type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 21.9.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 LI 305/1
 RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/1309
 af 21. september 2020
 om gennemførelse af artikel 21, stk. 2, i forordning (EU) 2016/44 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen
 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EU) 2016/44 af 18. januar 2016 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Libyen og om ophævelse af forordning (EU) nr. 204/2011 (1), særlig artikel 21, stk. 2,
 under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Rådet vedtog den 18. januar 2016 forordning (EU) 2016/44.
 (2)
 Den 27. marts 2020 udsendte Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«) en erklæring på Unionens vegne om Libyen, hvori alle parter opfordres til at overholde menneskerettighederne og folkeretten.
 (3)
 Den 12. maj 2020 udsendte den højtstående repræsentant en erklæring på Unionens vegne, hvoraf det fremgår, at Unionen fortsat er fast besluttet på at sørge for, at FN's våbenembargo i Libyen overholdes fuldt ud. Det understreges også, at der må gøres alt for at sikre fuldstændig og effektiv gennemførelse af de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, også via land- og luftgrænserne til Libyen.
 (4)
 Desuden minder erklæringen parterne om, at de skal overholde folkeretten, herunder international humanitær ret, og at personer, der overtræder den, vil blive draget til ansvar.
 (5)
 Rådet er fortsat alvorligt bekymret over situationen i Libyen og navnlig over handlinger, som truer freden, sikkerheden og stabiliteten i Libyen, herunder overtrædelser af FN's våbenembargo og ulovlige forsøg på at smugle libysk olie samt menneskerettighedskrænkelser.
 (6)
 I denne forbindelse og i lyset af den fortsatte optrapning af volden i Libyen bør to personer, der er ansvarlige for menneskerettighedskrænkelser, og tre enheder, der er involveret i at overtræde FN's våbenembargo, føjes til listen over personer og enheder, der er underlagt restriktive foranstaltninger, jf. bilag III til forordning (EU) 2016/44.
 (7)
 Bilag III til forordning (EU) 2016/44 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Bilag III til forordning (EU) 2016/44 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2020.
 På Rådets vegne
 J. BORRELL FONTELLES
 Formand
 (1) EUT L 12 af 19.1.2016, s. 1.
 BILAG
 1)
 I forordning (EU) 2016/44, bilag III, del A) (Personer), tilføjes følgende oplysninger:
 Navn
 Identificerende oplysninger
 Begrundelse
 Opført på listen den
 »20.
 AL-WERFALLI, Mahmoud Mustafa Busayf
 alias AL-WARFALLI, Mahmud
 Fødselsdato: 1978
 Fødested: Warfallastammen, den vestlige del af Libyen eller Elrseefa (Bani Walid)
 Køn: mand
 Mahmoud al-Werfalli er leder (løjtnant) af al-Saiqa-brigaden i Benghazi. Al‐Werfalli er i denne rolle ansvarlig for og direkte eller indirekte involveret i grove menneskerettighedskrænkelser, herunder drab og henrettelser.
 Al-Werfalli er blevet sat i forbindelse med drab på 33 personer mellem juni 2016 og juli 2017 i flere hændelser samt en massehenrettelse af 10 personer den 24. januar 2018.
 21.9.2020
 21.
 DIAB, Moussa
 alias DIAB, Mousa
 Køn: mand
 Moussa Diab er ansvarlig for og har været direkte involveret i grove menneskerettighedskrænkelser, herunder menneskehandel samt bortførelse og voldtægt af og drab på migranter og flygtninge.
 Han holdt migranter og flygtninge i fangenskab i en ulovlig tilbageholdelseslejr i nærheden af Bani Walid, hvor de blev behandlet på en umenneskelig og nedværdigende måde. Flere migranter og flygtninge blev dræbt, da de forsøgte at flygte fra tilbageholdelseslejren.
 21.9.2020«
 2)
 I forordning (EU) 2016/44, bilag III, del B) (Enheder), tilføjes følgende oplysninger:
 Navn
 Identificerende oplysninger
 Begrundelse
 Opført på listen den
 »17.
 Sigma Airlines
 alias Sigma Aviation; Air Sigma
 Adresse:
 Markov Str. 11
 050013, Almaty, Kasakhstan
 Tlf. +77272922305
 Websted: https://airsigma.pro/
 Registreret under navnet Kenesbayev Umirbek Zharmenovich
 Sigma Airlines er et kommercielt luftfragtselskab, der har luftfartøjer, som anses for at have overtrådt den våbenembargo i Libyen, der er fastsat i UNSCR 1970 (2011) og gennemført ved artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2015/1333.
 FN har identificeret Sigma Airlines som en af de kommercielle luftfragtudbydere, der driver virksomhed uden at overholde FN's embargo på overførsel af militært materiel til Libyen.
 21.9.2020
 18.
