega leta od objave oklica ne zglasi noben dedič, se zapuščina razglasi za lastnino Republike Slovenije in izroči pristojnemu organu Republike Slovenije.
 (3) Dedič, ki se zglasi potem, ko je bila zapuščina izročena pristojnemu organu Republike Slovenije, ima pravico zahtevati, da se mu izroči zapuščina oziroma pripadajoči delež v rokih iz 141. člena tega zakona.
 (4) To pravico ima tudi dedič ob pogojih zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev.
 (1) Če so dediči neznani ali če je neznano njihovo prebivališče, kakor tudi v drugih primerih, kadar je to potrebno, postavi sodišče začasnega skrbnika zapuščine, ta je upravičen, da v imenu dedičev toži ali je tožen, da izterjuje terjatve in izplačuje dolgove in sploh, da zastopa dediče.
 (2) O postavitvi začasnega skrbnika obvesti sodišče pristojni center za socialno delo, ki lahko postavi drugega skrbnika.
 II. PRIDOBITEV DEDIŠČINE IN ODPOVED
 (1) Dediščini se ne more odpovedati dedič, ki je razpolagal z vso zapuščino ali z delom zapuščine.
 (2) Ukrepi, ki jih stori kakšen dedič samo za ohranitev zapuščine in ukrepi tekoče uprave mu ne jemljejo pravice, da se odpove dediščini.
 ((3) Za veljavnost takega sporazuma je potrebno, da je sestavljen v pismeni obliki in overjen po sodniku.
 (4) Pri overitvi prebere sodnik sporazum in opozori prednika in potomca na njegove posledice.)
 (2) Dedič, ki je dal izjavo, lahko zahteva razveljavitev izjave, če je bila povzročena s silo, grožnjo ali zvijačo, ali če je bila dana v zmoti.
 (2) Pogodba o prenosu dednega deleža mora biti overjena.
 Pravice dedičev, ki so živeli ali pridobivali
 skupaj z zapustnikom
 SESTAVITEV SODNE OPOROKE,
 HRAMBA IN PREKLIC OPOROKE
 (Uradni list RS, št. 73-3239/2004)
 (2) Sodišče vzame v presojo vsak predlog prizadetih oseb, ki ga te dajo pisno ali ustno.
 (1) Zapuščinsko obravnavo opravi po zakonu stvarno pristojno sodišče.
 (1) Za zapuščinsko obravnavo po državljanu Republike Slovenije je glede njegovega nepremičnega premoženja, ki je v Republiki Sloveniji, izključno pristojno sodišče v Republiki Sloveniji.
 (2) Če je nepremično premoženje državljana Republike Slovenije v tujini, je sodišče v Republiki Sloveniji pristojno samo v primeru, če ni po zakonu tuje države, v kateri je to premoženje, pristojen tuj organ.
 (1) Za zapuščinsko obravnavo je krajevno pristojno po zakonu stvarno pristojno sodišče, na katerega območju je imel zapustnik ob smrti stalno ali začasno prebivališče (zapuščinsko sodišče).
 (2) Če zapustnik ob smrti ni imel niti stalnega niti začasnega prebivališča v Republiki Sloveniji, je krajevno pristojno sodišče v Republiki Sloveniji, na katerega območju je zapuščina.
 (3) Če je zapustnikovo premoženje v različnih krajih Republike Slovenije, je za zapuščinsko obravnavo, krajevno pristojno po zakonu stvarno pristojno sodišče, na katerega območju je pretežni del zapuščine.
 (4) Če ni nobene zapuščine v Republiki Sloveniji, določi Vrhovno sodišče Republike Slovenije, katero po zakonu stvarno pristojno sodišče je krajevno pristojno.
 (5) Začasne ukrepe za zavarovanje zapuščine v Republiki Sloveniji lahko odredi sodišče, na katerega območju je zapustnik umrl, kakor tudi sodišče, na katerega območju je zapustnikovo premoženje.
 (1) Kadar kdo umre ali je razglašen za mrtvega, mora matičar, ki je pristojen za vpis smrti v matično knjigo umrlih, v tridesetih dneh od vpisa poslati smrtovnico zapuščinskemu sodišču.
 (3) Če umre kdo zunaj občine, v kateri je imel stalno ali začasno prebivališče, pošlje matičar zapuščinskemu sodišču samo izpisek iz matične knjige umrlih ter podatke, s katerimi razpolaga in ki utegnejo biti koristni za sestavitev smrtovnice.
 (1) Če dobi nepopolno smrtovnico ali samo izpisek iz matične knjige umrlih, zapuščinsko sodišče glede na okoliščine samo sestavi smrtovnico pri sodišču ali odredi, naj jo sestavi delavec sodišča zunaj sodišča, ali pa naroči matičarju, da jo sestavi.
 (2) Sodišče lahko samo sestavi smrtovnico tudi v drugih, v prvem odstavku tega člena ne navedenih primerih, kadar je to primerno, če je z izpiskom iz matične knjige umrlih ali z javno listino dokazano, da je kdo umrl ali da je razglašen za mrtvega.
 5. priimek in ime, datum rojstva ter stalno oziroma začasno prebivališče drugih sorodnikov, ki bi bili lahko poklicani k dedovanju na podlagi zakona, in oseb, ki so poklicane k dedovanju na podlagi oporoke;
 (2) V smrtovnici se, če je to mogoče, navede tudi kraj, kjer je premoženje, ki ga je pokojnik zapustil, ali je kaj premoženja, za katero so posebni predpisi glede posesti, hrambe in priglasitve, ali je kaj gotovine, vrednostnih papirjev, dragocenosti, hranilnih knjižic ali kakšnih drugih pomembnih listin, ali je pokojnik zapustil kaj terjatev ali dolgov in koliko, ali je zapustil pisno oporoko, pogodbo o dosmrtnem preživljanju, pogodbo o izročitvi in razdelitvi premoženja ali sporazum o odpovedi neuvedenemu dedovanju in kje so, če je pokojnik napravil ustno oporoko pa priimek in ime ter poklic in prebivališče prič, pred katerimi jo je napravil.
 Če matičar oziroma sodišče ob sestavi smrtovnice ugotovi, da je zapustnik užival pomoč v skladu s predpisi o socialnem varstvu, vpiše to v smrtovnico in obvesti o tem pristojni organ Republike Slovenije oziroma pristojni organ občine, iz proračuna katere se je pomoč financirala.
 (2) Nepremičnine se popišejo vsaka posebej z navedbo kraja, kjer so, kulture zemljišča in zemljiško-knjižnih podatkov, če so znani.
 (1) Popis in cenitev premoženja opravi notar ali izvršitelj, ki ga določi zapuščinsko sodišče.
 Notar oziroma izvršitelj, ki je opravil popis in cenitev zapuščine, pošlje podatke o popisu in cenitvi zapuščinskemu sodišču.
 (1) Če se ugotovi, da nobeden od navzočih dedičev ni sposoben upravljati premoženja in da ni zakonitega zastopnika, ali če so dediči neznani ali odsotni, ali kadar druge okoliščine narekujejo posebno previdnost, izroči sodišče, na območju katerega je premoženje v nujnih primerih to premoženje ali del premoženja v hrambo zanesljivi osebi ali odredi hrambo pri izvršitelju, če gre za gotovino, vrednostne papirje, dragocenosti, hranilne knjižice ali druge pomembne listine.
 (2) To sodišče obvesti zapuščinsko sodišče o vseh ukrepih za zavarovanje zapuščine.
 (2) Organ, ki sestavi smrtovnico, se mora prepričati, ali je za pokojnikom ostala pisna oporoka ali listina o ustni oporoki.
 (1) Zapisnik o razglasitvi pisne oporoke mora obsegati:
 4. ali je bila oporoka izročena odprta ali zaprta in s kakšnim pečatom je bila zapečatena.
 (1) Če je pokojnik napravil ustno oporoko in obstaja o tem listina, ki so jo priče lastnoročno podpisale, razglasi sodišče vsebino take listine po določbah, ki veljajo za razglasitev pisne oporoke.
 (2) Če take listine ni, se priče, pred katerimi je bila napravljena ustna oporoka, zaslišijo vsaka posebej o njeni vsebini, zlasti pa o okoliščinah, od katerih je odvisna njena veljavnost, nato pa se zapisnik o zaslišanju teh prič razglasi po določbah, ki veljajo za razglasitev pisne oporoke.
 ((3) Če stranka zahteva, da se priče ustne oporoke zaslišijo pod prisego, ali če sodišče spozna, da je potrebno tako zaslišanje, določi narok za zaslišanje teh prič, na katerega povabi predlagatelja, druge prizadete osebe pa samo, če se s tem ne zavlačuje postopek.)
 (1) Če je pisna oporoka izginila ali je bila brez zapustnikove volje uničena, pa med prizadetimi ni spora o tem, da je obstajala, o obliki, v kateri je bila sestavljena, o načinu, kako je izginila ali bila uničena in tudi ne o njeni vsebini, zasliši zapuščinsko sodišče o tem vse prizadete osebe in izvede po njihovih predlogih potrebne dokaze, nato pa razglasi ta zapisnik po določbah, ki veljajo za razglasitev pisne oporoke.
 (2) Če bi zapuščina, ko ne bi bilo oporoke, postala lastnina Republike Slovenije, velja sporazum prizadetih o obstoju oporoke ter o njeni obliki in vsebini samo s soglasjem pristojnega organa.
 (3) Če so med prizadetimi osebe, ki niso sposobne same skrbeti za svoje zadeve, velja sporazum iz prvega in drugega odstavka tega člena samo s soglasjem pristojnega centra za socialno delo.
 (1) Zapisnik o razglasitvi oporoke z izvirno pisno oporoko oziroma z listino o ustni oporoki ali zapisnikom o zaslišanju prič ustne oporoke se pošlje zapuščinskemu sodišču; sodišče, ki je oporoko razglasilo, obdrži njihov prepis.
 (2) Izvirna pisna oporoka, listina o ustni oporoki, zapisnik o zaslišanju prič ustne oporoke ter zapisnik o vsebini pogrešane ali uničene pisne oporoke se hranijo pri sodišču ločeno od drugih spisov, njihov overjen prepis pa se priloži k spisom.
 V. POSTOPEK ZAPUŠČINSKEGA SODIŠČA
 PO PREJEMU SMRTOVNICE
 (1) Če se pričakuje rojstvo otroka, ki bi bil upravičen dedovati, obvesti zapuščinsko sodišče o tem pristojni center za socialno delo.
 (2) Če ta center ne določi drugače, skrbi za pravice še nerojenega otroka eden njegovih staršev.
 Postopek, če ni premoženja ali so samo
 (3) Kadar sodišče odloči, da ne bo opravilo zapuščinske obravnave, mora obvestiti o tem pristojni center za socialno delo, če so med dediči osebe, ki niso sposobne same skrbeti za svoje zadeve, pa nimajo staršev.
 (2) V vabilu na narok obvesti sodišče prizadete osebe o uvedbi postopka in o morebitnem obstoju oporoke; povabi jih, da takoj predložijo sodišču pisno oporoko oziroma listino o ustni oporoki, če je pri njih ali da navedejo priče ustne oporoke.
 (1) Če se ne ve, ali je kaj dedičev, povabi sodišče z oklicem tiste, ki mislijo, da imajo pravico do dediščine, da se priglasijo sodišču v enem letu od objave oklica v Uradnem listu Republike Slovenije.
 (2) Oklic se nabije na sodno desko sodišča in objavi v Uradnem listu Republike Slovenije, po potrebi pa tudi na drug primeren način. Če zapuščino sestavlja premoženje majhne vrednosti, se oklic objavi samo na sodni deski sodišča.
 (3) Pravice oseb, ki ne pridejo na narok, čeprav so bile v redu povabljene, obravnava sodišče po podatkih, s katerimi razpolaga, upoštevajoč njihove pisne izjave, ki prispejo do izdaje odločbe.
