type: other

text:
§ 36 Vaba läbi- ja juurdepääsu tagamine
 § 58 Kodumaiste liikide asustamine ja loodusest eemaldamine
 § 591 Kaaviari käitluslitsents
 9 KIVISTISED JA MINERAALID NING LOODUSE ÜKSIKOBJEKTID
 § 64 Kivististe ja mineraalide kaitse põhimõtted
 § 65 I kaitsekategooria mineraali kaitse
 § 742 Kaaviari käitluslitsentsi nõuete rikkumine
 § 744 Nende looma- ja taimeliikide isendite kaitsenõuete rikkumine, mida EÜ Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta nimetab IV lisa punktides a ja b
 (1) Loodust kaitstakse looduse säilitamise seisukohalt oluliste alade kasutamise piiramisega, kaitse alla võetud loodusliku loomastiku, taimestiku ja seenestiku isenditega ning kivististe ja mineraalide eksemplaridega sooritatavate toimingute reguleerimisega ning loodushariduse ja teadustöö soodustamisega.
 3) kaitsealused liigid, kivistised ja mineraalid;
 (4) Kaitsealune liik on looma-, taime- või seeneliigi taksonoomiline üksus, mille isendeid, elupaiku, kasvukohti või leiukohti kaitstakse käesoleva seaduse alusel või mida on nimetatud EL Nõukogu määruse 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (EÜT L 061, 03.03.1997, lk 1) lisades A–D. Kaitsealune kivistis või mineraal on kaitsekategooriasse kantud kivistis või mineraal, mille eksemplare või leiukohti kaitstakse käesoleva seaduse alusel.
 (1) Kallas on merd, järve, jõge, veehoidlat, oja, allikat või maaparandussüsteemi eesvoolu ääristav ja erinõuete kohaselt kasutatav maismaavöönd, mida kaitstakse käesoleva seadusega.
 Loodusobjekti käesoleva seaduse alusel kaitse alla võtmise eeldus on selle ohustatus, haruldus, tüüpilisus, teaduslik, ajaloolis-kultuuriline või esteetiline väärtus või rahvusvahelisest lepingust tulenev kohustus.
 3) pindala, kui see on asjakohane, ja objekti asukoha kirjeldust;
 (3) Kaitse alla võtmise algataja korraldab ettepanekus nimetatud loodusobjekti kaitse alla võtmise põhjendatuse ning kavandatavate piirangute otstarbekuse ekspertiisi, kaasates selleks vastava ala eriteadmistega isiku (edaspidi ekspert).
 (4) Kui eksperdi arvamusest nähtub, et loodusobjektil puuduvad käesoleva seadusega sätestatud kaitse alla võtmise eeldused, keeldub kaitse alla võtmise algataja edasisest menetlusest, edastades ettepaneku tegijale eksperdi arvamuse koos kaitse alla võtmise algatamisest keeldumise otsusega.
 (5) Kui eksperdi arvamusest nähtub, et loodusobjektil on käesoleva seadusega sätestatud kaitse alla võtmise eeldused, algatatakse kaitse alla võtmise menetlus kooskõlas käesoleva seaduse §-s 9 sätestatuga.
 (6) Kui on esitatud loodusobjekti kaitse alla võtmise ettepanek või algatatud kaitse alla võtmise menetlus käesoleva seaduse § 9 lõike 1 tähenduses, siis on haldusorganil, kellele on esitatud taotlus muu haldusakti andmiseks, mis võib mõjutada ettepanekus nimetatud loodusobjekti seisundit, õigus peatada haldusakti andmise menetlus. Haldusakti andmise menetlus peatatakse kuni loodusobjekti kaitse alla võtmise või kaitse alla võtmisest keeldumise otsuse tegemiseni.
 (1) Loodusobjekti kaitse alla võtmise menetluse algatab Keskkonnaministeerium, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul, arvestades käesoleva seadusega sätestatud eeldusi loodusobjekti kaitse alla võtmiseks.
 (2) Loodusobjekti kohaliku kaitse alla võtmise menetluse algatab kohalik omavalitsus.
 (3) Kaitse alla võtmise algataja avaldab teate loodusobjekti kaitse alla võtmise menetluse algatamise kohta ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ning vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes ja kohalikus ajalehes. Loodusobjekti kohaliku omavalitsuse tasandil kaitse alla võtmise menetluse algatamise teade avaldatakse kohalikus ajalehes.
 4) vastuväidete ja ettepanekute esitamise tähtaja kohta.
 (5) Kaitse alla võtmise algataja saadab loodusobjekti asukoha kohalikule omavalitsusele ja kinnisasja omanikule käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmetega teate tähtkirjaga.
 (6) Kui menetlusosaline ei ole ettepanekute ja vastuväidete esitamise tähtajaks esitanud vastuväidet algataja ettepanekule mitte korraldada kaitse alla võtmisel avalikku arutelu, loetakse menetlusosaline asja arutamisest avalikul arutelul loobunuks.
 (8) Avaliku väljapaneku kestel kirjalikult esitatud ettepanekutele ja vastuväidetele vastab algataja kahe nädala jooksul pärast väljapaneku lõppemist.
 (11) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3–10 sätestatud nõudeid ei kohaldata liikide, püsielupaikade, kivististe ja mineraalide kaitse alla võtmisele.
 (1) Ala võtab kaitsealana või hoiualana kaitse alla Vabariigi Valitsus määrusega.
 (2) Ala võtab püsielupaigana kaitse alla keskkonnaminister määrusega.
 (4) III kaitsekategooria liigid võtab kaitse alla keskkonnaminister nende loetelu sisaldava määrusega.
 (5) Eesti looduses esineva haruldase mineraali ja haruldase või ohustatud kivistise võtab kaitse alla keskkonnaminister määrusega.
 (6) Looduse üksikobjekti võtab kaitse alla keskkonnaminister määrusega.
 (7) Kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstav loodusobjekt võetakse kaitse alla:
 1) kehtestatud üldplaneeringu või detailplaneeringu alusel volikogu määrusega;
 2) ilma planeeringut koostamata volikogu määrusega.
 9) rajada uut veekogu, mille pindala on suurem kui viis ruutmeetrit, kui selleks ei ole vaja anda vee erikasutusluba, ehitusluba või nõusolekut väikeehitise ehitamiseks.
 (5) Keskkonnaministeeriumil või Keskkonnaametil on keskkonnamõju hindamise järelevalvajana õigus määrata kaitstava loodusobjekti kaitseks keskkonnanõudeid, kui kavandatav tegevus võib kahjustada kaitstava loodusobjekti kaitse eesmärgi saavutamist või kaitstava loodusobjekti seisundit.
 2) teadustöötajal, kes esitab valdaja nõudel keskkonnaministri kehtestatud vormi kohase ning keskkonnaministri kehtestatud tingimustel antud õiendi.
 (1) Kaitsealal või hoiualal asuva või I kaitsekategooria liigi püsielupaika sisaldava kinnisasja või selle osa võõrandamisel või asjaõigusega koormamisel peab asjakohane leping sisaldama järgmist loodusobjektiga seotud teavet:
 (6) Ostueesõigust teostab riigi nimel keskkonnaminister või tema volitatud isik. Ostueesõigusega omandatava kinnisasja omandi üleandmise kulud kannab riik.
 (1) Kaitseala, hoiuala või püsielupaiga poollooduslike koosluste säilimiseks kaitse-eeskirjaga või kaitsekorralduskavaga määratud vajaliku töö tegemiseks makstakse loodushoiutoetust.
 (3) Loodushoiutoetuse taotlemise, taotluse läbivaatamise ja toetuse maksmise korra ning nõuded toetuse maksmiseks ja toetuse määrad kehtestab keskkonnaminister määrusega.
 4) kui tegevus toimub maatükil, mille suhtes hüvitatakse jooksval aastal kaitsealuse looma ja kevadrändel viibivate lindude tekitatud kahju käesoleva seaduse § 61 lõike 1 alusel.
 § 19. [Kehtetu - RT I 2008, 34, 211 - jõust. 01.08.2008]
 (11) Riik ei omanda kinnisasja käesolevas paragrahvis sätestatud korras, kui isik on kinnisasja omandanud pärast selle kaitse alla võtmist ning võõrandamistehing sisaldas vastavalt §-le 16 informatsiooni kaitstava loodusobjekti kohta, välja arvatud juhul, kui kinnisasja suhtes kohaldatav kaitsekord muutub rangemaks või kinnisasi omandati pärimise teel või abikaasalt, alanejalt sugulaselt, vanemalt või tema alanejalt sugulaselt või vanavanemalt või tema alanejalt sugulaselt ning isik, kellelt kinnisasi omandati, oli selle omanik enne kaitse alla võtmist või kaitsekorra rangemaks muutumist.
 (2) Kinnisasja omandamise ettepaneku tegemise õigus on kinnisasja omanikul, kaitstava loodusobjekti valitsejal või keskkonnaministril. Kinnisasja omandamise algatamise ning omandamise otsustab keskkonnaminister. Kinnisasja omandamisega seotud kulud kannab riik ja omandamist finantseeritakse riigieelarvest igaks eelarveaastaks määratud summa piires.
 [RT I 2009, 50, 336 - jõust. 09.11.2009]
 (4) Kinnisasja omandamine otsustatakse omandamiseks tehtud avalduste laekumise järjekorras, kui ei esine mõjuvaid põhjusi menetluse pikendamiseks, välja arvatud juhul, kui kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja omanik on võitnud riigile kuuluva Keskkonnaministeeriumi valitsemisel oleva hoonestamata kinnisasja (edaspidi riigile kuuluv kinnisasi) enampakkumise ning tal on õigus enampakkumisel omandatava kinnisasja väärtuse tasaarvestamisele kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja väärtusega. Mõjuva põhjuse esinemisel lahendatakse avaldus pärast mõjuva põhjuse äralangemist. Andmed omandamise avalduste laekumise järjekorra kohta avaldatakse Keskkonnaministeeriumi veebilehel.
 (1) Riigile kuuluva kinnisasja enampakkumise võitnud isik võib taotleda omandatava kinnisasja maksumuse tasaarvestamist temale kuuluva kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja maksumusega.
 (2) Mitme kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja omamisel on enampakkumise võitnud isikul õigus taotleda nende kinnisasjade maksumuse liitmist ning omandatava kinnisasja maksumuse tasaarvestamist nende maksumusega.
 (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tasaarvestamine on lubatud, kui kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja omandamise menetluses on välja selgitatud, et kinnisasi kuulub riigi poolt omandamisele.