 Avrasya Shipping
 Adresse:
 Liman Mh. Gezi Cd. nr. 22/3 İlkadım, Samsun, Tyrkiet
 Tlf. +90 549 720 1748
 E-mail: info@avrasyashipping.com
 Websted: http://www.avrasyashipping.com/iletisim
 Avrasya Shipping er et rederi, der har et fartøj med navnet Cirkin, som anses for at have overtrådt den våbenembargo i Libyen, der er fastsat i UNSCR 1970 (2011) og gennemført ved artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2015/1333.
 Cirkin er navnlig blevet sat i forbindelse med transport af militært materiel til Libyen i maj og juni 2020.
 21.9.2020
 19.
 Med Wave Shipping
 Adresse:
 Office 511, 5th Floor, Baraka Building, Dauwar Al-Waha, Jordan
 Adel Al-Hojrat building n°3, 1st Floor, opposite Swefieh, Mall-Swefieh, Po Box 850880, Amman, 11185 Jordan
 Ground Floor, Orient Queen Homes Building, John Kennedy, Ras Beirut, Libanon
 Tlf. +962787064121; +96265865550; +96265868550
 E-mail: operation@medwave.co
 Med Wave Shipping er et rederi, der har et fartøj med navnet Bana, som anses for at have overtrådt den våbenembargo i Libyen, der er fastsat i UNSCR 1970 (2011) og gennemført ved artikel 1 i afgørelse (FUSP) 2015/1333.
 Bana er navnlig blevet sat i forbindelse med transport af militært materiel til Libyen i januar 2020.
 21.9.2020«


text:
 |
 52011PC0819
 Proposta għal REGOLAMENT TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL dwar it-tisħiħ tas-sorveljanza ekonomika u baġitarja tal-Istati Membri li jesperjenzaw jew ikunu mhedda b'diffikultajiet gravi fir-rigward tal-istabilità finanzjarja tagħhom fiż-żona tal-euro /* KUMM/2011/0819 finali - 2011/0385 (COD) */
 2011/0385 (COD)
 Proposta għal
 REGOLAMENT TAL-PARLAMENT EWROPEW U
 TAL-KUNSILL
 dwar it-tisħiħ tas-sorveljanza
 ekonomika u baġitarja tal-Istati Membri li jesperjenzaw jew ikunu mhedda
 b'diffikultajiet gravi fir-rigward tal-istabilità finanzjarja tagħhom fiż-żona
 tal-euro
 IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL
 TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u partikolarment l-Artikolu 136,
 flimkien mal-Artikolu 121(6) tiegħu.
 Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni
 Ewropea,
 Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Bank
 Ċentrali Ewropew,
 Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att
 leġiżlattiv lill-Parlamenti nazzjonali,
 Skont il-proċedura leġiżlattiva
 ordinarja,
 Billi:
 (1)
 Il-kriżi globali mingħajr preċedenti
 li laqtet lid-dinja tul l-aħħar tliet snin iddanneġġat
 gravement it-tkabbir ekonomiku u l-istabilità finanzjarja u pprovokat
 deterjorament qawwi fid-defiċit tal-gvern u l-pożizzjoni tad-dejn
 tal-Istati Membri, li wasslet lil uħud minnhom biex ifittxu assistenza
 finanzjarja barra l-qafas tal-Unjoni.
 (2)
 Il-konsistenza sħiħa bejn il-qafas ta’
 sorveljanza multilaterali tal-Unjoni stabilit mit-Trattat u l-kundizzjonijiet
 ta’ politika possibbli marbuta ma' din l-assistenza finanzjarja għandhom
 jissejsu fid-dritt tal-Unjoni. L-integrazzjoni
 ekonomika u finanzjarja tal-Istati Membri li l-munita tagħhom tkun l-euro
 teħtieġ rinfurzar tas-sorveljanza biex jiġi pprevenut
 il-kontaġju minn Stat Membru li jesperjenza diffikultajiet fir-rigward
 tal-istabilità finanzjarja tiegħu għall-bqija taż-żona
 tal-euro.
 (3)
 L-intensità tas-sorveljanza ekonomika u fiskali
 għanda tikkommensura mal-gravità tad-diffikultajiet finanzjarji eventwali
 u għandha tqis in-natura tal-assitenza finanzjarja rċevuta, li tista'
 tkun minn sempliċiment sostenn prekawzjonarju msejjes fuq kundizzjonijiet
 għall-eliġibilità sa programm ta’ aġġustament
 makroekonomiku sħiħ, li jinvolvi kundizzjonalità stretta ta'
 politika.