 (4) Izjavo o odpovedi dediščini lahko da dedič pred zapuščinskim sodiščem ali pred katerimkoli drugim po zakonu stvarno pristojnim sodiščem.
 (1) Če stranke ugovarjajo popisu ali cenitvi premoženja, lahko odredi sodišče, če misli, da je to potrebno, naj se znova opravi popis ali cenitev.
 1. dejstva, od katerih je odvisna pravica do dediščine, zlasti veljavnost ali vsebina oporoke ali razmerje med dedičem in zapustnikom, ki je podlaga za dedovanje po zakonu;
 1) priimek in ime (tudi prejšnje priimke) pokojnika ter ime njegovega očeta, poklic, datum rojstva in državljanstvo pokojnika, za umrlo poročeno žensko pa tudi dekliški priimek;
 2) navedbo nepremičnin s podatki iz zemljiških knjig, ter navedbo premičnin, sklicujoč se na popis;
 3) priimek in ime ter poklic in stalno prebivališče dediča, razmerje dediča do zapustnika, ali deduje kot zakoniti ali kot oporočni dedič, če je več dedičev, pa tudi njihov dedni delež;
 4) ali je določitev dediča odložena;
 5) ali je dedičeva pravica odložena zaradi tega, ker še ni prišel čas, ali je omejena na določen čas, ali je odložena zaradi neizpolnjenega pogoja ali odvisna od razveznega pogoja oziroma naloga, ki ga je šteti za razvezni pogoj, ali je omejena s pravico užitka in v čigavo korist;
 6) priimek in ime, poklic in stalno prebivališče oseb, katerim je pripadlo volilo, užitek ali kakšna druga pravica iz zapuščine, z natančnim opisom te pravice.
 (4) Če gre za omejitev dedovanja po 128. členu tega zakona, navede sodišče v sklepu o dedovanju tudi vse bistvene podatke o tem ter morebitno obvezo o povračilu pomoči in ugotovi obstoj zakonite zastavne pravice (tretji in četrti odstavek 128. člena).
 (2) Če je bila sodišču predložena pisna izjava o odpovedi dediščini po pooblaščencu in podpis pooblastitelja ni overjen, se sklep o dedovanju vroči obema.
 (3) Pravnomočen sklep o dedovanju se pošlje pristojnemu davčnemu uradu.
 Kadar je pravica dediča ali volilojemnika odložena zaradi tega, ker še ni prišel čas, ali je omejena na določen čas, ali je odložena zaradi še neizpolnjenega pogoja ali odvisna od razveznega pogoja oziroma naloga, ki ga je šteti za razvezni pogoj, odredi sodišče na predlog prizadetih oseb začasne ukrepe za zavarovanje zadevnega dela zapuščine po določbah zakona, ki ureja izvršbo in zavarovanje, če ni z oporoko določeno kaj drugega.
 (2) V takem primeru se smiselno uporabljajo določbe o pošiljanju pravnomočnega sklepa o dedovanju pristojnemu davčnemu uradu, o vpisih v zemljiški knjigi in o izročitvi premičnih stvari, ki so v hrambi pri sodišču.
 Kadar sodišče ugotovi, da ni dedičev, ali kadar se ne ve, ali je kaj dedičev, pa se v roku, ki je predpisan s tem zakonom, ne zglasi nihče, ki bi uveljavljal pravico do dediščine, izda sodišče sklep, da se zapuščina izroči organu, pristojnemu za gospodarjenje s posamezno vrsto premoženja.
 VIII. DEDNOPRAVNI ZAHTEVKI
 PO PRAVNOMOČNOSTI SKLEPA
 Pravica ob pogojih za obnovo postopka
 IX. POSTOPEK, KADAR JE ZA ZAPUŠČINSKO
 OBRAVNAVO PRISTOJEN ORGAN TUJE DRŽAVE
 Ukrepi za zavarovanje domačih dedičev,
 volilojemnikov in upnikov
 (1) Kadar je za zapuščinsko obravnavo pristojen organ tuje države, izda sodišče v Republiki Sloveniji, na katerega območju je zapustnik umrl, po prejemu smrtovnice oklic, s katerim povabi vse osebe v Republiki Sloveniji, ki imajo kakšne zahtevke do zapuščine kot dediči, volilojemniki ali upniki, naj v oklicnem roku, ki ne sme biti krajši kot 30 dni in ne daljši kot šest mesecev in ki teče od dneva objave oklica v Uradnem listu Republike Slovenije, priglasijo svoje zahtevke, ker bo sicer premično premoženje iz zapuščine izročilo pristojnemu organu tuje države ali osebi, ki jo ta organ pooblasti za prevzem tega premoženja.
 (2) Oklic se nabije na sodno desko sodišča in objavi v Uradnem listu Republike Slovenije, po potrebi pa tudi na drug primeren način; en izvod oklica se pošlje najbližjemu diplomatsko- konzularnemu predstavniku ustrezne tuje države v Republiki Sloveniji.
 (3) Ne izda se oklic, če vrednost zapuščine, brez odbitka dolgov, ne presega 200.000 tolarjev.
 (4) Če se ne izda oklic, se zapuščina ne sme izročiti, dokler ne pretečejo trije meseci od dneva smrti tujega državljana.
 (1) Če priglasi kakšen dedič ali volilojemnik svoj zahtevek, zadrži sodišče zapuščino oziroma del zapuščine, ki je potreben za kritje tega zahtevka, vse dotlej, dokler pristojni organ tuje države ne izda pravnomočne odločbe o takem zahtevku.
 (2) Sodišče izvrši glede priglašenega zahtevka tako odločbo iz zadržane zapuščine ali iz njenega dela, ostanek pa izroči pristojnemu organu tuje države.
 Prehod pristojnosti na sodišče v Republiki
 (1) Če je za zapuščinsko obravnavo po tujem državljanu glede njegovega premičnega premoženja pristojen tuj organ, pa predlagajo vsi dediči, ki so v Republiki Sloveniji, naj opravi obravnavo sodišče v Republiki Sloveniji, povabi sodišče vse dediče in volilojemnike zunaj Republike Slovenije, naj v šestih mesecih od vročitve vabila uveljavijo ugovor nepristojnosti sodišča v Republiki Sloveniji, ker bo sicer to sodišče opravilo zapuščinsko obravnavo.
 (3) Oklic se nabije na sodno desko sodišča in objavi v Uradnem listu Republike Slovenije, po potrebi pa tudi na kakšen drug primeren način, en izvod oklica se pošlje najbližjemu diplomatsko-konzularnemu predstavniku ustrezne tuje države v Republiki Sloveniji.
 (4) Če nobeden od dedičev in volilojemnikov ne uveljavi ugovora nepristojnosti sodišča v Republiki Sloveniji, opravi to sodišče po preteku v prvem odstavku tega člena navedenega roka zapuščinsko obravnavo.
 Stopite v kontakt s pravnim svetovalcem
 Tel: 051 421 701
 Mail: info@stecaj.si


text:
Τρέξτε... να προλάβετε: Νέο δωρεάν πρόγραμμα του ΟΑΕΔ από σήμερα!
 ΟΑΕΔ ΠΡΟΓΡΑΜΜΑ ΟΑΕΔ 2015-02-27
 Tagged with: ΟΑΕΔ ΠΡΟΓΡΑΜΜΑ ΟΑΕΔ
 Previous: ΕΚΤΑΚΤΟ! Βαρουφάκης ΤΕΛΟΣ, νέος ΥΠΟΥΡΓΟΣ! Δείτε ποιός...
 Next: Αδωνις: “Σ’ ένα μήνα Τσίπρας και Βαρουφάκης δεν θα μπορούν να...”
 ΟΑΕΔ: 10.000 ευρώ σε επιχειρηματίες και επιδότηση 450 ευρώ ανά πρόσληψη
 ΑΥΤΑ είναι τα 11 επιδόματα του ΟΑΕΔ- Ποιοι τα δικαιούνται;
 458,15 € εποχικό βοήθημα από τον ΟΑΕΔ & για τους εργαζόμενους στην Εστίαση & Αναψυχή
 ΑΝΑΣΑ για τους ανέργους από αύριο: Αναρτάται το νέο πρόγραμμα του ΟΑΕΔ!
 Βόλος: Τους έδωσαν σπίτι να ζουν και τώρα ζητούν 130.000 ευρώ από τη γιαγιά τους!!
 ΔΕΙΤΕ τι κάνανε στα αυτοκίνητα των σκοπιανών στην Χαλκιδική που γράφαν “ΜΚ”
 Έξαλλος ο Πάνος Καμμένος σε σκοπιανό κανάλι: “Η Μακεδονία είναι ελληνική –...
 Εμπλοκή στις τηλεοπτικές άδειες – Κόπηκε το πρώτο τηλεοπτικό κανάλι
 Επίθεση Γκλέτσου στον Φίλη: «Ένα βόδι που είναι υπουργός και είναι 400 κιλά»! Βίντεο


type: wikipedia

text:
Mikhail Lvovich Bezverkhny (; born July 27, 1947 in Leningrad) is a Soviet and later Russian violinist, violist and composer.
 Life and career
 Born in Saint Petersburg in 1947, Bezverkhny commenced his violin studies at the age of 5 at the Central Music School of the Conservatory of Saint Petersburg. He was a student of Liubov Segal (student of Leopold Auer) and Jacob Riabinkov. In 1965 he started his studies at the Moscow Conservatory under Yuri Yankelevich - one of the most prominent violin professors of the 20th century. He also studied with Maya Gleyzarova, Abram Shtern and Nahum Latinsky. He is laureate of several international competitions:
 1967: 2nd prize Wieniawski Competition
 1969: 2nd prize chamber music competition in Munich
 1972: 2nd prize violin competition in Montreal
 1972: 1st prize chamber music competition in Belgrade
 1974: 1st prize chamber music competition in Budapest
 1976: 1st prize Queen Elisabeth Competition Brussels
 In 1978 he was barred from leaving the USSR. In February 1990 he settled in Belgium. Since October 1992, Bezverkhny has been a member of the Shostakovich Trio, and his recordings for Melodya and Deutsche Grammophon now number more than forty. During all these years he has been very intensely active as a violinist, a violist, a composer, a director and an actor. He also worked several times with Latvian-American conductor Imant Kotsinsh (now Imant Airea). They recorded pieces by several composers which includes Spohr and Mendelssohn. Currently he is teacher at the Royal Conservatory of Ghent. His students include amongst others Dmitri Berlinsky.
 As a composer, he wrote a virtuoso Suite Gambrinus for violin and piano.
 References
 External links
 New Consonant Music
 Bezverkhni van Gent
 Violin pedagogues
 Soviet classical violinists
 20th-century classical violinists
 Russian classical violinists
 Male classical violinists
 Russian classical violists
 Living people
 1947 births
 21st-century classical violinists
 20th-century Russian male musicians
 21st-century Russian male musicians
 20th-century violists
 21st-century violists


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 11.6.2005
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 143/1
 Opozorilo
 Nacionalnim sodiščem so pristojni nacionalni organi leta 1996 posredovali pojasnilo v zvezi s postopkom predhodnega odločanja na Sodišču. Ker se je to pojasnilo v praksi izkazalo kot koristno, ga je Sodišče upoštevajoč izkušnje aktualiziralo in se ga je sedaj odločilo razširiti z objavo v Uradnem listu Evropske unije.
 POJASNILO
 o predlogih nacionalnih sodišč za sprejem predhodnih odločb
 (2005/C 143/01)
 1.
 Sistem predhodnega odločanja je temeljni mehanizem prava Evropske unije, njegov namen je dati nacionalnim sodiščem na razpolago sredstvo za zagotavljanje enotne razlage in uporabe tega prava v vseh državah članicah.
 2.
 Sodišče Evropskih skupnosti je pristojno za odločanje o predhodnih vprašanjih glede razlage prava Evropske unije in glede veljavnosti aktov sekundarnega prava. To splošno pristojnost ima na podlagi člena 234 Pogodbe ES in, na podlagi drugih besedil, v določenih drugih primerih.