 (4) Tasaarvestamise taotlus tuleb esitada Keskkonnaministeeriumile kirjalikult viie tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste teatavaks tegemisest arvates.
 (5) Tasaarvestamise taotluses tuleb märkida kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja nimi, katastritunnus ning hinnanguline väärtus.
 (6) Juhul kui riigile kuuluva kinnisasja enampakkumise võitnud kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja omanik esitab Keskkonnaministeeriumile lõikes 4 sätestatud tähtaja jooksul tasaarvestamise taotluse, ei kohaldata riigivaraseaduse §-s 341 sätestatut, välja arvatud käesoleva seaduse § 202 lõikes 7 sätestatud juhul.
 (1) Tasaarvestamist taotlevale isikule kuuluva kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja väärtus määratakse käesoleva seaduse § 20 lõike 3 alusel kehtestatud korras.
 (2) Juhul kui kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja väärtus on väiksem kui enampakkumisel müüdava riigile kuuluva kinnisasja väärtus, hüvitatakse väärtuste vahe rahas.
 (3) Juhul kui kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja väärtus on suurem kui enampakkumisel müüdava riigile kuuluva kinnisasja väärtus, ei hüvita riik väärtuste vahet.
 (4) Enampakkumisel omandatava kinnisasja väärtuse ja kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja väärtuse tasaarvestamise otsustab keskkonnaminister kolme kuu jooksul enampakkumise tulemuste kinnitamisest arvates.
 (5) Enampakkumisel omandatava kinnisasja väärtuse ja kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja väärtuse tasaarvestamise otsus peab sisaldama vähemalt järgmiseid andmeid:
 1) enampakkumisel omandatava kinnisasja väärtus;
 2) kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja väärtus;
 3) käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul rahas hüvitatav väärtuste vahe;
 4) võõrandamise lepingu sõlmimise tähtaeg, mis võib olla kuni üks kuu otsuse vastuvõtmisest arvates.
 (6) Kui riigile kuuluva kinnisasja enampakkumise võitnud isik ja keskkonnaminister ei saavuta kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja väärtuses kokkulepet, on keskkonnaministril õigus keelduda kinnisasjade väärtuste tasaarvestamisest. Sellisel juhul tuleb enampakkumise võitnud isikul tasuda riigile kuuluva kinnisasja ostuhind rahas ning kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja omandamiseks tehtud avaldus jääb oma järjekohale omandamiseks esitatud avalduste järjekorras.
 (7) Kui enampakkumise võitja ei ole keskkonnaministri määratud tähtajaks sõlminud võõrandamise lepingut, siis on keskkonnaministril õigus tühistada läbiviidud enampakkumise tulemused ning enampakkumise võitja makstud tagatisraha ei tagastata või pangagarantii realiseeritakse.
 (8) Juhul kui enampakkumisel omandatava kinnisasja maksumus tasaarvestatakse kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja maksumusega, kustutatakse kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja omaniku avaldus pärast kinnisasjade võõrandamislepingute sõlmimist omandamiseks tehtud avalduste nimekirjast.
 1) käesoleva seaduse ja kaitse-eeskirjaga määratud keskkonna kasutusloa andmine ja selleks tingimuste seadmine;
 2) kaitstavat loodusobjekti mõjutavate planeeringute ja keskkonnamõju hindamise avalikel aruteludel osalemine ning kaitstavat loodusobjekti mõjutavale kavandatavale tegevusele tingimuste seadmine;
 (2) Kaitstava loodusobjekti tähistab loodusobjekti valitseja.
 (3) Keskkonnaminister kehtestab kaitstava loodusobjekti tähistamise korra ja tähised määrusega.
 (1) Kaitsekohustuse teatis on kaitseala, hoiuala, püsielupaika, kaitstavat looduse üksikobjekti või I kaitsekategooria liigi isendite kasvukohta või elupaika sisaldava või selle piiresse jääva kinnisasja omanikule, kinnistusraamatusse kantud valdajale, riigivara valitseja volitatud isikule või asutusele (edaspidi valdaja) väljastatav teabedokument.
 3) andmeid kaitseala, hoiuala, püsielupaiga või kaitstava looduse üksikobjekti valitseja kohta;
 (3) Kaitsekohustuse teatise väljastab Keskkonnaamet:
 1) kuue kuu jooksul kaitse alla võtmise otsuse jõustumisest arvates;
 2) ühe nädala jooksul pruunkaru talvitumispaiga kohta avastamisteate saamisest arvates;
 3) ühe kuu jooksul I kaitsekategooria liigi kasvukoha või elupaiga avastamisteate saamisest arvates.
 (4) Kaitsekohustuse teatis antakse üle allkirja vastu või saadetakse tähtkirjaga.
 (5) Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja valdaja vahetumise korral väljastatakse kaitsekohustuse teatis uuele valdajale kahe kuu jooksul, arvates valdaja vahetumisest.
 (6) Kaitsekorra muutumise korral väljastatakse kuue kuu jooksul kinnisasja valdajale uus kaitsekohustuse teatis.
 (1) Hoiualade ja kaitsealade kaitse korraldamiseks koostatakse kaitsekorralduskava, milles märgitakse:
 1) olulised keskkonnategurid ja nende mõju loodusobjektile;
 2) kaitse eesmärgid, nende saavutamiseks vajalikud tööd, tööde tegemise eelisjärjestus, ajakava ning maht;
 3) kava elluviimise eelarve.
 (2) Kaitsekorralduskava koostamise ja kinnitamise korra kehtestab ja kaitsekorralduskava kinnitaja määrab keskkonnaminister. Teave kaitsekorralduskava kinnitamise kohta avalikustatakse Keskkonnaameti veebilehel.
 5) Matsalu – Lääne-Eesti iseloomulike koosluste ning Väinamere looduse ja kultuuripärandi kaitseks.
 6) tee, tehnovõrgu rajatise või tootmisotstarbeta ehitise püstitamist kaitsealal paikneva kinnistu või kaitseala tarbeks ja olemasolevate ehitiste hooldustöid;
 6) maastikukaitseala eritüübina kaitstavates parkides, arboreetumites ja puistutes puuvõrade või põõsaste kujundamine, puittaimestiku istutustööd ja raie ilma kaitseala valitseja nõusolekuta;
 (3) Kaitse-eeskirjaga võib piiranguvööndis kohustada säilitama koosluse looduslikku tasakaalu, liigilist ja vanuselist mitmekesisust ning keelata puidu kokku- ja väljavedu külmumata pinnaselt. Kui pinnas seda võimaldab, võib kaitseala valitseja lubada puidu kokku- ja väljavedu kuiva ilmaga.
 (4) Kaitse-eeskirjaga võib piiranguvööndis seada raielangi suurusele ja kujule ning metsa vanuselisele koosseisule metsaseaduses sätestatust erinevaid piiranguid, mis on vajalikud koosluse või selles vööndis oleva kaitsealuse liigi säilimiseks. Püsielupaiga piiranguvööndis võib kaitse-eeskirjaga seada raie tegemise ajale piiranguid.
 7) maaparandussüsteemi rajamine ja rekonstrueerimine.
 (6) Hoiuala teatise vormi ning teatise kinnitamise, läbivaatamise ja tagastamise korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.
 (7) Hoiualal ei kehti käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud teatise esitamise kohustus tulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja elamu- ja õuemaa kõlvikutel tehtavate tööde kohta.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vööndite laiuse arvestamise lähtejoon on põhikaardile kantud veekogu piir (tavaline veepiir).
 (3) Suurte üleujutusaladega siseveekogudel määratakse kõrgveepiir korras, mille kehtestab keskkonnaminister määrusega. Suurte üleujutusaladega siseveekogude nimistu kehtestab keskkonnaminister määrusega.
 (31) Korduva üleujutusega ala piir mererannal määratakse üldplaneeringuga. Kui korduva üleujutusega ala piiri ei ole määratud, loetakse korduvalt üleujutatud ala piiriks ühe meetri kõrgune samakõrgusjoon.
 (5) Üle viie meetri kõrgusel ja tavalisele veepiirile lähemal kui 200 meetrit oleval kaldaastangul koosnevad ranna või kalda piiranguvöönd, veekaitsevöönd ja ehituskeeluvöönd kaldaastangu alla kuni veepiirini jäävast alast ja käesoleva seaduse §-des 37–39 sätestatud vööndi laiusest.
 § 36. Vaba läbi- ja juurdepääsu tagamine
 (1) Rannal või kaldal asuva kinnisasja valdaja on kohustatud tagama inimeste ja loomade vaba läbipääsu kallasrajal veeseaduse § 10 tähenduses.
 (2) Kohalikud omavalitsused on kohustatud üld- ja detailplaneeringuga tagama avalikud juurdepääsuvõimalused kallasrajale.
 2) üle kümne hektari suurusel järvel ja veehoidlal ning üle 25 ruutkilomeetri suuruse valgalaga jõel, ojal, maaparandussüsteemi eesvoolul 100 meetrit;
 3) allikal ning kuni kümne hektari suurusel järvel ja veehoidlal ning kuni 25 ruutkilomeetri suuruse valgalaga jõel, ojal, maaparandussüsteemi eesvoolul 50 meetrit.
 (2) Ranna ja kalda piiranguvööndis asuvate metsade kaitse eesmärk on vee ja pinnase kaitsmine ja puhketingimuste säilitamine. Ranna piiranguvööndis on keelatud lageraie. Kalda piiranguvööndis ei tohi lageraielangi pindala olla suurem kui kaks hektarit, välja arvatud maaparandussüsteemi eesvoolu veekaitsevööndis maaparandushoiutööde tegemisel.
 6) mootorsõidukiga sõitmine väljaspool selleks määratud teid ja radu ning maastikusõidukiga sõitmine, välja arvatud tiheasustusalal haljasala hooldustööde tegemiseks, kutselise või harrastusliku kalapüügiõigusega isikul kalapüügiks vajaliku veesõiduki veekogusse viimiseks ning maatulundusmaal metsamajandustöödeks ja põllumajandustöödeks.
 4) üle kümne hektari suurusel järvel ja veehoidlal ning üle 25 ruutkilomeetri suuruse valgalaga jõel, ojal, maaparandussüsteemi eesvoolul 50 meetrit;
 5) allikal ning kuni kümne hektari suurusel järvel ja veehoidlal ning kuni 25 ruutkilomeetri suuruse valgalaga jõel, ojal, maaparandussüsteemi eesvoolul 25 meetrit.
 (2) Rannal ja järve või jõe kaldal metsamaal ulatub ehituskeeluvöönd ranna või kalda piiranguvööndi piirini.