 (4)
 Stat Membru li l-munita tiegħu tkun l-euro
 għandu jkun soġġett għal sorveljanza msaħħa meta
 jesperjenza - jew jissogra li jesperjenza - taqlib finanzjarju sever,
 bil-ħsieb li jiġi żgurat treġġigħ lura malajr
 għan-normalità u li jiġu protetti l-Istati Membri l-oħra
 taż-żona tal-euro kontra effetti negattivi possibbli minħabba
 t-tifrix. Din is-sorveljanza msaħħa għandha tinkludi
 aċċess usa' għall-informazzjoni meħtieġa għal
 monitoraġġ metikoluż tas-sitwazzjoni ekonomika, fiskali u
 finanzjarja u rapportar regolari lill-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju (KEF)jew
 kwalunkwe sottokumitat li jista' jinħatar mill-KEF għal dak l-iskop.
 L-istess modalitajiet ta’ sorveljanza għandhom japplikaw għall-Istati
 Membri li jitolbu assistenza prekawzjonarja mill-Faċilità Ewropew ta’
 Stabilità Finanzjarja (FESF), il-Mekkaniżmu ta’ Stabilità Finanzjarja
 (MES), il-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI) jew istitutuzzjoni finanzjarja
 internazzjonali oħra.
 (5)
 Is-sorveljanza tas-sitwazzjoni ekonomika u fiskali
 għandha tiġu rinfurzata sew għall-Istati Membri fi programm ta’
 aġġustament makroekonomiku. Minħabba n-natura komprensiva ta'
 dan tal-aħħar, il-proċessi l-oħra ta' sorveljanza ekonomika
 u fiskali għandhom jiġu sospiżi matul il-programm ta’
 aġġustament makroekonomiku, bil-ħsieb li tiġi evitata
 dupplikazzjoni tal-obbligi ta’ rapportar.
 (6)
 Għandhom ikunu disposti regoli sabiex
 jittejjeb id-djalogu bejn l-istituzzjonijiet tal-Unjoni, partikolarment
 il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni, u jiġu żgurati
 trasparenza u responsabilità pubblika akbar.
 (7)
 Id-deċiżjoni dwar in-nonkonformità ta’
 Stat Membru mal-programm ta’ aġġustament tiegħu tkun tinvolvi wkoll
 sospensjoni tal-pagamenti jew l-impenji tal-fondi tal-Unjoni kif previst
 fl-Artikolu 21(6) tar-Regolament (UE) Nru°XXX li jistipula
 dispożizzjonijiet komuni dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp
 Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond ta' Koeżjoni, il-Fond
 Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali u l-Fond Ewropew Marittimu u
 għas-Sajd koperti mill-qafas strateġiku komuni u li jistipula
 d-dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew
 għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew u l-Fond
 ta' Koeżjoni u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru°1083/2006,
 ADOTTAW DAN
 IR-REGOLAMENT:
 Artikolu 1
 Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
 1. Dan ir-Regolament jistipula
 d-dispożizzjonijiet għat-tisħiħ tas-sorveljanza ekonomika u
 baġitarja tal-Istati Membri li jkunu qed jesperjenzaw jew mhedda
 b'diffikultajiet gravi fir-rigward tal-istabilità finanzjarja tagħhom
 u/jew li jkunu qed jirċievu jew jistgħu jirċievu assistenza
 finanzjarja minn wieħed jew bosta mill-Istati l-oħra,
 il-Faċilità Ewropew ta’ Stabilità Finanzjarja (FESF), il-Mekkaniżmu
 Ewropew ta’ Stabilità Finanzjarja (MESF), il-Mekkaniżmu Ewropew ta’
 Stabilità (MES) jew Istituzzjonijiet Finanzjarji Internazzjonali (IFI)
 oħra, bħalma hu l-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI).
 2. Dan ir-Regolament japplika
 għall-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro.
 Artikolu 2
 L-Istati Membri taħt sorveljanza msaħħa
 1. Il-Kummissjoni tista'
 tiddeċiedi li tpoġġi taħt sorveljanza msaħħa Stat
 Membru li jkun qed jesperjenza diffiklutajiet severi fir-rigward tal-istabilità
 finanzjarja tiegħu. L-Istat Membru konċernat għandu
 jingħata l-possibilità li jesprimi l-opinjoni tiegħu qabel dan.
 Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi fi żmien sitt xhur jekk
 ittawwalx is-sorveljanza msaħħa.
 2. Il-Kummissjoni għandha
 tiddeċiedi jekk tpoġġix taħt sorveljanza msaħħa
 Stat Membru li jirċievi assistenza finanzjarja fuq bażi
 prekawzjonarja minn wieħed jew aktar Stati oħra, il-FESF, il-MES jew
 kwalunkwe Istituzzjoni Finanzjarja Internazzjonali oħra, bħall-FMI.
 Il-Kummissjoni għandha tistabilixxi lista tal-istrumenti ta’ assistenza
 finanzjarja prekawzjonarja konċernati u żżommha
 aġġornata sabiex tikkunsidra l-bidliet possibbli fil-politika
 tas-sostenn finanzjarju tal-FESF, il-MES jew ta' kwalunkwe Istituzzjoni
 Finanzjarja Internazzjonali rilevanti oħra.