 3.
 Glede na to, da postopek predhodnega odločanja temelji na sodelovanju med Sodiščem in nacionalnimi sodišči, se zdi primerno, da se za zagotovitev njegove učinkovitosti nacionalnim sodiščem posredujejo naslednja pojasnila.
 4.
 Ta praktična pojasnila, ki nikakor niso pravno zavezujoča, so namenjena usmerjanju nacionalnih sodišč glede primernosti vložitve predloga za predhodno odločanje in glede na okoliščine primera pomoči pri oblikovanju in predložitvi vprašanj, predloženih Sodišču.
 Vloga Sodišča v okviru postopka predhodnega odločanja
 5.
 V okviru postopka predhodnega odločanja je naloga Sodišča, da poda razlago prava Skupnosti ali da odloči o njegovi veljavnosti, tega prava pa ne uporabi na dejansko stanje v postopku v glavni stvari, ker je to naloga nacionalnega sodišča. Sodišče ni pristojno niti za odločanje o spornih dejanskih vprašanjih v okviru postopka v glavni stvari niti za razsojanje med razhajajočimi se mnenji glede razlage ali uporabe pravil nacionalnega prava.
 6.
 Sodišče odloči o razlagi ali veljavnosti prava Skupnosti, pri čemer si prizadeva dati koristen odgovor za rešitev spora, vendar pa je predložitveno sodišče pristojno za to, da ugotovi, kakšne posledice naj ima odločitev in glede na okoliščine primera za to, da odkloni uporabo zadevnega nacionalnega pravila.
 Odločitev o predložitvi vprašanja Sodišču
 Avtor vprašanja
 7.
 V okviru členov 234 Pogodbe ES in Pogodbe Euratom lahko katero koli sodišče države članice, ki odloča v okviru postopka, katerega končni rezultat je odločba sodne narave, načeloma naslovi na Sodišče vprašanje za predhodno odločanje. Pojem sodišča Sodišče razlaga kot avtonomen pojem prava Skupnosti.
 8.
 Vendarle na posebnem področju aktov, ki jih sprejmejo institucije na področju Naslova IV v tretjem delu Pogodbe ES o vizumih, azilu, priseljevanju in drugih politikah v zvezi s prostim gibanjem oseb — zlasti na področju sodne pristojnosti in priznavanja ter izvrševanja sodnih odločb –, predlog za predhodno odločanje v skladu s členom 68 Pogodbe ES lahko posredujejo le sodišča, ki odločajo na zadnji stopnji.
 9.
 Prav tako so v skladu s členom 35 Pogodbe o Evropski uniji akti, ki jih sprejmejo institucije na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, lahko predmet predloga za predhodno odločanje, ki ga lahko vložijo sodišča iz le tistih držav članic, ki so sprejele pristojnost Sodišča, vsaka država članica pa sama določi, ali lahko predlog za predhodno odločanje vložijo vsa sodišča ali samo tista, ki odločajo na zadnji stopnji.
 10.
 Ni potrebno, da bi vprašanje opredelile stranke v zadevi; nacionalni sodnik ga lahko postavi po uradni dolžnosti.
 Predlog za predhodno odločanje glede razlage
 11.
 Katero koli sodišče lahko Sodišču postavi vprašanja o razlagi pravila prava Skupnosti, če meni, da je to potrebno za rešitev spora, ki mu je bil predložen v odločanje.
 12.
 Vendar pa morajo načeloma Sodišča, zoper katerih odločitve po nacionalnem pravu ni pravnega sredstva, predložiti tako vprašanje Sodišču, razen če na zadevnem področju že obstaja sodna praksa (in morebitni novi elementi ne vzbujajo resničnega dvoma glede možnosti uporabe sodne prakse) ali če je jasno razvidna pravilna razlaga pravila.
 13.
 Tako sodišče, zoper katerega odločbe je mogoče vložiti pravno sredstvo, lahko, zlasti če oceni, da je sodna praksa Sodišča zadosti jasna, samo odloči o pravilni razlagi prava Skupnosti in ga uporabi na dejansko stanje, ki ga samo ugotovi. Vendar se lahko izkaže, da je predlog za predhodno odločanje lahko še zlasti koristen, v ustrezni fazi postopka, kadar gre za vprašanje nove razlage, ki je splošnega pomena za enotno uporabo prava Skupnosti v vsej Uniji, ali kadar se zdi, da obstoječe sodne prakse ni mogoče uporabiti na dejansko stanje, ki je novo.
 14.
 Naloga nacionalnega sodišča je, da pojasni, zakaj je zahtevana razlaga potrebna za sprejem njegove sodbe.
 Predlog za predhodno odločanje glede veljavnosti
 15.
 Čeprav nacionalna sodišča lahko zavrnejo razloge neveljavnosti, ki se uveljavljajo pred njimi, lahko izključno Sodišče razglasi akt Skupnosti za neveljavnega.
 16.
 Katero koli nacionalno sodišče torej mora predložiti vprašanje Sodišču, če dvomi o veljavnosti akta Skupnosti, pri čemer navede razloge, zaradi katerih meni, da bi bil akt Skupnosti lahko neveljaven.
 17.
 Če nacionalno sodišče resno dvomi v veljavnost akta Skupnosti, na katerem temelji nacionalni akt, lahko izjemoma začasno zadrži njegovo izvajanje oziroma sprejme kakšen drug začasni ukrep. V navedenem primeru nacionalno sodišče vprašanje glede veljavnosti akta Skupnosti mora predložiti Sodišču in navesti razloge, zaradi katerih meni, da je akt Skupnosti neveljaven.
 Trenutek predložitve vprašanja za predhodno odločanje
 18.
 Nacionalno sodišče lahko predloži vprašanje za predhodno odločanje takoj, ko ugotovi, da je za odločitev v stvari treba odločiti o vprašanju ali vprašanjih glede razlage ali veljavnosti; nacionalno sodišče lahko samo najbolje oceni, v kateri fazi postopka je tako vprašanje primerno predložiti.
 19.
 Vseeno pa je zaželeno, da se predlog za sprejem predhodne odločbe sprejme šele v tisti fazi postopka, ko je nacionalno sodišče že lahko opredelilo dejanski in pravni okvir problema, da bi Sodišče imelo na razpolago vse elemente, potrebne za presojo, glede na okoliščine primera, ali se pravo Skupnosti uporablja za spor v glavni stvari. Za učinkovit potek postopka se prav tako lahko izkaže za koristno, da se predlog vloži šele po kontradiktorni obravnavi.
 Oblika predloga za predhodno odločanje
 20.
 Vrsta odločbe, s katero nacionalno sodišče predloži vprašanje za predhodno odločanje Sodišču, je odvisna od nacionalnih postopkovnih pravil. Vendar je treba upoštevati, da je ta dokument podlaga za postopek, ki poteka pred Sodiščem in da mora slednje imeti na razpolago elemente, ki mu omogočajo, da da nacionalnemu sodišču koristen odgovor. Poleg tega se zainteresiranim, ki imajo pravico posredovati stališča pred Sodiščem — t.j. države članice in institucije -, vroči samo predlog za sprejem predhodne odločbe in njen prevod.
 21.
 Ker je treba predlog prevesti, naj bo napisan preprosto, jasno in natančno, brez odvečnih elementov.
 22.
 Pogosto približno deset strani zadostuje za ustrezno predstavitev okvira predloga za predhodno odločanje. Čeprav strnjeno napisan, mora predlog za sprejem predhodne odločbe vseeno biti dovolj popoln in vsebovati vse relevantne podatke, tako da omogoča Sodišču kot tudi zainteresiranim, ki imajo pravico posredovati stališča, da lahko dobro razumejo dejanski okvir in predpise v zadevi v glavni stvari. Zlasti mora predlog za sprejem predhodne odločbe:
 —
 obsegati kratek povzetek vsebine spora, relevantnih dejstev, kot so bila ugotovljena, ali vsaj pojasniti, na kakšne dejanske primere se vprašanje za predhodno odločanje nanaša;
 —
 navesti besedila nacionalnih določb, ki naj bi se uporabile, in opredeliti, odvisno od okoliščin primera, relevantno nacionalno sodno prakso, pri čemer je treba vsakokrat navesti natančne reference (na primer, stran v uradnem listu ali določeni zbirki; morebiti referenca na internetu);
 —
 čim natančneje opredeliti skupnostne določbe, ki so v konkretnem primeru relevantne;
 —
 navesti razloge, ki so predložitveno sodišče pripeljali do vprašanja glede razlage ali veljavnosti določenih skupnostnih določb, in ugotovljeno vez med temi določbami in nacionalno zakonodajo, ki velja v sporu v glavni stvari;
 —
 obsegati, glede na okoliščine primera, povzetek bistvenih relevantnih trditev strank v postopku v glavni stvari.
 Da bi olajšali branje predloga in sklicevanje nanj, je koristno, da se različne točke ali odstavki predloga za sprejem predhodne odločbe oštevilčijo.
 23.
 Končno, predložitveno sodišče lahko, če oceni, da je to sposobno storiti, strnjeno navede svoje stališče glede odgovora na vprašanja, postavljena v okviru predhodnega odločanja.
 24.
 Samo vprašanje ali vprašanja za predhodno odločanje morajo biti v posebnem jasno označenem delu predloga, navadno na začetku ali na koncu le-tega. Biti morajo razumljiva, ne da bi se sklicevala na obrazložitev predloga, ki pa bo vendarle nudila sobesedilo za ustrezno presojo.
 Učinki predloga za predhodno odločanje na nacionalni postopek
 25.
 Predložitev vprašanja za predhodno odločanje prekine tek nacionalnega postopka do odločitve Sodišča.
 26.
 Vendar nacionalno sodišče ostane pristojno za sprejem začasnih ukrepov, zlasti v okviru predloga glede veljavnosti (glej točko 17 zgoraj).
 Stroški in brezplačna pravna pomoč
 27.
 Postopek predhodnega odločanja pred Sodiščem je brezplačen in Sodišče ne odloča o stroških strank v postopku v glavni stvari; za odločitev o tem je pristojno nacionalno sodišče.
 28.
 Če ena izmed strank nima zadostnih sredstev in kolikor to nacionalna pravila dopuščajo, predložitveno sodišče tej stranki lahko dodeli brezplačno pravno pomoč za pokritje stroškov, zlasti stroškov za zastopanje, ki jih ima pred Sodiščem. Sodišče lahko tudi samo dodeli tako brezplačno pravno pomoč.
 Izmenjave med nacionalnim sodiščem in Sodiščem
 29.
 Predlog za sprejem predhodne odločbe in potrebne listine (zlasti glede na okoliščine primera, spis v zadevi, morebiti njegov prepis) mora nacionalno sodišče poslati s priporočeno pošto neposredno na Sodišče (naslovljeno na „Sodno tajništvo Sodišča Evropskih skupnosti, L-2925 Luxembourg“, tel. +352 4303-1).
 30.
 Sodno tajništvo Sodišča bo vse do razglasitve odločbe v stiku z nacionalnim sodiščem in mu bo posredovalo prepise vlog.
 31.
 Sodišče svojo odločbo pošlje predložitvenemu sodišču. Zaželeno je, da nacionalno sodišče Sodišče obvesti o tem, kako je uporabilo njegovo odločbo v sporu v glavni stvari, in mu po možnosti pošlje svojo končno odločbo.


text:
Freie Vertragsgestaltung mit rechtssicheren Vereinbarungen, Teil 1: | Die Mehrkostenvereinbarung bei GKV-Patienten
 Freie Vertragsgestaltung mit rechtssicheren Vereinbarungen, Teil 1:
 Die Mehrkostenvereinbarung bei GKV-Patienten
 von Christine Baumeister, Haltern
 Um dem Anspruch des Patienten auf eine umfassende, auf dem derzeitigen Stand der zahnärztlichen Wissenschaft basierende Therapie anbieten zu können, muss der Zahnarzt gesetzliche Regelungen beachten und korrekte Vereinbarungen mit dem Patienten schließen. Mit jeder Vereinbarung, durch die sich Zahnarzt und Patient aus der vertragszahnärztlichen Versorgung lösen, begeben sich beide in den Bestimmungsbereich der GOZ.