 7) piirivalve rajatisele piiriveekogu rannal või kaldal.
 (6) Lautrit ja paadisilda tohib rannale või kaldale rajada, kui see ei ole vastuolus ranna ja kalda kaitse eesmärkidega ja veeseaduse § 8 lõikega 2.
 (4) Supelranda teenindavate rajatiste iseloomu ja paigutuse määrab kohalik omavalitsus detailplaneeringuga või selle puudumisel ehitusmäärusega.
 (1) Isend käesoleva seaduse tähenduses on igas arengujärgus loom, taim või seen või taime või seene äratuntav osa.
 (3) Tegevuskava kehtestab keskkonnaminister.
 (6) Püsielupaiga kohta käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 sätestatud kitsendused ei kehti tulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja elamumaal, põllumajandusmaal ja õuemaal, samuti avalikus kasutuses oleval teel.
 (2) Lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistu kehtestab keskkonnaminister määrusega.
 Keelatud on hävitada ja kahjustada nende loomaliikide isendite selgelt märgatavaid paljunemis- või puhkekohti, mida EÜ Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta nimetab IV lisa punktis a.
 (2) Majandus- ja kommunikatsiooniministril on õigus kehtestada keskkonnaministri ettepanekul ajutisi liiklemispiiranguid loomade rändeteede kaitseks.
 (31) Keskkonnaminister kehtestab määrusega nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (EÜT L 61, 03.03.1997, lk 1–69) lisade A–D alusel nende loomaliikide nimekirja, kelle elusate isendite surmamine on lubatud.
 (6) Kaitsealuse loomaliigi isendi püüdmine ja tahtlik häirimine paljunemise, poegade kasvatamise, talvitumise ning rände ajal on keelatud, välja arvatud käesoleva seaduse § 58 lõigetes 4, 5 ja 7 sätestatud juhul.
 (7) I ja II kaitsekategooria taimede ja seente kahjustamine, sealhulgas korjamine ja hävitamine, on keelatud. Tahtlikuks kahjustamiseks ei loeta käesoleva seaduse §-s 49 nimetatud tegevuskava meetmete elluviimist.
 (9) III kaitsekategooria nende loomaliikide nimekirja, mille isendi surmamine on lubatud väljaspool liigi kaitseks piiritletud ala, kinnitab keskkonnaminister määrusega.
 2) loomaliigi, mida EÜ Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta nimetab IV lisa punktis a, või taimeliigi, mida see direktiiv nimetab IV lisa punktis b, elus või surnud isenditega ja nende selgelt äratuntavate osade või nendest valmistatud toodetega.
 (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud registreerimise korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.
 (5) Nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 lisadesse A ja B kantud liikide isenditele, välja arvatud toidukaupade müümise korral, peab müüja kaasa andma päritolu tõendava dokumendi, mis sisaldab:
 (2) Nende looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide nimekirja, mille elusate isendite sissetoomine Eestisse ning tehingud elusate isenditega on keelatud, kehtestab keskkonnaminister määrusega.
 (6) Minki ja kährikut võib tehistingimustes pidada Keskkonnaameti luba omavas farmis Mandri-Eestis. Mingi ja kähriku tehistingimustes pidamisele esitatavad nõuded ja loa andmise korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.
 (8) Keskkonnaminister kehtestab määrusega võõrliikide lindude loodusesse laskmisega seonduva teabe vahetamise ja Euroopa Komisjoniga konsulteerimise korra.
 § 58. Kodumaiste liikide asustamine ja loodusest eemaldamine
 (4) Keelatud on eemaldada loodusest (sh pidada ja kasvatada) kaitsealuse liigi, sealhulgas loomaliigi, mida EÜ Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta nimetab IV lisa punktis a, või taimeliigi, mida see direktiiv nimetab IV lisa punktis b, isendit, välja arvatud vigastuse ravimiseks ning käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud juhtudel.
 (7) Loomaliigi isendi märgistamine on lubatud Keskkonnaameti loal. Märgistamisega seotud töid korraldab Keskkonnaamet. Loomaliigi isendi märgistamise all mõeldakse käesolevas seaduses looma püüdmist ja varustamist teadusuuringute eesmärgil märgisega, sealhulgas raadiosaatjaga või kiibiga.
 28.03.2012 14:45
 Veaparandus - Parandatud täheviga sõnas "kaasas". Alus: "Riigi Teataja seadus" § 10 lõige 4.
 (8) Nahkhiirte ja lindude märgistamise nõuded ning aruannete esitamise korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.
 (10) Nahkhiirte ja lindude märgistamise loa taotlemise, taotleja atesteerimise korra, samuti loa andmise ja pikendamise korra ning loa vormi kehtestab keskkonnaminister määrusega. Atesteeritav peab:
 (13) Märgistamise nõuete rikkumist käsitatakse olulisena, kui sellest rikkumisest põhjustatud looma hukkumine võib kaasa tuua keskkonnakahju vähemalt 500 krooni ulatuses.
 (3) Keskkonnaminister:
 (4) Vabariigi Valitsus määrab tollipunktid, kus toimub käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud määruse lisadesse kantud liikide isendite sisse- ja väljaveo nõuetekohasuse kontrollimine, ning määrab elusisenditega tegelemiseks kohandatud tolliasutused.
 § 591. Kaaviari käitluslitsents
 (1) Kaaviari käitluslitsents (edaspidi litsents) on tegevusluba, mis annab isikule õiguse kaaviari ekspordi, reekspordi või ühendusesisese kaubavahetuse eesmärgil (taas)pakendada või töödelda ning määrab selle õiguse realiseerimise tingimused.
 (2) Litsentsi annab Keskkonnaamet viieks aastaks.
 (3) Litsentsi andmise tingimused on:
 3) isik märgistab (taas)pakendatud ja töödeldud kaaviari pakendid kehtestatud korras;
 4) juriidilise isiku puhul on litsentsi saaja määranud isiku, kes ettevõttes vastutab kaaviari töötlemise, pakendamise ja turustamise eest (edaspidi vastutav töötaja).
 (4) Litsentsi andmisest keeldutakse, kui:
 1) isik ei vasta käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1 või punktis 4 toodud tingimustele;
 2) litsentsi taotlemisel on teadlikult esitatud valeandmeid;
 3) isiku või vastutava töötaja suhtes on kohaldatud väärteo- või kriminaalkaristust majandustegevuse nõuete rikkumise eest ja andmed selle kohta ei ole karistusregistrist kustutatud;
 4) isik või selle vastutav töötaja on kolme aasta jooksul enne litsentsitaotluse esitamist oma varasema tegevusega oluliselt rikkunud käesoleva seadusega kehtestatud nõudeid ohustatud liikidega kauplemisele ja tema suhtes on jõustunud sellekohane süüteootsus;
 5) varasem litsents on kehtetuks tunnistatud kolme aasta jooksul enne litsentsitaotluse esitamist.
 (5) Litsentsi tunnistab kehtetuks selle andja, kui:
 1) ilmneb, et litsentsi taotlemisel on teadlikult esitatud valeandmeid;
 2) isik ei vasta enam käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud tingimustele;
 3) isik või vastutav töötaja ei täida litsentsi väljaandmisel esitatud nõudeid;
 4) isiku suhtes on kohaldatud väärteo- või kriminaalkaristust majandustegevuse nõuete rikkumise eest ja andmed selle kohta ei ole karistusregistrist kustutatud;
 5) isik või vastutav töötaja on oma tegevusega oluliselt rikkunud looduskaitseseadusega kehtestatud nõudeid ohustatud liikidega kauplemisele ja tema suhtes on jõustunud sellekohane süüteootsus.
 (6) Enne litsentsi kehtetuks tunnistamist käesoleva paragrahvi lõike 5 punktides 2 ja 3 nimetatud juhtudel annab litsentsi andja litsentsi omajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks ning peatab litsentsi kehtivuse puuduste kõrvaldamiseni. Tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmise korral tunnistab litsentsi andja litsentsi kehtetuks.
 (7) Litsentsi peatab selle andja sellest litsentsi omajat informeerides, kui ettevõtte või vastutava töötaja tegevuse suhtes on algatatud looduskaitseseadusega kehtestatud ohustatud liikidega kauplemise nõuete rikkumise menetlus.
 (8) Litsentsi peatamisel või kehtetuks tunnistamisel on ettevõttel kohustus tagastada Keskkonnaametile peatamise või kehtetuks tunnistamise hetkeks kasutamata käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 3 nimetatud märgised.
 (9) Kaaviari pakendite märgistamise kord ja litsentsi omaja poolt esitatava aruande vorm kehtestatakse keskkonnaministri määrusega.
 (1) Hallhülge, viigerhülge, pruunkaru, hundi, ilvese, euroopa naaritsa, merikotka, kalakotka ning rändel olevate sookurgede, hanede ja laglede tekitatud kahju ning kahjustuste ennetamiseks rakendatud abinõudele tehtud kulutused hüvitatakse osaliselt.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kahju hindamise metoodika, kahju hüvitamise täpsustatud ulatuse ja hüvitamise korra ning ennetusabinõudele tehtud kulutuste hüvitamise täpsustatud ulatuse ja korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.
 3) hülge tekitatud kahju kuni 5000 krooni ulatuses kalapüügiloale märgitud püügivahendi kohta aastas;
 4) rändel olevate sookurgede, hanede ja laglede tekitatud kahju kuni 50 000 krooni ulatuses ühele isikule ühe viljalõikushooaja kohta;
 5) hundi, ilvese ja pruunkaru tekitatud kahju 100 protsendi ulatuses, olles kahjusummast eelnevalt lahutanud omaniku omavastutuse osa 1000–2000 krooni;
 (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kahjustuse ennetamiseks rakendatud abinõudele tehtud kulutused hüvitatakse 50 protsendi ulatuses, kusjuures ühele isikule makstav summa ei või ületada 50 000 krooni ühe majandusaasta kohta.
 (1) Looma abitut olukorda põhjustavate asjaolude kõrvaldamist ning abitusse olukorda sattunud või vigastatud looma vedu ning loodusesse tagasiviimist korraldab päästekeskus või Keskkonnaamet.
 9. peatükk KIVISTISED JA MINERAALID NING LOODUSE ÜKSIKOBJEKTID
 § 64. Kivististe ja mineraalide kaitse põhimõtted
 (1) I kaitsekategooriasse arvatakse kivistised ja mineraalid, mis esinevad vähestes leiukohtades või mille teadaolev leiukoht asub väga piiratud alal.