 3. Il-paragrafu 2 ma
 għandux japplika għal Stat Membru li jirċievi assistenza
 finanzjarja fuq bażi prekawzjonali fil-forma ta' linja ta' kreditu li ma
 tkunux soġġetta għall-adozzjoni ta’ provvedimenti ġodda ta'
 politika mill-Istat Membru konċernat, sakemm il-linja ta' kreditu ma tkunx
 ġiet prelevata.
 Artikolu 3
 Sorveljanza msaħħa
 1. Stat Membru taħt
 sorveljanza msaħħa għandu, b'konsultazzjoni u kooperazzjoni
 mal-Kummissjoni, b'kordinament mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE),
 jadotta miżuri mmirati lejn l-indirizzar tas-sorsi jew sorsi potenzjali
 tad-diffikultajiet.
 2. Il-monitoraġġ
 metikoluż tas-sitwazzjoni fiskali stipulat fl-Artikolu 7,
 il-paragrafi 2, 3 u 6, tar-Regolament (UE) Nru XXX tal-Parlament
 Ewropew u tal-Kunsill għandu japplika għal Stat Membru taħt
 sorveljanza msaħħa, irrispettivament mill-eżistenza ta’
 defiċit eċċessiv. Ir-rapport skont il-paragrafu 3 ta’ dan
 l-Artikolu għandu jiġi sottomess fuq bażi trimestrali.
 3. Fuq talba mill-Kummissjoni,
 l-Istat Membru taħt sorveljanza msaħħa għandu:
 (a)
 jikkomunika lill-Kummissjoni, lill-BĊE u
 lill-Awtorità Bankarja Ewropea (ABE) skont il-frekwenza mitluba informazzjoni
 diżaggregata dwar is-sitwazzjoni finanzjarja tal-istituzzjonijiet
 finanzjarji li jkunu taħt is-sorveljanza tas-superviżuri nazzjonali
 tiegħu;
 (b)
 iwettaq, taħt is-superviżjoni tal-ABE,
 eżerċizzji ta’ test tal-istress jew analiżijiet tas-sensittività
 kif meħtieġ biex tiġi vvalutata r-reżiljenza tas-settur
 bankarju għal xokkijiet makroekonomiċi u finanzjarji varji, kif
 speċifikat mill-Kummissjoni u l-BĊE, u jikkondividi r-riżultati
 dettaljati magħhom;
 (c)
 ikun soġġett għal valutazzjonijiet
 regolari tal-kapaċitajiet superviżorji tiegħu fuq is-settur
 bankarju fil-qafas tal-eżami mill-pari speċifiku mwettaq mill-ABE;
 (d)
 jikkomunika kwalunkwe informazzjoni
 meħtieġa għall-monitoraġġ tal-makrożbilanċi
 stabiliti bir-Regolament Nru XXX tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar
 il-prevenzjoni u l-korrezzjoni tal-iżbilanċi makroekonomiċi;
 4. Il-Kummissjoni għandha
 twettaq, b'kordinazzjoni mal-BĊE, missjonijiet regolari ta’ rieżami
 fl-Istat Membru taħt sorveljanza biex tivverifika l-progress li jsir
 fl-implimentazzjoni tal-miżuri msemmija fil-paragrafi 1, 2 u 3. Hi
 għandha tikkomunika kull trimestru s-sejbiet tagħha lill-Kumitat
 Ekonomiku u Finanzjarju (KEF) - jew lil kwalunkwe sottokumitat li l-KEF jista'
 jaħtar għal dak il-għan - u tivvaluta notevolment jekk
 jeħtieġx miżuri ulterjuri. Dawn il-missjonijiet ta’ rieżami
 għandhom jissostitwixxu l-monitoraġġ fuq il-post previst fl-Artikolu
 10a(2) tar-Regolament (KE) Nru 1467/97.
 5. Fejn ikun konkluż -
 abbażi tal-valutazzjoni prevista fil-paragrafu 4 - li
 jeħtieġ aktar miżuri u li s-sitwazzjoni finanzjarja ta’ Stat
 Membru konċernat ikollha effetti avversi sinifikanti fuq l-istabilità
 finanzjarja taż-żona tal-euro, il-Kunsill, b'maġġoranza
 kwalifikata fuq proposta mill-Kummissjoni, jista' jirrakkomanda lill-Istat
 Membru konċernat li jfittex assistenza finanzjarja u jħejji programm
 ta’ aġġustament makroekonomiku. Il-Kunsill jista' jiddeċiedi li
 jippubblika din ir-rakkomandazzjoni.