 Hier finden sich wiederum Vereinbarungsmöglichkeiten und gibt es Formvorschriften, die zu beachten sind, um Rechtssicherheit zu bekommen und im Streitfall eine einklagbare Forderung vorliegen zu haben. Mit dieser Beitragsserie wollen wir Ihnen daher die entsprechenden Bestimmungen in Erinnerung rufen und Ihnen anhand von Beispielen wichtige Hinweise zur Erstellung rechtssicherer Vereinbarungen geben.
 Was ist unter dem Begriff "Zuzahlung" zu verstehen?
 Grundsätzlich gilt ein generelles Zuzahlungsverbot zur Vertragsleistung. Was genau ist nun unter dem Begriff "Zuzahlung" zu verstehen? Das folgende Beispiel mag diesen Begriff verdeutlichen:
 Bei einem Patienten müssen störende Schleimhautbänder durchtrennt werden (Bema-Nr. 57). Nach eingehender Beratung wünscht der Patient die Durchführung dieser Maßnahme mittels Laser. In diesem Fall ist eine Zuzahlung für den Lasereinsatz nicht zulässig, vielmehr muss die gesamte Behandlung - einschließlich aller Begleitleistungen - entweder als Kassenleistung erbracht und abgerechnet oder komplett privat mit dem Patienten vereinbart werden.
 Mehrkosten bei Füllungen (§ 28 Abs. 2 GOZ)
 Ausnahmen von diesem Zuzahlungsverbot finden wir in den §§ 28 und 30 SGB V beschrieben. § 28 Abs. 2 lautet: "Wählen Versicherte bei Zahnfüllungen eine darüber hinausgehende Versorgung, haben sie die Mehrkosten selbst zu tragen. In diesen Fällen ist von den Kassen die vergleichbare preisgünstigste plastische Füllung als Sachleistung abzurechnen."
 Der GKV-Patient hat Anspruch auf eine Füllung, wenn der Zahn kariös erkrankt oder die alte Füllung insuffizient ist. Er hat darüber hinaus Anspruch auf plastische Füllungsmaterialien, die den gesetzlich geregelten Gewährleistungsansprüchen genügen (§ 136 b Abs. 2 SGB V) und die eine Kavität "lege artis" versorgen. Wünscht der Patient außervertragliche Füllungen, so hat er die entstehenden Mehrkosten selbst zu tragen. Es ist mit ihm eine Vereinbarung gemäß § 28 Abs. 2 SGB V zu treffen.
 Wie entscheidend die korrekte Vereinbarung werden kann, ergibt sich auch aus einem Urteil des Landgerichts Hannover vom 29. Juli 1999 (Az: 19 S 21/98). In diesem Urteil hat das Landgericht klargestellt, welche rechtlichen Voraussetzungen eine Mehrkostenvereinbarung erfüllen muss:
 Sie muss zunächst in der korrekten Schriftform erfolgen. Darüber hinaus muss sie erkennen lassen, in welcher Höhe Kosten für den Versicherten anfallen. Die Vereinbarung muss außerdem von Patient und Zahnarzt unterschrieben sein.
 Mit der Mehrkostenvereinbarung verlassen wir den Bema. Grundlage für die Berechnung der Füllung ist jetzt die GOZ, das heißt: Dem Patienten wird eine nach GOZ berechnete Füllung (GOZ-Nrn. 205, 207, 209 oder 211) in Rechnung gestellt. Er verliert jedoch nicht seinen Anspruch auf die Vertragsleistung (Bema-Nrn. 13a-d). Diese wird in Abzug gebracht und als Sachleistung über die Krankenversichertenkarte abgerechnet.
 Beispiel 1: Mehrkostenvereinbarung in der Füllungstherapie
 Zwischen Zahnarzt: ______________________________________
 und Patient: ______________________________________
 § 28 Abs. 2 SGB V lautet: Wählen Versicherte bei Zahnfüllungen eine darüber hinausgehende Versorgung, haben sie die Mehrkosten selbst zu tragen. In diesen Fällen ist von den Kassen die vergleichbare preisgünstigste plastische Füllung als Sachleistung abzurechnen. In Fällen des Satzes 2 ist vor Beginn der Behandlung eine schriftliche Vereinbarung zwischen dem Zahnarzt und dem Versicherten zu treffen. Die Mehrkostenregelung gilt nicht für Fälle, in denen intakte plastische Füllungen ausgetauscht werden.
 Die Mehrkosten für die von Ihnen gewählte Füllungsalternative berechnen sich wie folgt:
 Zahn Anzahl GOZ-Nr. Leistung Faktor Euro
 16 1 209 Kompositfüllung 3,3 55,67
 Anzahl Bema-Nr. Leistung Punkte Euro
 1 13c Füllung, dreiflächig 49 40,44
 Zu zahlende Mehrkosten 15,23
 Erklärung des Zahnarztes: Mit Ihrer Unterschrift erklären Sie Ihr Einverständnis zur Durchführung der geplanten Behandlung.
 Erklärung des Patienten: Ich bin von meinem behandelnden Zahnarzt über die alternativen Therapiemöglichkeiten aufgeklärt worden.
 Ich habe eine Ausfertigung dieser Vereinbarung erhalten.
 Zur Ermittlung eines sicher kalkulierten Honorars ist es notwendig, den tatsächlichen Stundensatz der eigenen Praxis und den Zeitbedarf für die geplante Maßnahme zu kennen. Dann lässt sich der Steigerungsfaktor für die GOZ-Leistung und damit der Eigenanteil des Patienten auch am Behandlungsstuhl schnell darstellen.
 Bei der Schmelz-Dentinadhäsiv-Technik gilt vom Grundsatz her die gleiche Berechnungsweise: Durch die Vereinbarung lösen sich Zahnarzt und Patient von den Bestimmungen des Bema. Es gilt die GOZ. Nach Auffassung aller Zahnärztekammern und der überwiegenden Rechtsprechung handelt es sich bei der Schmelz-Dentinadhäsiv-Technik um eine neu entwickelte Leistung, die eine Analogberechnung ermöglicht. Eine nach Art, Kosten und Zeitaufwand gleichwertige Leistung stellt zum Beispiel die Goldhämmerfüllung (GOZ-Nr. 214 ) oder die Einlagefüllung (GOZ-Nrn. 215 bis 217) dar .
 Beispiel 2: Mehrkostenvereinbarung bei Anwendung der SDA-Technik
 Am folgenden Beispiel soll auch diese Vereinbarung dargestellt werden:
 Mehrkostenvereinbarung für Füllungen gemäß § 28 Abs. 2 SGB V
 16 1 216 Dentinadhäsive Rekonstruktion gemäß § 6,2 GOZ entsprechend:Einlagefüllung, zweiflächig 2,4 110,69
 1 13b Füllung, zweiflächig 39 32,19
 Zu zahlende Mehrkosten 78,49
 Auch hier gilt für die korrekte Ermittlung des GOZ-Steigerungsfaktors die zuvor aufgezeigte Berechnungsweise, um ein kostendeckendes Honorar zu errechnen.
 Abrechnung von Begleitleistungen bei der Füllungstherapie
 Aus der Annahme, dass der Patient grundsätzlich einen Anspruch auf eine Füllung hat (kariöser Zahn oder insuffiziente Füllung), ergibt sich, dass alle für eine "Kassenfüllung" notwendigen Begleitleistungen auch als Sachleistung über die Versichertenkarte abgerechnet werden können - wie zum Beispiel die Anästhesien (I + L1), direkte oder indirekte Überkappungen (P + CP), die Blutstillung oder die Separation (bMF).
 Maßnahmen, die nur deshalb erforderlich werden, weil eine SDA-Rekon-struktion hergestellt wird, sind jedoch mit dem Patienten zusätzlich zu vereinbaren (zum Beispiel das Legen eines Spanngummis nach GOZ-Nr. 204).
 Mehrkosten bei Zahnersatz (§ 30 Abs. 3 GOZ)
 Auch bei der prothetischen Versorgung ergibt sich durch die Bestimmungen des § 30 Abs. 3 SGB V bzw. durch die Richtlinien des Bundesausschusses der Zahnärzte und Krankenkassen die Möglichkeit, eine "Zuzahlung" zur vertraglichen Leistung zu vereinbaren. Grundvoraussetzung ist auch hier, dass der Patient einen Anspruch auf eine vertragliche Versorgung hat. In jedem Fall hat der Zahnarzt vor Beginn der Behandlung einen die gesamte Behandlung umfassenden Heil- und Kostenplan zu erstellen. Diesen Heil- und Kostenplan muss der Versicherte zur Genehmigung und Zuschussfestsetzung seiner Krankenkasse vorlegen. Wenn es im Gesetzestext heißt "... die gesamte Behandlung umfassenden Heil- und Kostenplan...", so sind damit auch die Anlagen zum Heil- und Kostenplan wie die Mehrkostenvereinbarung bzw. die Muster 1 bis 3 gemeint.
 Die Mehrkostenvereinbarung ist für diejenigen Leistungen anzuwenden, die zwar grundsätzlich im Bema enthalten sind, jedoch im Einzelfall über das hinausgehen, was gemäß der Bestimmungen des § 30 SGB V bzw. der Richtlinien als ausreichend, wirtschaftlich und zweckmäßig anzusehen ist - wie zum Beispiel bei Verblendungen. Der Anspruch auf verblendete Kronen, Brückenpfeiler und -glieder ist gemäß der Richtlinien Nrn. 23 und 24 beschränkt auf ü Verblendungen im sichtbaren Bereich (im Oberkiefer bis einschließlich Zahn 5, im Unterkiefer bis einschließlich Zahn 4) ü die vestibuläre Verblendung (die jedoch im Bereich der Schneidezähne von 3 bis 3 die Schneidekante mit umfasst). Wünscht der Patient eine Vollverblendung oder eine Vollkeramikkrone, so hat er die Mehrkosten in vollem Umfang selbst zu tragen. Grundlage für die Berechnung der Mehrkosten ist wieder die GOZ.
 Beispiel 3: Mehrkostenvereinbarung bei Vollverblendung einer Brücke
 Geplant ist eine Brücke zum Ersatz des Zahnes 45. Der Patient wünscht eine Vollverblendung der gesamten Brücke*.
 * Bei diesem und den folgenden Beispielen wurde aus Platzgründen auf die Dokumentation des Gesamtbefundes verzichtet. Selbstverständlich sind Sie bei jeder prothetischen Planung verpflichtet, den Gesamtbefund auf dem Heil- und Kostenplan zu dokumentieren
 KM BM KM
 Vertragsleistung Privatleistung
 Zahn Geb.-Nr. Zahn GOZ-Nr. abzgl.
 44 91b 44 501 91b
 45 92 45 507 92
 46 91a 46 501 91a
 Bei Kombinationsversorgungen ist die Versorgung auf bis zu zwei Verbindungselemente je Kiefer, bei Versicherten mit einem Restzahnbestand von höchstens drei Zähnen je Kiefer auf drei Verbindungselemente je Kiefer begrenzt. Seit dem 1. Januar 2004 zählen lediglich Teleskopkronen und Kugelknopfanker zu den Verbindungselementen. Geschiebe, Riegel, Anker oder Stege gehören nicht mehr zur vertragszahnärztlichen Versorgung, mit Ausnahme des Brückenteilungsgeschiebes.
 Beispiel 4: Versorgung mit mehr als zwei Verbindungselementen
 Vertrags-Heil- und Kostenplan
 f k f f f w f f f f w f k f f f
 TV E E E TV E E E E TV E TV E E E
 Im Abschnitt "Bemerkungen" ist ein Hinweis auf die Vereinbarung gemäß § 30 SGB V erforderlich.