 1) leiukohtade säilimine olemasolevate keskkonnategurite toime jätkumisel on kaheldav;
 2) tervikeksemplaride leiud esinevad harva.
 § 65. I kaitsekategooria mineraali kaitse
 (1) Kui I kaitsekategooria mineraali leiukoht ei jää kaitseala piiresse, moodustatakse selle kaitseks kaitseala või võetakse leiukoht kaitse alla kaitstava looduse üksikobjektina.
 (2) I kaitsekategooria mineraali kahjustamine, looduslikust olekust eemaldamine, selle leiukohtade hävitamine või kahjustamine on keelatud.
 (3) I kaitsekategooria mineraali riigist väljaviimine on lubatud üksnes teadusuuringu otstarbel Keskkonnaameti loa alusel.
 (4) I kaitsekategooria mineraali leiukoha avalikustamine massiteabevahendites on keelatud, kui see võib põhjustada ohtu leiukohale.
 (1) I kaitsekategooria kivistise teadaolevatest leiukohtadest esinduslikumate kaitseks moodustatakse kaitsealad või võetakse leiukohad kaitse alla kaitstavate looduse üksikobjektidena.
 (2) I kaitsekategooria kivistise leiukohas on keelatud kivistise looduslikust olekust eemaldamine ning tegevus, mis võib leiukoha hävitada või seda kahjustada.
 (3) I kaitsekategooria kivistist võib riigist välja viia üksnes teadusuuringu otstarbel keskkonnaministri loa alusel.
 (4) I kaitsekategooria kivistise leiukoha avalikustamine massiteabevahendites on keelatud, kui see võib põhjustada ohtu leiukohale.
 (1) Kui II kaitsekategooria kivistise leiukohas toimuv tegevus suurendab keskkonnategurite kahjustavat toimet leiukohale, moodustatakse selle kaitseks kaitseala või võetakse leiukoht kaitse alla kaitstava looduse üksikobjektina.
 (2) II kaitsekategooria kivistise tervikeksemplari võib riigist välja viia teadusuuringu otstarbel Keskkonnaameti loa alusel.
 (2) Keskkonnaministril on õigus kehtestada kaitstava looduse üksikobjekti või -objektide rühma kaitse-eeskiri, mis kehtestab käesoleva seaduse §-s 31 sätestatud kitsenduste ja kohustuste ulatuse loodusobjekti kaitseks määratud alal.
 Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustik koosneb Eestis:
 1) linnualadest, millest Eesti riik on Euroopa Komisjoni teavitanud EÜ Nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitsest (EÜT L 103, 25.04.1979, lk 1–18) kohaselt;
 2) aladest, millel on EÜ Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitsest kohaselt Euroopa Komisjoni seisukohast üleeuroopaline tähtsus.
 Natura 2000 ala kaitse eesmärk määratakse kindlaks, lähtudes ala tähtsusest EÜ Nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitsest I lisas nimetatud linnuliikide või selles nimetamata rändlinnuliikide või EÜ Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitsest I lisas nimetatud looduslike või poollooduslike elupaigatüüpide või II lisas nimetatud liikide soodsa seisundi säilitamise või taastamise jaoks, samuti lähtudes Natura 2000 võrgustiku terviklikkuse saavutamise vajadusest ning silmas pidades ala degradeerumis- ja hävimisohtu.
 (1) Kui keskkonnamõju hindamise või keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande kohaselt võib kavandatav tegevus eeldatavalt oluliselt mõjutada Natura 2000 võrgustiku ala ning kavandatav tegevus on alternatiivsete lahenduste puudumise tõttu vajalik üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvatel põhjustel, sealhulgas sotsiaalsetel või majanduslikel põhjustel, tuleb tegevuseks loa andmisel seada loa kõrvaltingimuseks või näha strateegilises planeerimisdokumendis ette tegevuse elluviimisele eelnevate hüvitusmeetmete rakendamine.
 1) olema suunatud kahjustatavatele elupaikadele ja liikidele ning olema oma ulatuselt võrdelised tekitatava kahjuga;
 2) toimima kahjustatavale elupaigale võimalikult lähedal;
 3) tagama kahjustatava ala Natura 2000 võrgustiku alaks valimise põhjuseks olnud ülesannetega samaväärsete ülesannete täitmise;
 § 72. [Kehtetu - RT I 2007, 25, 131 - jõust. 01.04.2007]
 § 742. Kaaviari käitluslitsentsi nõuete rikkumine
 (1) Litsentsita kaaviari (taas)pakendamise ja töötlemise eest –
 karistatakse rahatrahviga kuni 25 000 krooni.
 karistatakse rahatrahviga kuni 20 000 krooni.
 karistatakse rahatrahviga kuni 10 000 krooni.
 § 744. Nende looma- ja taimeliikide isendite kaitsenõuete rikkumine, mida EÜ Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta nimetab IV lisa punktides a ja b
 (1) EÜ Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ IV lisa punktis a loetletud loomaliikide isendite selgelt märgatavate paljunemis- või puhkekohtade hävitamise ja kahjustamise eest –
 (3) EÜ Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ IV lisa punktis a loetletud loomaliigi või punktis b loetletud taimeliigi elus või surnud isendite ja nende selgelt äratuntavate osade või nendest valmistatud toodete müügi, müügiks transportimise, müügi eesmärgil pidamise ja müügiks pakkumise eest –
 (5) EÜ Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ IV lisa punktis a loetletud loomaliigi või punktis b loetletud taimeliigi isendi loodusest eemaldamise (sh pidamise ja kasvatamise) nõuete rikkumise eest –
 (1) Käesoleva seaduse §-des 71–744 sätestatud väärtegude menetlemisel kohaldatakse karistusseadustiku ja väärteomenetluse seaduse sätteid.
 (2) Käesoleva seaduse §-des 71, 73, 74 ja 742–744 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.
 (4) Käesoleva seaduse §-s 741 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon või Maksu- ja Tolliamet.
 (2) Keskkonnainspektsioonil ja kaitstava loodusobjekti valitsejal on õigus esitada kohtule hagi kaitstavale loodusobjektile või liigi isendile tekitatud kahju sissenõudmiseks.
 1) ebaseaduslikul hävitamisel, elujõuetuseni vigastamisel või ebaseaduslikul püsielupaigast eemaldamisel arvestatakse keskkonnakahju 1500–20 000 krooni isendi kohta;
 2) kahjustamisel arvestatakse keskkonnakahju 250–8000 krooni isendi kohta.
 1) ebaseadusliku hävitamise, elujõuetuseni vigastamise või ebaseadusliku püsielupaigast eemaldamise korral arvestatakse keskkonnakahju 1000–15 000 krooni isendi või 50–200 krooni isendi massi iga grammi kohta;
 2) kahjustamise korral arvestatakse keskkonnakahju 100–5000 krooni isendi või 20–100 krooni isendi massi iga grammi kohta.
 1) ebaseadusliku hävitamise, elujõuetuseni vigastamise või ebaseadusliku püsielupaigast eemaldamise korral arvestatakse keskkonnakahju 500–10 000 krooni isendi või 20–100 krooni isendi massi iga grammi kohta;
 2) kahjustamise korral arvestatakse keskkonnakahju 100–1000 krooni isendi või 10–50 krooni isendi massi iga grammi kohta.
 1) hävitamise korral arvestatakse keskkonnakahju 2000–150 000 krooni;
 2) kahjustamise korral arvestatakse keskkonnakahju 500–50 000 krooni.
 1) hävitamisel arvestatakse keskkonnakahju 5000–50 000 krooni;
 2) kahjustamisel arvestatakse keskkonnakahju 3000–25 000 krooni.
 (9) EL Nõukogu määruse nr 338/97 lisades A–D nimetatud liikide isenditega tehtavateks tehinguteks ja toiminguteks nimetatud määrusega ja selle alusel kehtestatud reeglite rikkumise eest arvestatakse keskkonnakahju 200–2 000 000 krooni olenevalt liigi ohustatuse astmest ja isendi turuväärtusest.
 (10) Sellise liigi, mis ei ole kaitse all, välja arvatud jahiuluki isendiga tehtud ebaseaduslike toimingute – hävitamise, elujõuetuseni vigastamise, loodusest eemaldamise, tahtliku häirimise, pesade ja munade tahtliku hävitamise, pesade kõrvaldamise või isenditega ning nende selgelt äratuntavate kehaosadega või nendest valmistatud toodetega tehtavate tehingute eest arvestatakse keskkonnakahju 500–5000 krooni isendi kohta.
 (101) Võõrliikide loodusesse laskmisega keskkonnale tekitatud kahju arvestatakse 200–100 000 krooni võõrliigi isendi kohta.
 § 78. - § 90. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
 (1) Enne käesoleva seaduse jõustumist moodustatud kaitsealade ja looduse üksikobjektide kaitseks kehtestatud kaitse-eeskirjad ja kaitsekord jäävad kehtima kuni käesoleva seaduse alusel kehtestatud kaitse-eeskirjade jõustumiseni või kaitse kehtetuks tunnistamiseni, kuid mitte kauemaks kui 2016. aasta 1. maini.
 (3) Kuni kaitseala või kaitstava looduse üksikobjekti käesoleva seadusega sätestatud kaitse-eeskirja kinnitamiseni annab keskkonnaminister kaitseala või kaitstava looduse üksikobjekti valitsemise volituse Keskkonnaametile.
 (6) Vabariigi Valitsus kinnitab korraldusega Euroopa Komisjonile esitatava Natura 2000 võrgustiku alade loetelu. Natura 2000 võrgustiku alad määratakse EÜ Nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitsest artikli 4 lõigete 1 ja 2 ning EÜ Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitsest artikli 4 lõike 1 nõuete kohaselt.
 (9) Käesoleva seaduse § 20 lõiget 11 ei kohaldata, kui kinnisasi on omandatud enne 2007. aasta 1. aprilli.
 1 EÜ Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitsest (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50); EÜ Nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitsest (EÜT L 103, 25.04.1979, lk 1–18); EÜ Nõukogu direktiiv 90/313/EMÜ keskkonnainfole juurdepääsust (EÜT L 158, 23.06.1990, lk 56–58).