 6. Fejn rakkomandazzjoni skont
 il-paragrafu 5 issir pubblika:
 (e)
 il-Kumitat relevanti tal-Parlament Ewropew jista'
 jistieden rappreżentanti mill-Istat Membru konċernat biex
 jipparteċipaw fi skambju ta’ fehmiet;
 (f)
 ir-rappreżentanti tal-Kummissjoni jistgħu
 jiġu mistiedna mill-parlament tal-Istat Membru konċernat biex
 jipparteċipaw fi skambju ta’ fehmiet.
 Artikolu 4
 Informazzjoni dwar talbiet għall-assistenza finanzjarja previsti
 Stat Membru li jkun jixtieq jikseb assistenza
 finanzjarja minn wieħed jew aktar mill-Istati l-oħra, il-FESF,
 il-MES, il-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI) jew istituzzjoni oħra
 barra l-qafas tal-Unjoni għandu immedjatament jinforma lill-Kunsill,
 il-Kummissjoni u l-BĊE bl-intenzjoni tiegħu. Il-KEF, jew kwalunkwe
 sottokumitat li l-KEF jista' jaħtar għal dawk il-finijiet,
 għandu jorganizza diskussjoni dwar din it-talba prevista, wara li jkun
 irċieva valutazzjoni mill-Kummissjoni.
 Artikolu 5
 Il-valutazzjoni tas-sostenibilità tad-dejn tal-gvern
 Fejn tintalab assistenza finanzjarja mill-FESF
 jew il-MES, il-Kummissjoni għandha tipprepara – b'kordinazzjoni
 mal-BĊE u kull fejn possibbli, l-IMF - analiżi tas-sostenibilità
 tad-dejn tal-gvern tal-Istat Membru konċernati, inkluż l-abilita
 tal-Istat Membru li jħallas lura l-assistenza finanzjarja prevista, u
 tgħaddiha lill-KEF jew lil kwalunkwe sottokumitat li l-KEF jista'
 jaħtar għal dak l-iskop.
 Artikolu 6
 Programm ta' aġġustament makroekonomiku
 1. Stat Membru li jirċievi
 assistenza finanzjarja minn wieħed jew aktar mill-Istati l-oħra,
 il-FMI, il-FESF jew il-MES għandu jipprepara bi qbil mal-Kummissjoni - li
 taġixxi b'kordinament mal-BĊE - abbozz ta' programm ta'
 aġġustament mmirati sabiex tiġi ristabilita sitwazzjoni
 ekonomika u finanzjarja tajba u sostenibbli u tiġi restawrata
 l-kapaċità tiegħu li jiffinanzja lilu nnifsu fis-swieq finanzjarji
 bis-sħiħ. L-abbozz ta' programm ta' aġġustament għandu
 jqis kif xieraq ir-rakkomandazzjonijiet kurrenti indirizzati lill-Istat Membru
 konċernat skont l-Artikoli 121, 126 u/jew 148 tat-Trattat - u
 l-azzjonijiet tiegħu biex jikkonforma mar-rakkomandazzjonijiet - filwaqt
 li jimmira lejn it-twessigħ, it-tisħiħ u l-approfondiment
 tal-miżuri ta' politika meħtieġa.
 2. Il-Kunsill,
 b'maġġoranza kwalifikata fuq proposta mill-Kummissjoni, għandu
 japprova l-programm ta' aġġustament.
 3. Il-Kummissjoni, b'kordinament
 mal-BĊE, għandha timmonitorja l-progress magħmul
 fl-implimentazzjoni tal-programm ta' aġġustament u tinforma kull
 tliet xhur lill-KEF jew kwalunkwe sottokumitat li l-KEF jista' jaħtar
 għal dak l-iskop. L-Istat Membru konċernat għandu jikkopera
 bis-sħiħ mal-Kummissjoni. Partikolarment hu għandu jipprovdi
 lill-Kummissjoni l-informazzjoni kollha li din tqis neċessarja
 għall-monitoraġġ tal-programm. L-Artikolu 3(3) għandu
 japplika.
 4. Il-Kummissjoni -
 b'kordinazzjoni mal-BĊE - għandha teżamina mal-Istat Membru
 konċernat il-bidliet li jistgħu jkunu meħtieġa fil-programm
 ta' aġġustament tiegħu. Il-Kunsill, b'maġġoranza
 kwalifikata fuq proposta mill-Kummissjoni, għandu jiddeċiedi dwar
 kwalunkwe bidla li trid ssir fil-programm ta’ aġġustament.
 5. Jekk il-monitoraġġ
 imsemmi fil-paragrafu 3 jiżvela devjazzjonijiet sinifikanti
 mill-programm ta’ aġġustament makroekonomiku, il-Kunsill,
 b'maġġoranza kwalifikata fuq proposta mill-Kummissjoni, jista'
 jiddeċiedi li l-Istat Membru konċernat ma jikkonformax
 mar-rekwiżiti ta' politika inklużi fil-programm ta’
 aġġustament.