 Aus der Mehrkostenvereinbarung muss nun die tatsächliche Versorgung ersichtlich werden:
 Die Kostenberechnung erfolgt nun folgendermaßen:
 Bema-Nr. Anzahl GOZ-Nr. Anzahl
 19 4 504 minus 20a 2
 91d 2 508 2
 96c 1
 98g 1
 Voraussetzung für die Berechnung "Teleskop minus Einzelkrone" ist immer eine grundsätzliche Notwendigkeit der Überkronung, das heißt: Der Zahn ist erkrankt und erhaltungswürdig oder mit einer insuffizienten Krone versorgt. Wären die Zähne 47 und 35 in diesem Beispiel nicht überkronungsbedürftig, so hätte der Patient die Kosten für die zusätzlichen Teleskopkronen sowie alle hierfür anfallenden Begleitleistungen in vollem Umfang selbst zu tragen.
 Quelle: Privatliquidation aktuell - Ausgabe 04/2004, Seite 9
 Quelle: Ausgabe 04 / 2004 | Seite 9 | ID 104901


type: contracts

text:
 10.6.2010
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 143/8
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 19/2010
 z 12. marca 2010,
 ktorým sa mení a dopĺňa príloha I (Veterinárne a fytosanitárne záležitosti) k Dohode o EHP
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Príloha I k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 18/2010 z 1. marca 2010 (1).
 (2)
 Nariadenie Komisie (ES) č. 832/2007 zo 16. júla 2007, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 197/2006, pokiaľ ide o spôsoby použitia bývalých potravín a predĺženie platnosti prechodných opatrení týkajúcich sa takýchto potravín (2), sa má začleniť do dohody.
 (3)
 Nariadenie Komisie (ES) č. 829/2007 z 28. júna 2007, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy I, II, VII, VIII, X a XI k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002, pokiaľ ide o uvedenie určitých živočíšnych vedľajších produktov na trh (3), sa má začleniť do dohody.
 (4)
 Nariadenie Komisie (ES) č. 1432/2007 z 5. decembra 2007, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy I, II a VI k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002, pokiaľ ide o označovanie a prepravu živočíšnych vedľajších produktov (4), sa má začleniť do dohody.
 (5)
 Nariadenie Komisie (ES) č. 1576/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 92/2005, ktorým sa implementuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 v súvislosti so spôsobmi likvidácie alebo použitia živočíšnych vedľajších produktov (5), sa má začleniť do dohody.
 (6)
 Toto rozhodnutie sa neuplatňuje na Lichtenštajnsko.
 (7)
 Toto rozhodnutie sa uplatňuje na Island s prechodným obdobím uvedeným v odseku 2 úvodnej časti kapitoly I prílohy I pre oblasti, ktoré sa na Island neuplatňovali pred revíziou tejto kapitoly rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 133/2007 z 26. októbra 2007 (6),
 ROZHODOL TAKTO:
 Article 1
 Kapitola I prílohy I k dohode sa mení a dopĺňa takto:
 1.
 Do bodu 9b [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002] v časti 7.1 sa dopĺňajú tieto zarážky:
 „—
 32007 R 0829: nariadenie Komisie (ES) č. 829/2007 z 28. júna 2007 (Ú. v. EÚ L 191, 21.7.2007, s. 1),
 —
 32007 R 1432: nariadenie Komisie (ES) č. 1432/2007 z 5. decembra 2007 (Ú. v. EÚ L 320, 6.12.2007, s. 13).“
 2.
 Do bodu 39 [nariadenie Komisie (ES) č. 92/2005] v časti 7.2 sa dopĺňa táto zarážka:
 „—
 32007 R 1576: nariadenie Komisie (ES) č. 1576/2007 z 21. decembra 2007 (Ú. v. EÚ L 340, 22.12.2007, s. 89).“
 3.
 Do bodu 45 [nariadenie Komisie (ES) č. 197/2006] v časti 7.2 sa dopĺňa táto zarážka:
 „, zmenené a doplnené týmito právnymi predpismi:
 —
 32007 R 0832: nariadenie Komisie (ES) č. 832/2007 zo 16. júla 2007 (Ú. v. EÚ L 185, 17.7.2007, s. 7).“
 Article 2
 Znenie nariadení (ES) č. 832/2007, (ES) č. 829/2007, (ES) č. 1432/2007 a (ES) č. 1576/2007 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa uverejní v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.
 Article 3
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 13. marca 2010 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP boli doručené všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (7), alebo dňom nadobudnutia účinnosti rozhodnutia Spoločného výboru EHP č. 135/2007 z 26. októbra 2007, podľa toho, ktorý dátum je neskorší.
 Article 4
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 12. marca 2010
 Za Spoločný výbor EHP
 predseda
 Alan SEATTER
 (1) Pozri stranu 4 tohto úradného vestníka.
 (2) Ú. v. EÚ L 185, 17.7.2007, s. 7.
 (3) Ú. v. EÚ L 191, 21.7.2007, s. 1.
 (4) Ú. v. EÚ L 320, 6.12.2007, s. 13.
 (5) Ú. v. EÚ L 340, 22.12.2007, s. 89.
 (6) Ú. v. EÚ L 100, 10.4.2008, s. 27.
 (7) Ústavné požiadavky neboli oznámené.


text:
SP Poběžovice a.s. Poběžovice IČO 45350281 kontakty (19.11.2019) | Finance.cz
 SP Poběžovice a.s. Poběžovice IČO: 45350281
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu SP Poběžovice a.s., která sídlí v obci Poběžovice a bylo jí přiděleno IČO 45350281.
 Firma s názvem SP Poběžovice a.s. se sídlem v obci Poběžovice byla založena v roce 1992. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 18 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Řeznictví a uzenářství , Velkoobchod a další.
 Základní údaje o SP Poběžovice a.s. IČO: 45350281
 SP Poběžovice a.s.
 Mimořádná valná hromada obchodní společnosti SP Poběžovice a.s. konaná dne 11.12.2008 rozhodla o zvýšení základního kapitálu společnosti takto: Základní kapitál společnosti se zvyšuje z původní výše 80.657.000,- Kč (slovy: osmdesát milionů šest set padesát sedm tisíc korun českých) o částku 24.343.000,- Kč (slovy: dvacet čtyři miliony tři sta čtyřicet tři tisíce korun českých). Nepřipouští se upisování akcií nad částku navrhovaného zvýšení základního kapitálu. Počet, jmenovitá hodnota, druh, forma, podoba a emisní kurs upisovaných akcií: počet akcií:24.343 (slovy: dvacet čtyři tisíce tři sta čtyřicet tři) kusů akcií 1. jmenovitá hodnota jedné akcie: 1.000,- Kč (slovy: jeden tisíc korun českých) 2. druh akcie: kmenové 3. forma akcie: na jméno 4. podoba akcie: listinná 5. emisní kurs jedné akcie: 1.000,- Kč (slovy: jeden tisíc korun českých Přednostní právo stávajících akcionářů: Rozhodnutím valné hromady konané dne 11.12.2008 bylo vyloučeno přednostní právo stávajících akcionářů na úpis akcií, a to postupem a v souladu s ust. § 14 odst. 2.3. a ust. § 17 ost. 6 stanov společnosti, a také postupem v souladu s ust. § 204a obchodního zákoníku. Rozhodnutí bylo valnou hromadou přijato více jak třemi čtvrtinami hlasů přítomných akcionářů. Úpis akcií: Veškeré akcie budou nabídnuty předem určené osobě, věřiteli společnosti SP Poběžovice a.s., a to obchodní společnosti SPIN Plzeň a.s., IČ 453 51 392, sídlo Plzeň, Borůvková 13, PSČ 312 00. Místem pro upisování akcií jsou Poběžovice, Hostouňská 45, PSČ 345 22 a lhůta pro upisování akcií činí 30 dní. Představenstvo společnosti odešle doporučeným dopisem adresovaným předem určenému zájemci výzvu k uzavření smlouvy o úpisu akcií spolu s návrhem této smlouvy nejméně pět dnů před začátkem běhu lhůty pro uzavření smlouvy o úpisu nebo předem určenému zájemci tuto výzvu spolu se smlouvou osobně prokazatelně předá ve stejné lhůtě. Lhůta pro vykonání práva upsat nové akcie počíná běžet prvním dnem nás ledujícím po doručení výzvy předem určenému zájemci. Emisní kurs akcií bude činit 1.000,- Kč a bude roven jejich jmenovité hodnotě. Upisování bude vázáno na rozvazovací podmínku, kterou bude právní moci rozhodnutí o zamítnutí návrhu na zápis rozhodnutí o zvýšení základního kapitálu do obchodního rejstříku. Pravidla úhrady emisního kursu akcií a pravidla postupu pro uzavření smlouvy o započtení: Celý emisní kurs všech upsaných akckí bude splacen výlučně zápočtem proti pohledávkám věřitele společnosti SPIN Plzeň a.s. za společností SP Poběžovice a.s. Společnost předloží předem určenému zájemci návrh smlouvy o započtení bez zbytečného odkladu po uz avření smlouvy o úpisu akcií. Smlouvu o započtení vzájemných pohledávek uzavře společnost SP Poběžovice a.s. na straně jedné s upisovatelem a předem určeným zájemcem na straně druhé do 5 dnů ode dne, kdy dojde k úpisu akcií. Smlouva musí být uzavřena píse mně a obsahovat specifikaci pohledávek, které budou započteny. Souhlas s uzavřením smluv o započtení pohledávek ke splacení emisního kursu akcií: Valná hromada připouští možnost započtení peněžitých pohledávek předem určeného zájemce SPIN Plzeň a.s. vůči společnosti proti pohledávce společnosti na splacení emisního kursu jím upsaných akcií. Pohledávkami věřitele a předem určeného zájemce SPIN Plzeň a.s. je kupní cena za neuhrazené dodávky krmných směsí dodaných v letech 2007 a 2008, které společnost SPIN Plzeň a.s. nabyla postoupením od původních dodavatelů. Celková výše pohledávek činí podle výsledku auditu pro zvláštní účely k ověření existence a výše závazků v evidenci společnosti podle stavu ke dni 11.12.2008 minimálně 24.343.000,- Kč. Připouští se možnost započtení uvedených peněžitých pohledávek zcela nebo i z části. 19.12.2008 - 12.1.2009