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 24.5.2019
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 138/79
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2019/842
 z dnia 22 maja 2019 r.
 zmieniające rozporządzenie (WE) nr 1484/95 w odniesieniu do ustalania cen reprezentatywnych w sektorach mięsa drobiowego i jaj oraz w odniesieniu do albumin jaj
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1308/2013 z dnia 17 grudnia 2013 r. ustanawiające wspólną organizację rynków produktów rolnych oraz uchylające rozporządzenia Rady (EWG) nr 922/72, (EWG) nr 234/79, (WE) nr 1037/2001 i (WE) nr 1234/2007 (1), w szczególności jego art. 183 lit. b),
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 510/2014 z dnia 16 kwietnia 2014 r. ustanawiające zasady handlu niektórymi towarami pochodzącymi z przetwórstwa produktów rolnych oraz uchylające rozporządzenia Rady (WE) nr 1216/2009 i (WE) nr 614/2009 (2), w szczególności jego art. 5 ust. 6 lit. a),
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Rozporządzeniem Komisji (WE) nr 1484/95 (3) ustanowiono szczegółowe zasady stosowania systemu dodatkowych należności przywozowych oraz ustalono ceny reprezentatywne w sektorach mięsa drobiowego i jaj oraz w odniesieniu do albumin jaj.
 (2)
 Z regularnych kontroli danych, na podstawie których są określane ceny reprezentatywne produktów w sektorach mięsa drobiowego i jaj oraz w odniesieniu do albumin jaj, wynika, że należy zmienić ceny reprezentatywne w przywozie niektórych produktów, uwzględniając wahania cen w zależności od pochodzenia tych produktów.
 (3)
 Należy zatem odpowiednio zmienić rozporządzenie (WE) nr 1484/95.
 (4)
 Ze względu na konieczność zagwarantowania, że środek ten będzie mieć zastosowanie możliwie jak najszybciej po udostępnieniu aktualnych danych, niniejsze rozporządzenie powinno wejść w życie z dniem jego opublikowania,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Załącznik I do rozporządzenia (WE) nr 1484/95 zastępuje się tekstem znajdującym się w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 22 maja 2019 r.
 W imieniu Komisji,
 za Przewodniczącego,
 Jerzy PLEWA
 Dyrektor Generalny
 Dyrekcja Generalna ds. Rolnictwa i Rozwoju Obszarów Wiejskich
 (1) Dz.U. L 347 z 20.12.2013, s. 671.
 (2) Dz.U. L 150 z 20.5.2014, s. 1.
 (3) Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1484/95 z dnia 28 czerwca 1995 r. określające szczegółowe zasady wdrażania systemu dodatkowych należności przywozowych oraz ustalające ceny reprezentatywne w sektorach mięsa drobiowego i jaj oraz w odniesieniu do albumin jaj i uchylające rozporządzenie nr 163/67/EWG (Dz.U. L 145 z 29.6.1995, s. 47).
 ZAŁĄCZNIK
 „ZAŁĄCZNIK I
 Kod CN
 Opis towarów
 Cena reprezentatywna
 (EUR/100 kg)
 Zabezpieczenie, o którym mowa w art. 3
 (EUR/100 kg)
 Pochodzenie (1)
 0207 12 90
 Ptactwo z gatunku Gallus domesticus, oskubane i wypatroszone, bez głów i łapek, i bez szyj, serc, wątróbek i żołądków, znane jako »kurczaki 65 %« lub inaczej zgłaszane, zamrożone
 120,2
 0
 AR
 0207 14 10
 Kawałki z ptactwa z gatunku Gallus domesticus, bez kości, zamrożone
 255,6
 13
 AR
 207,8
 28
 BR
 219,7
 24
 TH
 1602 32 11
 Przetwory z ptactwa z gatunku Gallus domesticus niepoddane obróbce cieplnej
 276,2
 3
 BR
 ”
 (1) Nomenklatura krajów ustalona w rozporządzeniu Komisji (UE) nr 1106/2012 z dnia 27 listopada 2012 r. w sprawie wykonania rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 471/2009 w sprawie statystyk Wspólnoty dotyczących handlu zagranicznego z państwami trzecimi, w odniesieniu do aktualizacji nazewnictwa państw i terytoriów (Dz.U. L 328 z 28.11.2012, s. 7).


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52007PC0336
 Proposta għal deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar it-tqegħid fis-suq, skond id-Direttiva 2001/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, ta' prodott tal-patata (Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1) ġenetikament modifikat għal kontenut imtejjeb tal-komponent tal-lamtu amylopectin (It-test bl-Iżvediż biss huwa awtentiku) /* KUMM/2007/0336 finali */
 [pic] | KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussel 13.6.2007KUMM(2007) 336 finaliProposta għalDEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONIdwar it-tqegħid fis-suq, skond id-Direttiva 2001/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, ta' prodott tal-patata (Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1) ġenetikament modifikat għal kontenut imtejjeb tal-komponent tal-lamtu amylopectin(It-test bl-Iżvediż biss huwa awtentiku)(preżentata mill-Kummissjoni)MEMORANDUM TA' SPJEGAZZJONI1. Skond l-Artikolu 13 tad-Direttiva 2001/18/KE, l-awtoritajiet Żvediżi rċevew mill-BASF Plant Science notifika (Referenza C/SE/96/35-01) li tikkonċerna t-tqegħid fis-suq ta' patata ( Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1) ġenetikament modifikata għal kontenut imtejjeb tal-komponent tal-lamtu amylopectin2. Oriġinarjament in-notifika kienet tkopri il-kultivazzjoni u l-ipproċessar f'lamtu industrijali, kif ukoll użu f'għalf fil-Komunità.3. Skond l-Artikolu 14 tad-Direttiva, l-awtorità kompetenti Żvediża bagħtet lill-Kummissjoni rapport ta' evalwazzjoni tagħha tan-notifika, li kkonkludiet li patata ġenetikament modifikata trid titpoġġa fis-suq għall-użi intenzjonati tagħha.4. Fid-9 ta' Diċembru 2005, il-BASF Plant Science infurmat lill-awtorità kompetenti Żvediża ta' l-intenzjoni tagħha li teskludi l-użi ta' għalf minn notifika skond id-Direttiva 2001/18/KE, li tillimita l-ambitu tagħha għall-kultivazzjoni u l-produzzjoni tal-lamtu għall-użi industrijali.5. Il-Kummissjoni ressqet ir-rapport ta' evalwazzjoni lill-Istati Membri kollha, li wħud minnhom qajmu u mantnew oġġezzjonijiet għat-tqegħid fis-suq tal-prodotti f'termini tal-karatteristika molekolari, ta' l-allerġeniċitá, tat-tossiċità, pjan ta' monitoraġġ mhux adekwat u tal-metodu ta' ditezzjoni tal-prodott.6. Fid-dawl ta' dawn l-oġġezzjonjiet, u skond l-Artikolu 28(1) tad-Direttiva 2001/18/KE u l-Artikolu 22(5)(c) tar-Regolament (KE) Nru 178/2002[1], il-Kummissjoni kkunsultat lill-Awtorità Ewropea għas-Sikurezza ta' l-Ikel (EFSA), li esprimiet l-opinjoni tagħha fl-24 ta' Frar 2006 fejn kkonkludiet li mill-evidenzi pprovduti kollha, il-patata ġenetikament modifikata ( Solanum tuberosum L. Linja EH92-527-1) x'aktarx li ma jkollhiex effetti negattivi fuq is-saħħa tal-bniedem u ta' l-annimali jew fuq l-ambjent fil-kuntest ta' l-użi proposti tagħha.7. Fejn f'konformità ma' l-Artikolu 18 (1) tad-Direttiva 2001/18/KE il-Kummissjoni hi mistennija li tieħu deċiżjoni skond il-proċedura stabbilita f'Artikolu 30(2) tad-Direttiva 2001/18/KE għal liema Artikoli 5 u 7 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/468/KE japplikaw, fir-rigward tad-dispożizzjonjiet ta' l-Artikolu 8 tiegħu.8. Abbozz tal-miżuri li jridu jittieħdu kien tressaq, skond l-Artikolu 5(2) tad-Deċiżjoni 1999/468/KE, għall-opinjoni tal-kumitat imwaqqaf skond l-Artikolu 30 tad-Direttiva 2001/18/KE.9. Il-Kumitat li kien ġie kkonsultat fl-4 ta' Diċembru 2006, ma tax opinjoni. Għalhekk u skond l-Artikolu 5(4) tad-Deċiżjoni 1999/468/KE, il-Kummissjoni trid, mingħajr dewmien, tissottometti proposta relatata mal-miżuri li jridu jittieħdu lill-Kunsill u tinforma lill-Parlament Ewropew; il-Parlament Ewropew kien infurmat fit-8 ta' Diċembru 2006. Il-Parlament Ewropew jistà jikkunsidra li jkun xieraq li jieħu pożizzjoni skond l-Artikolu 8 tad-Deċiżjoni ta' hawn fuq.10. Fis-26 ta' Frar 2007, fid-dawl ta' rapport ippubblikat mill-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa fejn il-kanamycin u n-neomycin huma elenkati bħala 'aġenti antibatteriċi kritikament importanti għall-mediċina umana u għal strateġiji tal-ġestjoni tar-riskju għal użu mhux uman', l-Aġenzija Ewropea tal-Mediċini ħarġet dikjarazzjoni fejn enfasiżżat ir-rilevanza terapewtika taż-żewġ antibijotiċi fil-mediċina umana u veterinarja. Fit-23 ta' Marzu 2007, filwaqt li qieset din id-dikjarazzjoni, l-EFSA kkonfermat l-evalwazzjoni preċedenti tagħha għal użu sikur ta' l-"antibiotic resistance marker gene npt II" f'organiżmi ġenetikament modifikati u tal-prodotti dderivati minnhom għal użi ta' l-ikel u ta' l-għalf.11. L-Artikolu 5(6) tad-Deċiżjoni 1999/468/KE jipprovdi li l-Kunsill jista', fejn hu xieraq fid-dawl ta' kull pożizzjoni possibli, jaġixxi minn maġġoranza kwalifikata fuq il-proposta fil-perjodu stipulat ta' tliet xhur skond l-Artikolu 30(2) tad-Direttiva 2001/18/KE. Jekk fil-perjodu ta' tliet xhur il-Kunsill, b'maġġoranza kwalifikata, indika li jopponi l-proposta, il-Kummissjoni trid teżaminaha mill-ġdid; iżda jekk, ma' l-iskadenza ta' dak il-perjodu, il-Kunsill la jkun adotta l-att propost ta' implimentazzjoni u lanqas indika l-oppożizzjoni tiegħu, imbagħad l-att propost ta' implimentazzjoni għandu jiġi adottat mill-Kummissjoni.Proposta għalDEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONIdwar it-tqegħid fis-suq, skond id-Direttiva 2001/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, ta' prodott tal-patata ( Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1) ġenetikament modifikat għal kontenut imtejjeb tal-komponent tal-lamtu amylopectin(It-test bl-Iżvediż biss huwa awtentiku)(Test b’rilevanza għaż-ŻEE)IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEAWara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea,Wara li kkunsidra d-Direttiva 2001/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Marzu 2001 dwar ir-rilaxx intenzjonat fl-ambjent ta’ organiżmi modifikati ġenetikament u li tħassar id-Direttiva tal-Kunsill 90/220/KEE[2], u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu ta’ l-Artikolu 18(1) tagħha,Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni,Billi:12. Skond id-Direttiva 2001/18/KE, it-tqegħid fis-suq ta’ prodott li jkun fih jew ikun jikkonsisti minn organiżmu mmodifikat ġenetikament jew kombinazzjoni ta’ organiżmi mmodifikati ġenetikament huwa suġġett għall-għoti ta’ kunsens bil-miktub mill-awtorità kompetenti ta’ l-Istat Membru li jkun irċieva n-notifika għat-tqegħid fis-suq ta' dak il-prodott, skond il-proċedura stabbilita f'dik id-Direttiva.13. Notifika (referenza C/SE/96/3501) dwar it-tqegħid fis-suq ta' prodott tal-patata mmodifikat ġenetikament ( Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1) tressqet mill-BASF Plant Science (li qabel kienet Amylogen HB) lill-awtorità kompetenti ta' l-Iżvezja.14. In-notifika oriġinarjament kopriet it-tqegħid fis-suq tas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 għall-koltivazzjoni u l-ipproċessar f'lamtu industrijali, kif ukoll bħala għalf fil-Komunità.15. Skond il-proċedura stabbilita mill-Artikolu 14 tad-Direttiva 2001/18/KE, l-awtorità kompetenti ta' l-Iżvezja ħejjiet rapport ta' evalwazzjoni, li kkonkluda li m'hemm l-ebda evidenza xjentifika li tindika li t-tqegħid fis-suq tas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 jippreżenta kwalunkwe riskju lis-saħħa tal-bniedem jew ta' l-annimali jew fuq l-ambjent għall-użi mitluba.16. Ir-rapport ta' evalwazzjoni tressaq lill-Kummissjoni u lill-awtoritajiet kompetenti ta' l-Istati Membri l-oħra, li qajmu u mantnew oġġezzjonijiet għat-tqegħid fis-suq tal-prodott.17. Fid-9 ta' Diċembru 2005, BASF Plant Science infurmat lill-awtorità kompetenti Żvediża bl-intenzjoni tagħha li teskludi l-użi għall-għalf min-notifika skond id-Direttiva 2001/18/KE, u li tillimita l-ambitu għall-koltivazzjoni tas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 u l-produzzjoni tal-lamtu għal użi industrijali.18. Applikazzjoni għat-tqegħid fis-suq ta' għalf u ikel li fih, li jikkonsisti minn, jew li huwa prodott mis- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 tressqet fil-25 ta' April 2005, mill-BASF Plant Science skond ir-Regolament (KE) Nru 1829/2003[3].19. L-opinjonijiet ta' l-Awtorità Ewropea għas-Sikurezza ta' l-Ikel dwar it-tqegħid jew il-kummerċjalizzazzjoni tas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 għall-koltivazzjoni u l-produzzjoni tal-lamtu industrijali skond id-Direttiva 2001/18/KE u l-ikel u l-għalf skond ir-Regolament (KE) Nru 1829/2003, ippubblikata fl-24 ta' Frar 2006, ikkonkludew li l-prodott x'aktarx li ma jkollux effetti negattivi fuq is-saħħa tal-bniedem u ta' l-annimali jew fuq l-ambjent fil-kuntest ta' l-użi proposti.20. Eżami ta' kull waħda mill-oġġezzjonijiet li qajmu l-Istati Membri fid-dawl tad-Direttiva 2001/18/KE, ta' l-infomazzjoni mressqa fin-notifiki u ta' l-opinjoni ta' l-Awtorità Ewropea għas-Sikurezza ta' l-ikel, ma turi l-ebda evidenza sabiex wieħed jaħseb li t-tqegħid fis-suq tas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 x'aktarx jikkawża effettiv negattivi fuq is-saħħa tal-bniedem u ta' l-annimali jew fuq l-ambjent fil-kuntest ta' l-użi proposti.21. Fis-26 ta' Frar 2007, fid-dawl ta' rapport ippubblikat mill-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa fejn il-kanamycin u n-neomycin huma elenkati bħala 'aġenti antibatteriċi kritikament importanti għall-mediċina umana u għal strateġiji tal-ġestjoni tar-riskju għal użu mhux uman', l-Aġenzija Ewropea tal-Mediċini ħarġet dikjarazzjoni fejn enfasiżżat ir-rilevanza terapewtika taż-żewġ antibijotiċi fil-mediċina umana u veterinarja. Fit-23 ta' Marzu 2007, filwaqt li qieset din id-dikjarazzjoni, l-EFSA kkonfermat l-evalwazzjoni preċedenti tagħha għal użu sikur ta' l-"antibiotic resistance marker gene npt II" f'organiżmi ġenetikament modifikati u tal-prodotti dderivati minnhom għal użi ta' l-ikel u ta' l-għalf.22. Għandu jiġi assenjat identifikatur uniku għas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 għall-għanijiet tar-Regolament (KE) Nru 1830/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta' Settembru 2003 dwar it-traċċabilità u t-tikkettar ta' organiżmi mmodifikati ġenetikament u t-traċċabilità tal-prodotti ta' l-ikel u l-għalf magħmula minn organiżmi mmodifikati ġenetikament u li jemenda d-Direttiva 2001/18/KE[4] u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 65/2004 ta' l-14 ta' Jannar 2004 li jistabbilixxi sistema sabiex jiġu żviluppati u assenjati identifikaturi uniċi għall-organiżmi modifikati ġenetikament[5].23. It-tikkettar propost, fuq tikketta jew dokument anċillari, ta' prodotti li fihom jew li jikkonsistu f' Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 għandu jinkludi informazzjoni għall-operaturi u l-utenti aħħarin li dan il-materjal ma jistax jintuża għall-konsum mill-bniedem jew mill-annimali.24. Sakemm Deċiżjoni Komunitarja skond ir-Regolament (KE) Nru 1829/2003 li tawtorizza t-tqegħid fis-suq tas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 għal użi bħala għalf u ikel tidħol fis-seħħ, it-tuberi tal-patata għandhom jiġu kkoltivati, mimsusa bl-idejn, ittrasportati u pproċessati b'tali mod li l-prodott tal-patata mmodifikat ġenetikament jew il-prodotti sekondarji li jirriżultaw mill-proċess industrijali tal-produzzjoni tal-lamtu ma jitħallewx jidħlu fil-katini ta' l-ikel u ta' l-għalf; fejn tali materjali għandu jintuża esklussivament għal skopijiet industrijali jew jinqered.25. L-Istati Membri għandhom jutilizzaw ir-reġistri stabbiliti skond l-Artikolu 31(3)(b) tad-Direttiva 2001/18/KE, għall-irrekordjar tal-post ta' l-OMĠ kkoltivati skond il-Parti C tad-Direttiva, inter alia sabiex jiġu ffaċilitati l-monitoraġġ u s-sorveljanza ġenerali u għall-għan ta' l-ispezzjoni u l-kontroll.26. Fid-dawl ta' l-opinjoni ta' l-Awtorità Ewropea għas-Sikurezza ta' l-ikel, mhuwiex neċessarju li jiġu stabbiliti kundizzjonijiet speċifiċi għall-użi maħsuba fir-rigward ta' l-immaniġġjar jew l-ippakkjar tal-prodott u l-protezzjoni ta' ekosistemi, ambjenti jew żoni ġeografiċi partikolari.27. B'appoġġgħall- field studies eżistenti li twettqu fl-Ewropa ta' fuq, li indikaw li l-koltivazzjoni tas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 x'aktarx li ma jkollhiex effetti negattivi fuq l-ambjent, miżuri addizzjonali għall-monitoraġġ ta' l-organiżmi li jieklu l-patata fl-għelieqi u fil-qrib tagħhom fejn tiġi kkoltivata kummerċjalment is- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 għandhom jiddaħħlu fis-seħħ bħala parti mill-programm ta' monitoraġġ.28. Qabel ma s- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 jitqiegħed fis-suq, għandhom isiru applikabbli l-miżuri neċessarji li jiżguraw it-tikkettar u t-traċċabilità tiegħu fl-istadji kollha tat-tqegħid tiegħu fis-suq, inkluża l-verifika permezz ta’ metodoloġija ta’ detezzjoni xierqa u vvalidata.29. Il-metodu ta' detezzjoni għas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 ġie vvalidat mil-Laboratorju ta' Referenza Komunitarju kif imsemmi fl-Artikolu 32 tar-Regolament (KE) Nru 1829/2003, skond ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 641/2004 dwar regoli dettaljati għall-implementazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1829/2003[6]30. Il-miżuri pprovduti f’din id-Deċiżjoni huma skond l-opinjoni tal-Kumitat stabbilit taħt l-Artikolu 30(1) tad-Direttiva 2001/18/KE;ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:Artikolu 1 Il-KunsensMingħajr preġudizzju għal leġiżlazzjoni oħra tal-Komunità, partikolarment ir-Regolament (KE) Nru 1829/2003, għandu jingħata l-kunsens bil-kitba mill-awtorità kompetenti ta' l-Iżvezja għat-tqegħid fis-suq, skond din id-Deċiżjoni, tal-prodott identifikat fl-Artikolu 2, kif innotifikat minn (Referenza C/SE/96/3501) BASF Plant Science.Il-kunsens għandu, skond l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva 2001/18/KE, jispeċifika espliċitament il-kundizzjonijiet li għalihom huwa suġġett il-kunsens, li huma stipulati fl-Artikoli 3u 4..Artikolu 2 Il-prodott1. L-organiżmu mmodifikat ġenetikament għat-tqegħid fis-suq bħala, jew fi, prodotti, minn issa 'l quddiem 'il-prodott' hu tuberu tal-patata ( Solanum tuberosum L.) immodifikat għal kontenut imtejjeb tal-komponent tal-lamtu amylopectin li ġie ttrasformat bl- Agrobacterium tumefaciens , permezz tal-vettur pHoxwG, li jirriżulta fil-linja EH92-527-1. Il-prodott fih id-DNA li ġejja f’żewġ cassettes:(a) Cassette 1:Ġene li hi reżistenti għall-kanamycin u tat-tip nptII li toriġna minn Tn5, taħt ir-regolament ta' promutur tan- nopaline-synthase għall-espressjoni fit-tessut tal-pjanti u tterminata b'sekwenza ta' polyadenylation mill-ġene tan- nopaline-synthase ta' l- Agrobacterium tumefaciens .