 6. Stat Membru soġġett
 għal programm ta’ aġġustament li jesperjenzja kapaċità
 amministrattiva insuffiċjenti jew problemi sinifikanti fl-implimentazzjoni
 tal-programm ta' aġġustament tiegħu għandu jfittex
 assistenza teknika mill-Kummissjoni.
 7. Il-Kumitat relevanti
 tal-Parlament Ewropew jista' jistieden rappreżentanti mill-Istat Membru
 konċernat biex jipparteċipaw fi skambju ta’ fehmiet dwar il-progress
 li jsir fl-implimentazzjoni tal-programm ta’ aġġustament.
 8. Ir-rappreżentanti
 tal-Kummissjoni jistgħu jiġu mistiedna mill-parlament tal-Istat
 Membru konċernat biex jipparteċipaw fi skambju ta’ fehmiet dwar
 il-progress li jsir fl-implimentazzjoni tal-programm ta’ aġġustament.
 Artikolu 7
 Konsistenza mal-proċedura tad-defiċit eċċessiv
 1. Il-programm ta’
 aġġustament u l-bidliet fih kif previst fl-Artikolu 6 ta' dan
 ir-Regolament għandhom jitqiesu li jissostitwixxu s-sottomissjoni ta'
 programmi ta' stabilità previsti fl-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill
 (KE) Nru 1466/97.
 2. Jekk l-Istat Membru
 konċernat ikun s-suġġett ta' rakkomandazzjoni skont
 l-Artikolu 126(7) tat-Trattat jew avviż skont l-Artikolu 126(9)
 tat-Trattat għall-korrezzjoni ta’ defiċit eċċessiv:
 (a)
 Il-programm ta' aġġustament previst
 fl-Artikolu 6 ta' dan ir-Regolament għandu wkoll jitqies li
 jissostitwixxi kif xieraq ir-rapporti previsti mill-Artikolu 3(4a) u
 l-Artikolu 5(1a) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97;
 (b)
 Il-miri baġitarji annwali fil-programm ta’
 aġġustament previst fl-Artikolu 6(3) ta’ dan ir-Regolament
 għandhom jitqiesu li jissostitwixxu kif xieraq il-miri baġitarji
 annwali previsti skont l-Artikolu 3(4) u l-Artikolu 5(1)
 tar-Regolament (KE) Nru 1467/97 fir-rakkomandazzjoni u l-avviż
 imsemmija. Jekk l-Istat Membru konċernat ikun suġġett għal
 avviż skont l-Artikolu 126(9) tat-Trattat, il-programm ta'
 aġġustament previst fl-Artikolu 6(3) ta' dan ir-Regolament
 għandu wkoll jitqies li jissostitwixxi l-indikazzjonijiet dwar miżuri
 li jwasslu għal dawk il-miri previsti fl-avviż skont
 l-Artikolu 5(1) tar-Regolament (KE) Nru 1467/97.
 (c)
 il-monitoraġġ previst
 fl-Artikolu 6(3) ta' dan ir-Regolament għandu jitqies li
 jissostitwixxi l-monitoraġġ previst mill-Artikolu 10(1) u
 l-Artikolu 10a tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 u
 l-monitoraġġ sottostanti għal kwalunkwe deċiżjoni
 prevista bl-Artikoli 4(2) u 6(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE)
 Nru 1467/97.
 Artikolu 8
 Konsistenza mal-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv
 L-implimentazzjoni tar-Regolament (UE) Nru°XXX
 dwar il-prevenzjoni u l-korrezzjoni ta' żbilanċi makroekonomiċi
 għandu jkun sospiż għall-Istati Membri li jkunu
 suġġetti għal programm ta’ aġġustament makroekonomiku
 approvat mill-Kunsill skont l-Artikolu 6(2) ta’ dan ir-Regolament. Din
 is-sospensjoni għandha tkun applikabbli matul il-programm ta’
 aġġustament makroekonomiku.
 Artikolu 9
 Konsistenza mas-Semestru Ewropew għall-koordinazzjoni tal-politika
 ekonomika
 Il-monitoraġġ previst fl-Artikolu
 6(3) ta' dan ir-Regolament għandu jitqies li jissostitwixxi l-monitoraġġ
 u valutazzjoni tas-Simestru Ewropew għall-kordinazzjoni tal-politika
 ekonomika previsti fl-Artikolu 2a tar-Regolament (KE) Nru 1466/97 dwar
 it-tisħiħ tas-sorveljanza ta' pożizzjonijiet ta' budget u
 s-sorveljanza u l-koordinazzjoni ta' politika ekonomika.