 Řádná valná hromada obchodní společnosti SP Poběžovice a.s. konaná dne 03.07.2008 rozhodla o zvýšení základního kapitálu společnosti takto: Zvýšení základního kapitálu Základní kapitál společnosti se zvyšuje z původní výše 80.657.000,- Kč ( slovy : osmdesát milionů šest set padesát sedm tisíc korun českých ) o částku 73.343.000,- Kč ( slovy : sedmdesát tři miliony tři sta čtyřicet tři tisíce korun českých ). Nepřipouští se upisování akcií nad částku navrhovaného zvýšení základního kapitálu. Počet, jmenovitá hodnota, druh, forma, podoba a emisní kurs upisovaných akcií : počet akcií: 73.343 ( slovy : sedmdesát tři tisíce tři sta čtyřicet tři ) kusů akcií 1. jmenovitá hodnota jedné akcie : 1.000,-- Kč ( slovy : jeden tisíc korun českých ) 2. druh akcie : kmenové 3. forma akcie : na jméno 4. podoba akcie : listinná 5. emisní kurs jedné akcie : 1.450,-- Kč ( slovy : jeden tisíc čtyři sta padesát korun českých ) Přednostní právo stávajících akcionářů Stávající akcionáři mají právo využít svého přednostního práva na upsání nových akcií v poměru, v jakém se podílejí na dosavadním základním kapitálu společnosti. Na jednu dosavadní akcii lze upsat 0,91 nové akcie. Úpis akcií s využitím přednostního práva k úpisu : Místo a lhůta pro upisování akcií s využitím přednostního práva, způsob oznámení upisovatelům počátek běhu této lhůty, emisní kurs takto upisovaných akcií : 1. místo : Poběžovice, Hostouňská 45, PSČ 345 22 2. lhůta : 30 ( slovy : třicet ) dní 3. způsob oznámení počátku lhůty : 4. Představenstvo společnosti odešle doporučeným dopisem adresovaným akcionářům výzvu k uzavření smlouvy o úpisu akcií nejméně pět dnů před začátkem běhu lhůty pro uzavření smlouvy o úpisu nebo akcionáři tento dopis osobně prokazatelně předá ve stejné lhů tě. Lhůta pro vykonání přednostního práva upsat nové akcie počíná běžet 15. dnem ode dne zápisu usnesení valné hromady o zvýšení základního kapitálu do obchodního rejstříku Krajského soudu v Plzni. 5. emisní kurs jedné akcie : 1.450,-- Kč ( slovy : jeden tisíc čtyři sta padesát korun českých ) Akcie neupsané akcionáři s využitím přednostního práva Všechny akcie, které nebudou upsány s využitím přednostního práva, budou nabídnuty předem určeným zájemcům z řad věřitelů anebo třetích osob za stejných podmínek a v souladu s ustanovením § 204 odst. 5 obchodního zákoníku. O způsobu výběru předem určených zájemců podle ustanovení § 203 odst. 2 písm. d) obchodního zákoníku z řad věřitelů anebo třetích osob, jakož i o výběru takových konkrétních osob, je oprávněna rozhodnout dozorčí rada společnosti. Úpis akcií třetími osobami Místo a lhůta pro upisování akcií, způsob oznámení předem určeným zájemcům z řad věřitelů anebo třetích osob počátek běhu lhůty a emisní kurs takto upisovaných akcií : 1. misto : Poběžovice, Hostouňská 45, PSČ 345 22 2. lhůta : 30 ( slovy : třicet ) dní 3. způsob oznámení počátku lhůty : Představenstvo společnosti odešle doporučeným dopisem adresovaným předem určeným zájemcům z řad věřitelů anebo třetích osob výzvu k uzavření smlouvy o úpisu akcií nejméně pět dnů před začátkem běhu lhůty pro uzavření smlouvy o úpisu nebo předem určenému z ájemci z řad věřitelů anebo třetích osob tento dopis osobně prokazatelně předá ve stejné lhůtě. Lhůta pro vykonání přednostního práva upsat nové akcie počíná běžet 15. dnem ode dne odeslání výzvy předem určeným zájemcům z řad věřitelů anebo třetích osob. 4. emisní kurs jedné akcie : 1.450,-- Kč ( slovy : jeden tisíc čtyři sta padesát korun českých ) Pravidla úhrady emisního kursu akcií Každý upisovatel, akcionář či předem určený zájemce z řad věřitelů anebo třetích osob, je povinen splatit celý emisní kurs jím upsaných nových akcií do 30 dnů od data úpisu, na účet společnosti číslo 2614321/0100 vedený u Komerční banky, a.s., pobočky Dom ažlice. Pokud je předem určený zájemce zároveň věřitelem společnosti, je přípustná rovněž forma vzájemného zápočtu pohledávek proti pohledávce společnosti vůči němu na splacení emisního kursu jím upsaných akcií, a to zcela nebo i z části. Pravidla postupu pro uzavření smlouvy o započtení Smlouva o započtení vzájemných pohledávek mezi předem určeným zájemcem na straně jedné a společností na straně druhé bude uzavřena do 30 ( třiceti ) dnů ode dne úpisu akcií. Společnost předloží předem určenému zájemci návrh smlouvy o započtení bez zbytečn ého odkladu po uzavření smlouvy o úpisu akcií. Souhlas s uzavřením smluv o započtení pohledávek ke splacení emisního kursu akcií Valná hromada uděluje souhlas představenstva společnosti na možnost započtení peněžitých pohledávek věřitelů vůči společnosti proti pohledávce společnosti na splacení emisního kursu jimi upsaných akcií. Identifikace osob věřitelů a výše jejich pohledávek podle výsledku auditu pro zvláštní účely k ověření existence a výše závazků v evidenci společnosti podle stavu ke dni 31.05.2008 : Zemědělské služby Dynin a.s., se sídlem Dynin 92, 373 64 Dynin, IČ 60070820, pohledávka za dodávku krmných směsí ve výši 34.153.559,50 Kč ( slovy třicet čtyři miliony jedno sto padesát tři tisíce pět set padesát devět korun, padesát haléřů ) Agroservis Tachov, a.s., se sídlem 348 02 Bor čp. 644, IČ 47716614, pohledávka za dodávku krmných směsí ve výši 27.898.556,00 Kč ( slovy : dvacet sedm milionů osm set devadesát osm tisíc pět set padesát šest korun ) Omnipol a.s., se sídlem Nekázanka 880/11, 110 01 Praha 1, IČ 25063138, pohledávka za financování investice ve výši 21.072.695,96 Kč ( slovy : dvacet jeden milion sedmdesát dva tisíce šest set devadesát pět korun, devadesát šest haléřů ) MVDr. Příbek Martin, bytem Kunešova 498, 344 01 Domažlice, IČ 46810480, pohledávka za veterinární služby ve výši 8.188.433,80 Kč ( slovy : osm milionů jedno sto osmdesát osm tisíc čtyři sta třicet tři koruny, osmdesát haléřů ) Fink, výroba krmných směsí spol. s r.o., se sídlem Nezvěstice 29, 332 04 Nezvěstice, IČ 48360058, pohledávka za dodávku krmných směsí ve výši 3.158.506,00 Kč ( slovy : tři miliony jedno sto padesát osm tisíc pět set šest korun ) Tekro, spol. s r.o., se sídlem Višňová 2/484, 140 00 Praha 4 - Krč, IČ 18628851, pohledávka za dodávku doplňků do krmných směsí ve výši 1.527.797,00 Kč ( slovy : jeden milion pět set dvacet sedm tisíc sedm set devadesát sedm korun ) CHOVSERVIS a.s., se sídlem Zemědělská 897, 500 03 Hradec Králové, IČ 46505008, pohledávka za inseminační dávky ve výši 755.031,50 Kč ( slovy : sedm set padesát pět tisíc třicet jedna koruna, padesát haléřů ) Připouští se možnost započtení uvedených peněžitých pohledávek těchto osob vůči společnosti proti pohledávce společnosti vůči nim na splacení emisního kursu jimi upsaných akcií, a to zcela nebo i z části. 6.8.2008 - 19.12.2008
 Aktuální kontaktní údaje SP Poběžovice a.s.
 Kontakty na SP Poběžovice a.s. IČO: 45350281
 Hostouňská 45 , Poběžovice 345 22 25.6.2007
 Hostouňská 45 , Poběžovice 345 22 14.8.2006 - 25.6.2007
 145 , Staňkov 378 06 18.4.2002 - 14.8.2006
 66 , Staňkov Česká republika
 1.7.1992 - 18.4.2002
 Hostouňská 45, Poběžovice 345 22
 Obory činností SP Poběžovice a.s. IČO: 45350281
 výroba elektřiny 6.11.2008
 řeznictví a uzenářství 17.6.2008
 poskytování služeb pro zemědělství a zahradnictví 30.10.2007
 výroba krmiv, krmných směsí, doplňkových látek a premixů 30.10.2007
 výroba hnojiv 30.10.2007
 nakládání s odpady (vyjma nebezpečných) 30.10.2007
 provozování vodovodů a kanalizací a úprava a rozvod užitkové vody 30.10.2007
 zprostředkování obchodu a služeb 30.10.2007
 velkoobchod 30.10.2007
 specializovaný maloobchod a maloobchod se smíšeným zbožím 30.10.2007
 výroba chemických látek a chemických přípravků 30.10.2007
 skladování zboží a manipulace s nákladem 30.10.2007
 činnost podnikatelských, finančních, organizačních a ekonomických poradců 30.10.2007
 zemědělství 18.4.2002
 chov drůbeže a prasat, výroba vajec, jatečné drůbeže, jatečných prasat a ostatního hospodářského zvířectva včetně kožešinových zvířat 1.7.1992 - 18.4.2002
 zpracování vyrobených a nakoupených produktů na potravinářské výrobky 1.7.1992 - 18.4.2002
 zpracování a realizace hlavních i vedlejších produktů z výroby 1.7.1992 - 18.4.2002
 poskytování prací a služeb pro občany a organizace 1.7.1992 - 18.4.2002
 provádění obchodní činnosti tuzemské i zahraniční 1.7.1992 - 18.4.2002
 provádění investiční a účelové výstavby v souladu s hlavní činností 1.7.1992 - 18.4.2002
 145 , Staňkov 345 61
 1003847242
 Živnost č. 6 Silniční doprava nákladů
 Živnost č. 13 Výroba hnojiv
 Živnost č. 14 Výroba krmiv, krmných směsí, doplňkových látek a premixů
 Vedení firmy SP Poběžovice a.s. IČO: 45350281
 Způsob jednání: Jménem společnosti jsou oprávněni jednat samostatně všichni členové představenstva. Za společnost podepisují a společnost zavazují členové představenstva tak, že k napsané či vytištěné obchodní firmě společnosti připojí svůj podpis předseda představenstva samostaně nebo společně dva členové představenstva. 14.8.2006