(b) Cassette 2:Segment tal-ġene gbss tal-patata fit-tqegħid tal-kowd tal-proteina li tipproduċi l-lamtu li hi magħquda bħala granula mdaħħla b'orjentazzjoni maqluba taħt il-kontroll tal-promutur gbss li hu iżolat mill-patata, u tterminata b'sekwenza ta' polyadenylation mill-ġene tan-nopaline-synthase ta' l- Agrobacterium tumefaciens .2. Il-kunsens għandu jkopri is- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 mmodifikat ġenetikament bħal jew fi prodotti.Artikolu 3 Il-kundizzjonijiet għat-tqegħid fis-suqIl-prodott jista' jitqiegħed fis-suq għall-kkoltivazzjoni u użu industrijali soġġett għall-kundizzjonijiet li ġejjin:(a) Skond l-Artikolu 15(4) tad-Direttiva 2001/18/KE, il-perjodu ta' validità tal-kunsens għandu jkun ta' 10 snin u jibda mid-data li l-kunsens għas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 jkun inħareġ;(b) L-identifikatur uniku tal-prodott għandu jkun BPS-25271-9;(c) Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 25 tad-Direttiva 2001/18/KE, id-detentur tal-kunsens għandu jipprovdi kampjuni ta' kontroll pożittivi u negattivi tal-prodott u l-materjal ġenetiku tiegħu u ta' materjal ta' referenza lill-awtoritajiet kompetenti u s-servizzi ta' l-ispezzjonijiet ta' l-Istati Membri kif ukoll lill-laboratorji ta' kontroll Komunitarji meta jintalab dan;(d) Metodu ta' ditezzjoni speċifiku għas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 , ivvalidat mil-Laboratorju ta' Referenza Komunitarju kif imsemmi fl-Anness tar-Regolament (KE) Nru 1829/2003 hu disponibbli għall-iskop ta' spezzjoni u kontroll;(e) Mingħajr preġudizzju għal rekwiżiti speċifiċi ta' tikkettar ipprovduti fir-Regolament (KE) Nru 1829/2003, il-kliem 'Dan il-prodott fih organiżmi mmodifikati ġenetikament' jew 'Dan il-prodott fih patata mmodifikata ġenetikament EH92/527-1' jew il-kliem 'Mhux għall-konsum mill-bniedem' għandu jidher fuq it-tikketta jew inkella f'dokument li jakkumpanja l-prodott. Sakemm tingħata l-approvazzjoni Komunitarja tal-prodott għall-użu bħala jew f'għalf, il-kliem 'mhux għall-konsum mill-annimali' ukoll għandu jidher fuq it-tikketta jew fid-dokument li jakkumpanja l-prodott.(f) Għandu jiġi indikat ukoll fuq it-tikketta, jew f'dokument li jakkumpanja, li l-prodott fih kompożizzjoni mibdula tal-lamtu;(g) Matul il-validità tal-kunsens, id-detentur tal-kunsens, hu u jqiegħed is- Solanum tuberosum L. line EH92-527-1 fis-suq fi Stat Membru għandu jinforma direttament lill-operaturi u l-utenti dwar is-sikurezza u l-karatteristiċi ġenerali tal-prodott, bir-rekwiżiti legali għat-tqegħid fis-suq tal-materjal maħsud mill-uċuħ li fiha din il-linja;(h) Fid-dawl tal-fatt li din id-deċiżjoni tkopri biss il-koltivazzjoni u l-użu industrijali, id-detentur tal-kunsens għandu jiżgura li t-tuberi tal-patata tas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 ikunu;(i) isseparati fiżikament mill-patata għall-ikel u l-użi bħala għalf matul il-koltivazzjoni, il-ħsad, it-trasport, il-ħżin u l-ġarr fl-ambjent;(ii) imwassla esklussivament lil impjanti ddeżinjati għall-ipproċessar tal-lamtu, innotifikati lill-awtorità nazzjonali kompetenti, għall-ipproċessar f'lamtu industrijali f'sistema magħluqa, permezz ta' separazzjoni temporali jew spazjali, sabiex jiġi evitat kwalunkwe taħlit ma' materjal idderivat mill-patata maħsuba għall-ikel jew l-għalf;(iii) ipproċessati biss f'lamtu industrijali fuq il-bażi li, sakemm tingħata l-approvazzjoni Komunitarja tal-prodott għall-użu bħala jew fl-għalf, il-materjal tal-prodotti sekondarji minn dan il-proċess jintuża esklussivament għal skopijiet industrijali inkella jinqered.Artikolu 4 Sorveljanza1. Matul il-perjodu ta' validità tal-kunsens;(a) Id-detentur tal-kunsens għandu jiżgura li l-pjan ta' monitoraġġ, għall-monitoraġġ ta' kwalunkwe effetti negattivi fuq is-saħħa tal-bniedem jew ta' l-annimali jew ta' l-ambjent li jirriżultaw mill-mess bl-idejn jew l-użu tal-prodott, jiddaħħal fis-seħħ u jiġi implimentat. Dan il-pjan ta' monitoraġġ jinkludi monitoraġġ skond il-każ, sorveljanza ġenerali u Sistema ta' Preżervazzjoni ta' l-Identità (IPS), kif jinsab fin-notifika u jista' jiġi soġġett għal modifiki ulterjuri kif stipulat f'dan l-Artikolu.(b) Id-detentur tal-kunsens għandu jiżgura li l-monitoraġġ jinkludi d- data dwar iż-żona ta' l-art ikkoltivata bis- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 u l-kwantità tal-materjal li jinħasad.(c) Sakemm tingħata l-approvazzjoni Komunitarja tal-prodott għall-użu bħala jew fl-għalf, id-detentur tal-kunsens għandu jiżgura li l-informazzjoni dwar ir-rimi tal-prodotti sekondarji ssir disponibbli.(d) Id-detentur tal-kunsens għandu jkun fil-pożizzjoni li jagħti evidenza lill-Kummissjoni u l-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istati Membri:(i) li n-netwerks ta’ monitoraġġ eżistenti kif speċifikati fil-pjan ta’ monitoraġġ inkluż fin-notifika jiġbru l-informazzjoni relevanti għall-monitoraġġ tal-prodotti u(ii) li dawn in-netwerks ta’ monitoraġġ eżistenti jkunu qablu li jqiegħdu dik l-informazzjoni għad-dispożizzjoni tad-detentur tal-kunsens qabel id-data tas-sottomissjoni tar-rapporti ta’ monitoraġġ lill-Kummissjoni u lill-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istati Membri skond il-paragrafu 3.(e) Id-detentur tal-kunsens għandu jestendi n-netwerks ta' monitoraġġ eżistenti, sabiex jinkludu l-koltivaturi kollha tas- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 abbażi tal-kwestjonarju u s-sistema ta' rappurtar iddetaljati fin-notifika.(f) Id-detentur tal-kunsens għandu jwettaq studji prattiċi speċifiċi sabiex jimmonitorja effetti negattivi potenzjali fuq l-organiżmi li jieklu l-patata fl-għelieqi u fil-qrib tagħhom fejn jiġi kkoltivat is- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 skond ir-rekwiżiti stipulati fl-Anness I.2. Id-detentur tal-kunsens għandu jippreżenta lill-Kummissjoni u lill-awtoritajiet kompetenti ta' l-Istati Membri, rapporti annwali dwar ir-riżultati ta' l-attivitajiet kollha ta' monitoraġġ, l-ewwel darba fi żmien sena wara li jingħata l-kunsens finali.3. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 20 tad-Direttiva 2001/18/KE il-pjan ta’ monitoraġġ kif innotifikat għandu, fejn jixraq u suġġett għall-qbil mill-Kummissjoni u l-awtorità kompetenti ta’ l-Istat Membru li jkun irċieva n-notifika oriġinali, ikun revedut mid-detentur tal-kunsens, u/jew mill-awtorità kompetenti ta’ l-Istat Membru li jkun irċieva n-notifika oriġinali, suġġett għall-ftehim tal-Kummissjoni, fid-dawl tar-riżultati ta’ l-attivitajiet ta’ monitoraġġ. Proposti għal pjan ta’ monitoraġġ irrevedut għandhom jitressqu lill-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istati Membri.Artikolu 5 DestinatarjuDin id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju ta’ l-Iżvezja.Magħmula fi Brussel,Għall-KunsillIl-PresidentANNESS IMonitoraġġ ta' l-organiżmi li jieklu l-patata fl-għelieqi fejn tiġi kkoltivata s- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 u fil-qrib tagħhom31. Id-detentur tal-kunsens għandu jimpenja ruħu fi studji prattiċi sabiex jimmonitorja l-effetti negattivi potenzjali fuq l-organiżmi li jieklu l-patata fl-għelieqi fejn tiġi kkoltivata s- Solanum tuberosum L. linja EH92-527-1 u fil-qrib tagħhom.32. L-istudju ta' monitoraġġ għandu jiffoka fuq organiżmi mudell li jieklu l-patata fl-għelieqi tal-patata u fil-qrib tagħhom, rappreżentattivi tal-funzjonijiet ekoloġiċi ewlenin fl-ambjent agrikolu.33. L-istudju ta' monitoraġġ għandu jqis l-aħħar sejbiet xjentifiċi u juża protokolli ta' l-aħħar teknoloġija, fosthom analiżi statistikali tad- data skond il-metodi standard.34. Ir-riżultati ta' dawn l-istudji għandhom jiġu evalwati fid-dawl ta' l-evalwazzjoni tar-riskju li tinsab fin-notifika u rrappurtata kif pprovdut f'Artikolu 4 (2).35. Fejn ikun xieraq, ir-riżultati ta' dawn l-istudji għandhom jintużaw sabiex jiġi rivedut u mmodifikat il-pjan ta' monitoraġġ propost fin-notifika kif pprovdut f'Artikolu 4 (3).[1] ĠU L 31, 1.2.2002, p.1[2] ĠU L 106, 17.4.2001, p. 1. Direttiva kif emendata l-aħħar mir-Regolament (KE) Nru 1830/2003 (ĠU L 268, 18.10.2003, p.24).[3] ĠU L 268, 18.10.2003, p. 1[4] ĠU L 268, 18.10.2003, p. 24[5] ĠU L 10, 16.01.2004, p. 5-10[6] ĠU L 102, 07.04.2004, p.14.


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Strasbourg, 13.11.2018.