 Artikolu 10
 Konsistenza mar-Regolament (UE) Nru XXX dwar dispożizzjonijiet komuni
 għall-monitoraġġ u l-valutazzjoni tal-abbozzi tal-pjanijiet
 baġitarji u l-iżgurar tal-korrezzjoni tad-defiċit
 eċċessiv tal-Istati Membri fiż-żona tal-euro
 L-implimentazzjoni tar-Regolament (UE) Nru°XXX
 dwar dispożizzjonijiet komuni għall-monitoraġġ u
 l-valutazzjoni tal-abbozzi tal-pjanijiet baġitarji u l-iżgurar
 tal-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv tal-Istati Membri fiż-żona
 tal-euro għandha tkun sospiża għall-Istati Membri li jkunu
 soġġetti għal programm ta’ aġġustament makroekonomiku
 approvat mill-Kunsill skont l-Artikolu 6(2) ta’ dan ir-Regolament. Din
 is-sospensjoni għandha tkun applikabbli matul il-programm ta’
 aġġustament makroekonomiku.
 Artikolu 11
 Sorveljanza wara l-programm
 1. Stat Membru għandu jkun
 taħt sorveljanza ta’ wara l-programm sakemm minimu ta' 75 %
 tal-assistenza finanzjarja mogħtija minn wieħed jew bosta mill-Istat
 Membri l-oħra, il-MESF, il-FESF jew il-MES ma tkunx tħallset lura.
 Il-Kunsill, b'maġġoranza kwalifikata fuq proposta mill-Kummissjoni,
 jista' jestendi t-tul tas-sorveljanza ta’ wara l-programm.
 2. L-Artikolu 3(3)
 għandu japplika. Fuq talba mill-Kummissjoni, l-Istat Membru għandu
 jipprovdi wkoll l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 7(3) tar-Regolament
 (UE) Nru XXX dwar dispożizzjonijiet komuni
 għall-monitoraġġ u l-valutazzjoni tal-abbozzi tal-pjanijiet
 baġitarji u l-iżgurar tal-korrezzjoni tad-defiċit
 eċċessiv tal-Istati Membri fiż-żona tal-euro
 3. Il-Kummissjoni għandha
 twettaq, b'kordinament mal-BĊE, missjonijiet regolari ta’ rieżami
 fl-Istat Membru taħt sorveljanza ta’ wara l-programm biex tivvaluta
 l-qagħda finanzjarja, ekonomika u fiskali tiegħu. Hi għandha
 tikkomunika kull semestru s-sejbiet tagħha lill-KEF jew kwalunkwe
 sottokumitat li l-KEF jista' jaħtar għal dak l-iskop, u tivvaluta
 notevolment jekk jeħtiġux miżuri korrettivi.
 4. Il-Kunsill,
 b'maġġoranza kwalifikata fuq proposta mill-Kummissjoni, jista'
 jirrakkomanda lill-Istat Membru taħt sorveljanza ta’ wara l-programm biex
 jadotta miżuri korrettivi.
 Artikolu 12
 Votazzjoni fil-Kunsill
 Għall-miżuri msemmija
 fl-Artikoli 2(1), 3, 6(2), 6(4) u 11(4), jivvotaw biss il-membri
 tal-Kunsill li jirrappreżentaw l-Istati Membri li l-munita tagħhom
 tkun l-euro u l-Kunsill għandu jaġixxi mingħajr ma jqis il-vot
 tal-membru tal-Kunsill li jirrappreżenta l-Istat Membru konċernat.
 Il-maġġoranza kwalifikata tal-membri
 tal-Kunsill imsemmija fl-ewwel paragrafu għandha tiġi kkalkolata
 skont l-Artikolu 238(3)(b) tat-Trattat.
 Artikolu 13
 Tipi ta’ assistenza u selfiet esklużi mill-applikazzjoni
 tal-Artikoli 5 u 6
 Id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 5 u 6
 ma japplikawx għal assistenza finanzjarja mogħtija fuq bażi
 prekawzjonali u għal selfiet magħmula għar-rikapitalizzazzjoni
 ta' istituzzjonijiet finanzjarji.
 Artikolu 14
 Id-dħul fis-seħħ
 Dan ir-Regolament għandu jidħol
 fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu
 f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Dan ir-Regolament għandu jorbot
 fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Parlament Ewropew Għall-Kunsill
 Il-President Il-President


type: other

text:
Hranice mezi odpovědností soudce a znalce | epravo.cz
 ID: 108392upozornění pro uživatele
 ,,Ze všech soudců je znalec nejshovívavější." je výrok německého básníka a filosofa Friedricha Schillera z druhé poloviny 18. století a představuje metaforicky i odpověď na otázku, proč je zapotřebí se zaměřit na kontrolu činnosti znalců. Znalci v dnešní době, a v kontextu české legislativy, představují pro účastníky sporu příjemnou a snadno získatelnou oporu pro jejich tvrzení, na nichž staví vlastní právní argumentaci. Proto je zapotřebí, aby se kontrola zabývala, jak činností, tak i jejich odborností se kterou vypracovávají své posudky.