 Způsob jednání: Za společnost jsou oprávněni jednat samostatně všichni členové představenstva. Za společnost podepisují členové představenstva tak, že k napsané obchodní firmě připojí svůj podpis společně dva členové představenstva 18.4.2002 - 14.8.2006
 Způsob jednání: a) zastupování - jménem společnosti jsou oprávněni jednat předseda nebo místopředseda představenstva samostatně nebo dva členové představenstva společně, b) podepisování - podepisování za společnost se děje tak, že k napsanému nebo vytištěnému obchodnímu jménu společnosti připojí své podpisy současně dva členové představenstva. 24.2.1997 - 18.4.2002
 Způsob jednání: a) zastupování - jménem společnosti jsou oprávněni jednat všichni členové představenstva společně nebo samostatně předseda představenstva nebo ředitel, b) podepisování - podepisování se provádí tak, že k napsanému obchodnímu jménu společnosti připojí podpis předseda představenstva nebo ředitel společnosti, nebo současně dva členové představenstva. 1.7.1992 - 24.2.1997
 ing. Miloš Berka 1.7.1992 - 24.2.1997
 19, Kanice 345 43
 ing. Jan Šamberger 1.7.1992 - 24.2.1997
 ing. Josef Halavič 1.7.1992 - 24.2.1997
 Rudé armády 238 , Poběžovice Česká republika
 ing. Josef Horn 1.7.1992 - 24.2.1997
 51 , Zahořany Česká republika
 ing. Jan Koza 1.7.1992 - 24.2.1997
 člen, ředitel
 ing. Jan Šamberger 24.2.1997 - 18.4.2002
 ing. Jaroslav Komora CSc. 24.2.1997 - 18.4.2002
 ing. Josef Halavič 24.2.1997 - 9.4.2004
 ing. Václav Hauser 24.2.1997 - 9.4.2004
 Hlohová 0 , 345 61 Staňkov Česká republika
 ing. Miroslav Jandečka 24.2.1997 - 9.4.2004
 45, Zahořany 345 06
 ing. Jan Šamberger 18.4.2002 - 9.4.2004
 Ing. Ludvík Jírovec 18.4.2002 - 9.4.2004
 7, Tlumačov 344 01
 Ing. Miroslav Jandečka 9.4.2004 - 22.6.2004
 od 22.9.2003 do 19.4.2004
 Ing. Jaroslav Komora CSc. 9.4.2004 - 14.1.2005
 od 22.9.2003 do 13.8.2004
 Ing. Ludvík Jírovec 22.6.2004 - 14.1.2005
 od 19.4.2004
 Ing. Jan Šamberger 9.4.2004 - 14.8.2006
 od 22.9.2003 do 11.5.2006
 Ing. Josef Halavič 9.4.2004 - 14.8.2006
 Ing. Václav Hauser 9.4.2004 - 14.8.2006
 Ing. Ludvík Jírovec 14.1.2005 - 14.8.2006
 od 19.4.2004 do 11.5.2006
 od 8.9.2004 do 11.5.2006
 Ing. Josef Valečka 14.1.2005 - 14.8.2006
 od 13.8.2004 do 11.5.2006
 Josef Králíček 14.8.2006 - 14.8.2006
 od 11.5.2006 do 29.6.2006
 0 348 02 Bor u Tachova Česká republika
 Ing. Ludvík Jírovec 14.8.2006 - 14.8.2006
 od 15.5.2006 do 29.6.2006
 Ing. Jan Šamberger 14.8.2006 - 14.8.2006
 Miroslav Matoušek 14.8.2006 - 14.8.2006
 100, Studánka 347 01
 Ing. Jaroslav Komora CSc. 14.8.2006 - 14.8.2006
 Ing. Ludvík Jírovec 14.8.2006 - 6.3.2007
 od 29.6.2006 do 28.2.2007
 Ing. Jaroslav Komora CSc. 14.8.2006 - 6.3.2007
 Ing. Ludvík Jírovec 6.3.2007 - 4.9.2007
 od 29.6.2006 do 27.8.2007
 Miroslav Matoušek 14.8.2006 - 22.1.2009
 od 29.6.2006 do 31.12.2008
 Ing. Jaroslav Komora CSc. 6.3.2007 - 18.6.2010
 od 29.6.2006 do 10.6.2010
 od 28.2.2007 do 10.6.2010
 Ing. Václav Říčný 17.7.2009 - 18.6.2010
 39, Vršovice 747 61
 Ing. Jan Brabenec CSc. 4.9.2007 - 19.8.2010
 od 27.8.2007 do 6.8.2010
 Michlova 612, Domažlice 344 01
 Ing. Václav Říčný 18.6.2010 - 6.10.2010
 od 1.6.2009 do 4.10.2010
 od 10.6.2010 do 4.10.2010
 Ing. Drahomír Kočí 16.9.2010 - 7.3.2011
 JUDr. Zdeněk Kortán 16.9.2010 - 16.3.2011
 od 10.9.2010 do 23.2.2011
 Ing. Drahomír Kočí 7.3.2011 - 8.4.2011
 od 10.9.2010 do 28.3.2011
 od 1.3.2011 do 28.3.2011
 Václav Vaněk 16.3.2011 - 5.5.2011
 od 23.2.2011 do 19.4.2011
 Zahradní 60, Poběžovice 345 22
 Miroslav Fišer 16.3.2011 - 5.5.2011
 Slovanská 24, Poběžovice 345 22
 Ing. Jaroslav Komora CSc. 5.5.2011 - 7.6.2013
 Ing. Jaroslav Komora CSc. 7.6.2013 - 25.3.2017
 od 19.4.2011 do 19.4.2014
 Ing. Josef Forst 14.8.2006
 108, Mrákov 345 01
 Antonín Kolář 17.7.2015
 64, Neuměř 345 62
 ing. Zdeněk Hynčík 1.7.1992 - 24.2.1997
 Jakub Forst 1.7.1992 - 24.2.1997
 ing. Břetislav Kocourek 1.7.1992 - 24.2.1997
 Mlýnská 107, Bělá nad Radbuzou 345 26
 Ladislav Holeček 1.7.1992 - 24.2.1997
 Jankovského 321 , Stankov Česká republika
 Jan Kreuz 1.7.1992 - 24.2.1997
 14, Postřekov 345 35
 Ludmila Vaverková 24.2.1997 - 9.3.1999
 Rašínova 1092 , 345 61 Staňkov Česká republika
 Jan Kreuz 24.2.1997 - 9.3.1999
 JUDr. Zdeněk Kortán 24.2.1997 - 9.3.1999
 ing. Zdeněk Hynčík 24.2.1997 - 18.4.2002
 ing. Ludvík Jírovec 24.2.1997 - 18.4.2002
 Ing. Jaroslav Hána 9.3.1999 - 18.4.2002
 Ing. Jaroslav Hána 18.4.2002 - 9.4.2004
 Ing. Zdeněk Hynčík 18.4.2002 - 9.4.2004
 Ing. Václav Kolář 18.4.2002 - 9.4.2004
 Ing. Jiří Schamberger 18.4.2002 - 9.4.2004
 Ing. Josef Valečka 9.4.2004 - 14.1.2005
 13 , 345 06 Kdyně, Vílov Česká republika
 Ing. Jaroslav Hána 9.4.2004 - 14.8.2006
 od 5.11.2003 do 11.5.2006
 Ing. Zdeněk Hynčík 9.4.2004 - 14.8.2006
 Ing. Václav Podestát 9.4.2004 - 14.8.2006
 od 22.9.2003 do 29.6.2006
 Ing. Josef Forst 14.1.2005 - 14.8.2006
 od 13.8.2004 do 29.6.2006
 Ing. Světlana Komorová 14.8.2006 - 14.8.2006
 od 19.5.2006 do 29.6.2006
 Bohumila Matoušková 14.8.2006 - 14.8.2006
 Bohumila Matoušková 14.8.2006 - 23.8.2006
 Jaroslava Kucharičová 9.3.1999 - 25.6.2007
 Václav Hojda 9.3.1999 - 25.6.2007
 11, Hostouň 345 25
 Bohumila Matoušková 23.8.2006 - 25.6.2007
 od 29.6.2006 do 14.6.2007
 Josef Králíček 14.8.2006 - 6.8.2008
 od 29.6.2006 do 3.7.2008
 Ing. Světlana Komorová 14.8.2006 - 19.8.2010
 od 29.6.2006 do 6.8.2010
 MVDr. Martin Příbek 6.8.2008 - 19.8.2010
 od 3.7.2008 do 6.8.2010
 Ing. Jaroslav Komora CSc. 19.8.2010 - 5.5.2011
 od 6.8.2010 do 19.4.2011
 Antonín Kolář 16.3.2011 - 5.5.2011
 Antonín Kolář 5.5.2011 - 17.7.2015
 Prokurista podepisuje tak, že k obchodnímu jménu společnosti připojí svůj podpis s dodatkem označujícím prokuru. 24.2.1997
 ing. Jan Koza 24.2.1997 - 5.5.1998
 ing. Josef Halavič 6.3.2000 - 9.4.2004
 Ing. Ludvík Jírovec 9.4.2004 - 14.8.2006
 Vlastníci firmy SP Poběžovice a.s. IČO: 45350281
 zakladni 105 000 000 Kč - 12.1.2009
 zakladni 80 657 000 Kč - 1.7.1992 - 12.1.2009
 Kmenové akcie na jméno 1 000 Kč 105 000 12.1.2009
 Akcie na jméno 1 000 Kč 80 657 1.7.1992 - 12.1.2009
 Sbírka Listin SP Poběžovice a.s. IČO: 45350281
 B 262/SL 85 účetní závěrka [2012] Krajský soud v Plzni 11.6.2013 7.11.2013 7.11.2013 5
 B 262/SL 84 účetní závěrka 2011 - výkaz zisku Krajský soud v Plzni 20.6.2012 29.8.2012 31.8.2012 2
 B 262/SL 83 účetní závěrka 2011 - rozvaha Krajský soud v Plzni 20.6.2012 29.8.2012 31.8.2012 2
 B 262/SL 82 insolvenční rozhodnutí - oprav.usn. 54 INS 8909/2010 Krajský soud v Plzni 8.2.2011 28.12.2011 5.1.2012 1
 B 262/SL 81 insolvenční rozhodnutí 54 INS 8909/2010-B-42 Krajský soud v Plzni 7.2.2011 28.12.2011 5.1.2012 2
 B 262/SL 80 účetní závěrka k 6/2 2011 Krajský soud v Plzni 22.6.2011 27.6.2011 28.6.2011 6
 B 262/SL 79 účetní závěrka 2010 Krajský soud v Plzni 21.6.2011 27.6.2011 28.6.2011 6
 B 262/SL 78 ostatní - zápis z VH Krajský soud v Plzni 2.7.2010 10.5.2011 10.5.2011 3
 B 262/SL 77 zpráva auditora 2009 Krajský soud v Plzni 10.7.2010 10.5.2011 10.5.2011 8
 B 262/SL 76 účetní závěrka, výroční zpráva 2009 Krajský soud v Plzni 1.7.2010 10.5.2011 10.5.2011 20
 B 262/SL 75 podpisové vzory Krajský soud v Plzni 20.4.2011 20.4.2011 5.5.2011 1
 B 262/SL 74 rozhod. o statut. orgánu - zápis DR Krajský soud v Plzni 19.4.2011 20.4.2011 5.5.2011 3
 B 262/SL 73 rozhod. o statut. orgánu - zápis DR Krajský soud v Plzni 28.3.2011 4.4.2011 8.4.2011 2
 B 262/SL 72 rozhod. o statut. orgánu - odstoupení členů Krajský soud v Plzni 14.3.2011 4.4.2011 8.4.2011 2
 B 262/SL 71 podpisové vzory Krajský soud v Plzni 23.2.2011 28.2.2011 16.3.2011 3
 B 262/SL 70 rozhod. o statut. orgánu - zápis ze zasedání DR Krajský soud v Plzni 23.2.2011 28.2.2011 16.3.2011 1
 B 262/SL 69 ostatní - zápis z MVH Krajský soud v Plzni 10.1.2011 28.2.2011 16.3.2011 3
 B 262/SL 68 rozhod. o statut. orgánu - zápis ze zasedání představ. Krajský soud v Plzni 1.3.2011 2.3.2011 7.3.2011 1
 B 262/SL 67 rozhod. o statut. orgánu - stanovisko DR Krajský soud v Plzni 30.12.2010 13.1.2011 17.1.2011 3
 B 262/SL 66 zpráva auditora 1.1. 2010 - 19.9.2010 Krajský soud v Plzni 15.12.2010 13.1.2011 17.1.2011 21
 B 262/SL 65 rozhod. o statut. orgánu - zápis MVH Krajský soud v Plzni 10.1.2011 13.1.2011 17.1.2011 7
 B 262/SL 63 ostatní - zápis z MVH Krajský soud v Plzni 10.11.2010 3.12.2010 3.12.2010 3
 B 262/SL 64 insolvenční rozhodnutí KSPL 54 INS 8909/2010-A-22 Krajský soud v Plzni 17.9.2010 29.11.2010 2.12.2010 3
 B 262/SL 62 rozhod. o statut. orgánu - zápis ze zasedání DR Krajský soud v Plzni 4.10.2010 5.10.2010 6.10.2010 1
 B 262/SL 61 insolvenční rozhodnutí KSPL 54 INS 8909/10-A-22 Krajský soud v Plzni 17.9.2010 21.9.2010 22.9.2010 3
 B 262/SL 60 podpisové vzory členů představenstva - 2x Krajský soud v Plzni 13.9.2010 14.9.2010 16.9.2010 2
 B 262/SL 59 rozhod. o statut. orgánu - zápis ze zasedání DR Krajský soud v Plzni 10.9.2010 14.9.2010 16.9.2010 1
 B 262/SL 58 insolvenční rozhodnutí KSPL 54 INS 8909/2010-A-2 Krajský soud v Plzni 9.8.2010 13.8.2010 19.8.2010 1