 COM(2018) 744 final
 2018/0385(COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o prilagodbi Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti [kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU] i Uredbe (EU) 2018/XXX Europskog parlamenta i Vijeća [Upravljanje energetskom unijom] zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije
 (Tekst značajan za EGP)
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Ovaj je prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o prilagodbi Direktive 2012/27/EU [kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU]
 1
 o energetskoj učinkovitosti i Uredbe (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom] nužan zbog predstojećeg povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije.
 Ujedinjena Kraljevina dostavila je 29. ožujka 2017. obavijest o namjeri povlačenja iz Unije na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji. To znači da će se, osim u slučaju da se ratificiranim sporazumom o povlačenju utvrdi kasniji datum, sve primarno i sekundarno zakonodavstvo Unije prestati primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu 30. ožujka 2019. („datum povlačenja”) u 00.00 prema srednjoeuropskom vremenu. U tijeku su pregovori s Ujedinjenom Kraljevinom radi postizanja dogovora o povlačenju.
 Nadalje, u skladu s člankom 50. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji Europsko vijeće u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom može jednoglasno odlučiti da se Ugovori prestaju primjenjivati od kasnijeg datuma.
 Ovim se prijedlogom obuhvaćaju Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti [kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU] i Uredba (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom]
 2
 . Podaci o potrošnji energije za 2030. navedeni u oba pravna akta obuhvaćaju 28 država članica EU-a.
 Direktivom 2012/27/EU, kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU, utvrđen je cilj energetske učinkovitosti Unije od barem 32,5 % u 2030. i propisana obveza država članica da odrede okvirne nacionalne doprinose energetskoj učinkovitosti. Države članice bi pritom trebale uzeti u obzir potrošnju energije Unije u 2030.
 3
 Uredbom (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom] obvezuje se države članice da pri utvrđivanju svojeg doprinosa ostvarivanju ciljeva Unije do 2030. u području energetske učinkovitosti u obzir uzmu potrošnju energije Unije u 2030. Potrošnja energije na razini Unije važna je i Europskoj komisiji za procjenu zajedničkog napretka u ostvarivanju ciljeva Unije.
 Revidiranom Direktivom o energetskoj učinkovitosti glavni cilj energetske učinkovitosti Unije za 2030. od barem 32,5 % izražava se u apsolutnim vrijednostima od najviše 1 273 Mtoe potrošnje primarne energije i najviše 956 Mtoe krajnje potrošnje energije u Uniji s 28 država članica. Te su vrijednosti izračunane smanjivanjem vrijednosti referentnog scenarija PRIMES za 2007. za EU u 2030. za 32,5 %. Odgovarajuće projekcije za 27 država članica EU-a bez Ujedinjene Kraljevine ukazuju na apsolutne razine potrošnje energije u 2030. od najviše 1 128 Mtoe potrošnje primarne energije i najviše 846 Mtoe krajnje potrošnje energije.
 Imajući u vidu povlačenje Ujedinjene Kraljevine, podatke o potrošnji energije u Uniji za 2030. potrebno je prilagoditi situaciji s 27 država članica. Budući da se ta promjena temelji na istim količinama osnovnog energetskog modela, primjena se može smatrati tehničkom prilagodbom.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Nije primjenjivo.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Nije primjenjivo.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna je osnova prijedloga Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. i članak 194. stavak 2. To je ujedno pravna osnova Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti [kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU] i Uredbe (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom], koje se ovim prijedlogom izmjenjuju. S obzirom na to da Ugovor obuhvaća posebnu pravnu osnovu za područje energetike, primjerena je njegova primjena.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Načela supsidijarnosti i proporcionalnosti u potpunosti se poštuju. Djelovanje Unije potrebno je u skladu s načelom supsidijarnosti (članak 5. stavak 3. UEU-a) jer se odnosi na tehničke prilagodbe pravnih akata koje je donijela Unija.
 •Proporcionalnost
 Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti (članak 5. stavak 4. UEU-a) jer se njime ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva. Predloženim izmjenama važećeg zakonodavnog okvira taj će se okvir prilagoditi za razdoblje do 2030. i osigurati njegova dosljednost. Područje primjene predloženih elemenata ograničeno je na one aspekte za koje je potrebno djelovanje Unije.
 •Odabir instrumenta
 S obzirom na to da se ovim prijedlogom izmjenjuju postojeća direktiva i postojeća uredba, primjereni instrument je odluka Europskog parlamenta i Vijeća o izmjenama.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 Budući da je ovaj prijedlog isključivo tehničke prirode i ne uključuje opcije politika, savjetovanja sa zainteresiranim strankama i ocjene učinka nisu potrebni.
 •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 Nije primjenjivo.
 •Savjetovanja s dionicima
 Nije primjenjivo.
 •Prikupljanje i primjena stručnih znanja
 Nije primjenjivo.
 •Procjena učinka
 Nije primjenjivo.
 •Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje
 Nije primjenjivo.
 •Temeljna prava
 Nije primjenjivo.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Prijedlog nema utjecaj na proračun.
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Nije primjenjivo.
 •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)
 Budući da je ovaj prijedlog isključivo tehničke prirode, nisu potrebni dokumenti s obrazloženjima o prenošenju.
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga
 Nije primjenjivo.
 2018/0385 (COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o prilagodbi Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti [kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU] i Uredbe (EU) 2018/XXX Europskog parlamenta i Vijeća [Upravljanje energetskom unijom] zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije
 (Tekst značajan za EGP)
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. i članak 194. stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
 4
 ,
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,
 5
 ,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)Ujedinjena Kraljevina obavijestila je 29. ožujka 2017. Europsko vijeće o namjeri povlačenja iz Unije na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji. Stoga, ako u sporazumu o povlačenju nije utvrđen drugi datum ili ako Europsko vijeće u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom jednoglasno ne utvrdi drugi datum, pravo Unije prestat će se primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od 30. ožujka 2019. Ujedinjena Kraljevina će tada postati treća zemlja.
 (2)U Direktivi 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti
 6
 , kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU
 7
 , propisano je da su države članice dužne odrediti okvirne nacionalne doprinose ostvarivanju energetske učinkovitosti Unije od najmanje 32,5 % u 2030. Države članice bi pritom trebale uzeti u obzir potrošnju energije Unije u 2030.
 8
 (3)Uredbom (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom]
 9
 obvezuje se države članice da pri utvrđivanju svojeg doprinosa ostvarivanju ciljeva Unije u području energetske učinkovitosti u obzir uzmu potrošnju energije Unije u 2030.
 10
 Potrošnja energije na razini Unije važna je i Komisiji za procjenu zajedničkog napretka u ostvarivanju ciljeva Unije
 11
 .
 (4)Imajući u vidu povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije, potrebno je tehnički prilagoditi podatke o predviđenoj potrošnji energije za Europsku uniju za 2030. kako bi se u tim predviđanjima odrazila potrošnja Unije s 27 država članica. Projekcije za glavni cilj Unije od barem 32,5 % pokazuju da bi potrošnja primarne energije u 28 država članica Unije 2030. trebala iznositi 1 273 milijuna tona ekvivalenta nafte (Mtoe), a krajnja potrošnja energije 956 Mtoe. Istovjetna predviđanja za 27 država članica EU-a bez Ujedinjene Kraljevine pokazuju da bi potrošnja primarne energije 2030. trebala iznositi 1 128 Mtoe, a krajnja potrošnja energije 846 Mtoe. Stoga je potrebno prilagoditi količine za razine potrošnje energije 2030.
 (5)Te projekcije za potrošnju energije 2030. važne su i u smislu članaka 6. i 29. Uredbe (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom].
 (6)Direktivu 2012/27/EU [kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU] i Uredbu (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom] trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIJELI SU OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 U članku 3. Direktive 2012/27/EU [kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU] stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5. Svaka država članica određuje okvirne nacionalne doprinose energetskoj učinkovitosti za ostvarivanje ciljeva Unije do 2030. iz članka 1. stavka 1. ove Direktive u skladu s člancima [4.] i [6.] Uredbe (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom]. Pri određivanju tih doprinosa države članice uzimaju u obzir da energetska potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 128 Mtoe primarne energije i/ili veća od 846 Mtoe krajnje energije. Države članice obavješćuju Komisiju o tim doprinosima u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova kako je navedeno i u skladu s postupkom iz članka [3.] i članaka od [7.] do [12.] Uredbe (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom].”
 Članak 2.
 Uredba (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom] mijenja se kako slijedi:
 (a)u članku 6. stavku 1. prvom podstavku:
 i.količina „1 273 Mtoe” zamjenjuje se s „1 128 Mtoe”;
 ii.količina „956 Mtoe” zamjenjuje se s „846 Mtoe”.
 (b)U članku 29. stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „U području energetske učinkovitosti, u okviru svojeg ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje ostvareni napredak prema zajedničkom ostvarivanju najveće potrošnje energije na razini Unije od 1 128 Mtoe primarne energije i 846 Mtoe krajnje energije 2030. u skladu s člankom 3. stavkom 5. Direktive 2012/27/EU [kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU].”
 Članak 3.
 Člancima 1. i 2. ove Odluke ne dovodi se u pitanje rok iz članka 28. Direktive 2012/27/EU [kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU] i članka 59. Uredbe (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom].
 Članak 4.
 Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije i primjenjuje se od dana koji slijedi nakon dana na koji se pravo Unije prestane primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu.
 Sastavljeno u Strasbourgu,
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 (1)
 SL xxx
 (2)
 Suzakonodavci su 19. lipnja 2018. postigli privremeni politički dogovor o preispitivanju Direktive o energetskoj učinkovitosti i Uredbe o upravljanju energetskom unijom. Na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta očekuje se zajednička rasprava, a u studenome glasovanje u prvom čitanju za oba pravna akta. Direktiva o energetskoj učinkovitosti i Uredba o upravljanju energetskom unijom bit će dostavljene Vijeću za opće poslove, a nakon njihova donošenja službeno će ih potpisati oba suzakonodavca.
 (3)
 Članak 3. stavak 1. točka (a) i članak 3. stavak 5. Direktive 2012/27/EU kako je izmijenjena Direktivom 2018/xx/EU.
 (4)
 SL C , , str. .
 (5)
 SL C , , str. .
 (6)
 Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1. – 56.).
 (7)
 SL
 (8)
 Članak 3. stavak 5. Direktive 2012/27/EU kako je izmijenjena Direktivom 2018/XXX/EU.
 (9)
 SL...
 (10)
 Članak 6. stavak 1. prvi podstavak Uredbe (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom].
 (11)
 Članak 29. stavak 3. prvi podstavak Uredbe (EU) 2018/XXX [Upravljanje energetskom unijom].