 B 262/SL 57 podpisové vzory - Ing. Jaroslav Komora, CSc. Krajský soud v Plzni 6.8.2010 9.8.2010 19.8.2010 1
 B 262/SL 56 rozhod. o statut. orgánu - zápis z DR Krajský soud v Plzni 6.8.2010 9.8.2010 19.8.2010 1
 B 262/SL 55 rozhod. o statut. orgánu - zápis z MVH Krajský soud v Plzni 6.8.2010 9.8.2010 19.8.2010 3
 B 262/SL 54 rozhod. o statut. orgánu - zápis DR Krajský soud v Plzni 10.6.2010 11.6.2010 18.6.2010 1
 B 262/SL 53 rozhod. o statut. orgánu - zápis představenstva Krajský soud v Plzni 10.6.2010 11.6.2010 18.6.2010 1
 B 262/SL 52 rozhod. o statut. orgánu - odstoupení předsedy Krajský soud v Plzni 9.6.2010 11.6.2010 18.6.2010 1
 B 262/SL 51 účetní závěrka, zpráva auditora 2008 Krajský soud v Plzni 24.6.2009 15.3.2010 15.3.2010 18
 B 262/SL 50 rozhod. o statut. orgánu - zápis z DR Krajský soud v Plzni 29.5.2009 14.7.2009 17.7.2009 2
 B 262/SL 49 podpisové vzory - Ing. Václav Říčný Krajský soud v Plzni 11.6.2009 30.6.2009 17.7.2009 1
 B 262/SL 48 rozhod. o statut. orgánu - zápis z DR Krajský soud v Plzni 31.12.2008 16.1.2009 22.1.2009 1
 B 262/SL 47 rozhod. o statut. orgánu - odstoupení z člen. předst. Krajský soud v Plzni 30.12.2008 16.1.2009 22.1.2009 1
 B 262/SL 46 stanovy společnosti - ú.z. Krajský soud v Plzni 29.12.2008 29.12.2008 6.1.2009 19
 B 262/SL 45 účetní závěrka, výroční zpráva 2007 Krajský soud v Plzni 26.6.2008 3.9.2008 3.9.2008 30
 B 262/SL 44 podpisové vzory Krajský soud v Plzni 3.7.2008 30.7.2008 6.8.2008 1
 B 262/SL 43 rozhod. o statut. orgánu - zápis ze zasedání DR Krajský soud v Plzni 30.7.2008 30.7.2008 6.8.2008 1
 B 262/SL 42 ostatní - zápis z VH Krajský soud v Plzni 3.7.2008 15.7.2008 6.8.2008 4
 B 262/SL 41 notářský zápis Nz 288/2008 - rozh. VH Krajský soud v Plzni 3.7.2008 15.7.2008 6.8.2008 5
 B 262/SL 40 rozhod. o statut. orgánu - odstoupení z funkce Krajský soud v Plzni 30.6.2008 15.7.2008 6.8.2008 1
 B 262/SL 39 stanovy společnosti - ú. z. Krajský soud v Plzni 18.10.2007 29.10.2007 1.11.2007 19
 B 262/SL 38 rozhod. o statut. orgánu - zápis MVH Krajský soud v Plzni 18.10.2007 29.10.2007 1.11.2007 3
 B 262/SL 37 notářský zápis Nz 412/2007 - rozh. MVH Krajský soud v Plzni 18.10.2007 29.10.2007 1.11.2007 3
 B 262/SL 36 podpisové vzory Krajský soud v Plzni 28.8.2007 29.8.2007 4.9.2007 1
 B 262/SL 35 rozhod. o statut. orgánu -zápis DR Krajský soud v Plzni 27.8.2007 29.8.2007 4.9.2007 1
 B 262/SL 34 rozhod. o statut. orgánu - ukončení členství Krajský soud v Plzni 24.8.2007 29.8.2007 4.9.2007 1
 B 262/SL 33 účetní závěrka, výroční zpráva, zpráva o vztazích dle §66a ods.9 - 2006 Krajský soud v Plzni 25.5.2007 3.9.2007 3.9.2007 22
 B 262/SL 32 stanovy společnosti - ú.z. Krajský soud v Plzni 14.6.2007 25.6.2007 26.6.2007 19
 B 262/SL 31 notářský zápis Nz 252/2007 - rozh. VH Krajský soud v Plzni 14.6.2007 25.6.2007 26.6.2007 3
 B 262/SL 30 ostatní - zápis z VH Krajský soud v Plzni 14.6.2007 25.6.2007 26.6.2007 4
 B 262/SL 29 rozhod. o statut. orgánu - odstoupení z fcí Krajský soud v Plzni 4.6.2007 25.6.2007 26.6.2007 3
 B 262/SL 28 rozhod. o statut. orgánu - zápis z DR Krajský soud v Plzni 5.6.2007 25.6.2007 26.6.2007 1
 B 262/SL 27 rozhod. o statut. orgánu - zápisy DR + předst. Krajský soud v Plzni 28.2.2007 2.3.2007 6.3.2007 2
 B 262/SL 26 notářský zápis Nz 124/2006 - schůze předst. Krajský soud v Plzni 11.7.2006 17.7.2006 14.8.2006 3
 B 262/SL 25 notářský zápis Nz 123/2006-dozorčí rada Krajský soud v Plzni 11.7.2006 17.7.2006 14.8.2006 3
 B 262/SL 24 notářský zápis Nz 122/2006-řádná VH Krajský soud v Plzni 11.7.2006 17.7.2006 14.8.2006 31
 B 262/SL 23 podpisové vzory Krajský soud v Plzni 10.7.2006 17.7.2006 14.8.2006 3
 B 262/SL 22 stanovy společnosti Krajský soud v Plzni 29.6.2006 17.7.2006 14.8.2006 19
 B 262/SL 21 notářský zápis Nz 168/2006-mim. VH Krajský soud v Plzni 11.5.2006 17.7.2006 14.8.2006 5
 B 262/SL 20 rozhod. o statut. orgánu - zápis z dozorčí rady Krajský soud v Plzni 19.5.2006 17.7.2006 14.8.2006 1
 B 262/SL 19 rozhod. o statut. orgánu - zápis z představenstva Krajský soud v Plzni 15.5.2006 17.7.2006 14.8.2006 1
 B 262/SL 18 výroční zpráva za rok 2004 + zápis z VH Krajský soud v Plzni 29.7.2005 2.9.2005 40
 B 262/SL 17 podpisové vzory - člena předst. Krajský soud v Plzni 27.10.2004 14.12.2004 21.12.2004 1
 B 262/SL 16 podpisové vzory člena představenstva Krajský soud v Plzni 27.10.2004 14.12.2004 21.12.2004 1
 B 262/SL 15 rozhod. o statut. orgánu -zápis z jednání představ. Krajský soud v Plzni 8.9.2004 14.12.2004 21.12.2004 3
 B 262/SL 14 rozhod. o statut. orgánu -zápis z MVH Krajský soud v Plzni 13.8.2004 10.11.2004 21.12.2004 3
 B 262/SL 13 rozhod. o statut. orgánu -zápis z MVH Krajský soud v Plzni 19.4.2004 7.6.2004 16.6.2004 4
 B 262/SL 12 rozhod. o statut. orgánu -zápis z jednání představ.+DR Krajský soud v Plzni 19.4.2004 7.6.2004 16.6.2004 1
 B 262/SL 11 rozhod. o statut. orgánu -odstoupení z fce čl.představ. Krajský soud v Plzni 16.4.2004 27.5.2004 28.5.2004 1
 B 262/SL 8 rozhod. o statut. orgánu -zápis z MVH Krajský soud v Plzni 22.9.2003 31.10.2003 9.4.2004 4
 B 262/SL 7 ostatní -zápis ze schůze představ. Krajský soud v Plzni 17.1.2003 31.10.2003 9.4.2004 1
 B 262/SL 10 podpisové vzory členů představ.+prokuristy Krajský soud v Plzni 10.3.2004 31.10.2003 9.4.2004 6
 B 262/SL 6 účetní závěrka, výroční zpráva 2002, zpr.auditora+o vztazích Krajský soud v Plzni 20.5.2003 12.6.2003 18.6.2003 42
 B 262/SL 9 rozhod. o statut. orgánu -zápis z představenstva Krajský soud v Plzni 22.9.2003 31.10.2003 9.4.2003 1
 B 262/SL 5 podpisové vzory představenstva Krajský soud v Plzni 20.2.2002 28.2.2002 20.3.2002 2
 B 262/SL 4 notářský zápis -NZ 520/2001 rozh. VH+stanovy Krajský soud v Plzni 16.11.2001 28.2.2002 20.3.2002 47
 B 262/SL 3 stanovy společnosti Krajský soud v Plzni 16.11.2001 19.12.2001 20.3.2002 23
 B 262/SL 2 notářský zápis Nz 355/97 - vč. stanov Krajský soud v Plzni 1.12.1997 17.12.1997 30.4.1998 31
 B 262/SL 1 notářský zápis - NEDOLOŽENO Krajský soud v Plzni 0
 Hodnocení SP Poběžovice a.s.
 Výpis dat pro firmu SP Poběžovice a.s. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy SP Poběžovice a.s., 45350281 na obchodním rejstříku
 výpis firmy SP Poběžovice a.s., 45350281 na živnostenském rejstříku
 Energie Poběžovice s.r.o. - 03012964 - Poběžovice , Hostouňská 45
 Poběžovice-Ronsperg, z. s. - 04317637 - Poběžovice , náměstí Míru 210
 Český rybářský svaz, z. s., místní organizace Poběžovice - 18231004 - Poběžovice , Budovatelů 114
 Sportovní klub Poběžovice, z.s. - 18230580 - Poběžovice , náměstí Míru 47
 Společenství vlastníků jednotek v domě Budovatelů 389, Poběžovice - 75155681 - Poběžovice , Budovatelů 389
 SH ČMS - Sbor dobrovolných hasičů Poběžovice - 65570111 - Poběžovice , Žižkova 111
 SP Poběžovice a.s. - 45350281 - Poběžovice , Hostouňská 45
 G.T.S. Poběžovice, spol. s r.o. - 25921185 - Zbuzany , Na Sadech 12
 Základní škola Poběžovice, okres Domažlice - 75005409 - Poběžovice , Masarykova 282
 BPS Poběžovice s.r.o. - 25208616 - Poběžovice , Hostouňská 45


text:
 10.1.2009
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 6/24
 Wyrok Sądu Pierwszej Instancji z dnia 12 listopada 2008 r. — Evropaïki Dynamiki przeciwko Komisji
 (Sprawa T-406/06) (1)
 (Zamówienia publiczne na usługi - Przetarg publiczny na świadczenie usług w zakresie konserwacji technicznej i pomocy w użytkowaniu systemu rejestrów ustanowionych na mocy dyrektywy 2003/87 - Odrzucenie oferty jednego z oferentów - Decyzja o przyznaniu zamówienia innemu oferentowi - Oczywisty błąd w ocenie - Obowiązek uzasadnienia aktu - Skarga odszkodowawcza)
 (2009/C 6/48)
 Język postępowania: angielski
 Strony
 Strona skarżąca: Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Ateny, Grecja) (przedstawiciele: adwokaci N. Korogiannakis i N. Keramidas)
 Strona pozwana: Komisja Wspólnot Europejskich (przedstawiciele: M. Wilderspin i E. Manhaeve, pełnomocnicy)
 Przedmiot sprawy
 Po pierwsze, skarga o stwierdzenie nieważności decyzji Komisji z dnia 19 października 2006 r. odrzucająca ofertę skarżącej w ramach przetargu publicznego na świadczenia usług w zakresie konserwacji technicznej i pomocy w użytkowaniu systemu rejestrów ustanowionych na mocy dyrektywy 2003/87/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 13 października 2003 r. ustanawiającej system handlu przydziałami emisji gazów cieplarnianych we Wspólnocie oraz zmieniającej dyrektywę Rady 96/61/WE (Dz.U. 2003 L 275, s. 32), niezależny dziennik transakcji Wspólnoty (CITL) konserwacja techniczna i pomoc użytkownikom (Dz.U. 2006, s. 102), a także oprócz skargi o stwierdzenie nieważności decyzji o przyznaniu zamówienia publicznego innemu oferentowi, po drugie skarga o naprawienie szkody.
 Sentencja wyroku
 1)
 Skarga zostaje oddalona.
 1)
 Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE pokrywa swoje własne koszty i koszty poniesione przez Komisję.
 (1) Dz.U. C 42 z 24.2.2007.