 Zákon č. 36/1967 Sb., o znalcích a tlumočnících (dále jen ,,ZZT“) má pouze 29 ustanovení, a proto je celkem pochopitelné, že je tato úprava pro většinu sporů nedostačující a je postupně doplňována judikaturou, z čehož plyne, že i podle praxe soudů není kvalita znaleckých posudků zrovna uspokojivá. Zákonná úprava pochází z roku 1967 a za celou dobu své účinnosti prošla drobnou úpravou pouze párkrát, a proto je logické, že bylo diskutabilní, zdali je právní úprava dostatečná pro dnešní dobu, kdy jsou soudní znalci čím dál tím častěji využíváni jako forma představující plnohodnotnou legislativní oporu rozhodnutí soudců.[1] Proto myšlenku na přistoupení k nové legislativní úpravě problematiky znalectví ocenili jak sami znalci, tak soudci a v konečné fázi ji v budoucnu určitě ocení i účastníci řízení.
 Post znalce by měla vykonávat v zásadě pouze osoba, která je zapsána do seznamu znalců, dále pak ústavy nebo jiná pracoviště specializovaná na znaleckou činnost a vědecké ústavy a instituce, jako jsou například vysoké školy. Současná právní úprava nabízí výhodnou flexibilitu, podle níž znalcem mohou být i osoby, které sice nejsou zapsány do výše zmíněných seznamů, ale podle § 24 ZZT byli ustanoveni ad hoc.
 S otázkou odpovědnosti soudních znalců úzce souvisí i tenká linie mezi odpovědností soudu a soudního znalce. Soud by měl posoudit věcnou správnost posudku, který znalec vypracuje. Jelikož soudce odpovídá za skutkovou správnost soudního rozhodnutí, neměl by jen slepě důvěřovat úsudku znalce.
 Zatím nahlas nevyslovenou otázkou zůstává, kde se tato hranice mezi odpovědností soudce a znalce nachází. Soudní expertiza je sice jedním z páteřových elementů nezávislé justice, ale jelikož je její činnost oddělena od představitelů justiční sféry, tak je možné, aby ať už podjatý nebo nezávislý soudce i skutkově nesprávný posudek uznal za vhodný důkaz. V takovém případě pak vyvstává otázka, kdo nese odpovědnost, pokud se takovýto posudek stane hlavním podkladem pro rozhodnutí soudce.
 Možným důvodem, proč je kolem soudních znalců tolik nezodpovězených otázek – je fakt, že znalcem se může stát v podstatě každá bezúhonná osoba, která je občanem České republiky a je zapsána do seznamu znalců. Veškerá odpovědnost za výběr je tedy v rukou ministra spravedlnosti, lépe řečeno předsedy krajského soudu, který bývá k tomuto výběru uvedeným ministrem pověřen. Ten pak vybírá na základě doporučení orgánu veřejné moci, vědecké instituce, vysoké školy a dalších. Uchazeč ovšem neprochází žádným výběrovým řízením, které by podrobněji testovalo jeho odborné kvality a osobnostní profil.
 Odpovědnost znalce je nejdůležitějším aspektem představující určitý systém brzd, jelikož znalecký posudek není nadán presumpcí správnosti, a proto soud nemůže z jeho obsahu vycházet ve smyslu § 135 odst. 2 OSŘ. Bez kontroly patřičné odpovědnosti znalců a znaleckých ústavů je naprosto neočekávatelné naplnit cíl a smysl nezávislého a objektivního znalectví. Inspirací ohledně otázky odbornosti by pro nás mohla být Austrálie, kde pro eliminaci neodborných znalců musí znalec k posudku přiložit doložku, v níž uvede své zvláštní znalosti založené na praxi, vzdělání nebo na základě jinak nabytých zkušeností. Podle odborné veřejnosti je důvodem nedostatku odbornosti znalců právě současná právní úprava, která neumožňuje dostatečně kontrolovat a postihovat znalce a znalecké ústavy. Jednu z příčin je možné hledat i v absenci komory soudních znalců, která by, tak jako komory jiných profesí, vykonávala dozor nad jejich činností. Vzhledem k tomu, že je kontrola správnosti znaleckých posudků specifickou a obtížnou činností, může chybějící zvláštní orgán s patřičným odborným zázemím představovat jednu z možností, jak si lze vysvětlit špatný stav znalecké činnosti. Ovšem idea znalecké komory jako nadřazeného orgánu pro znalce a znalecké ústavy nebyla nikdy nikým zveřejněna.[2]
 Ministerstvo spravedlnosti odkazuje v posuzování správnosti posudku na soudce, který znalce do řízení přibral, soudy ovšem judikovaly, že správnost posudku přezkoumat nemohou.[3] V rozporu s tímto výrokem je však nový návrh Ministerstva spravedlnosti, který přichází s myšlenkou, že by krajské soudy měly samy provádět kontrolu nad posudky jednou za 5 let.
 Samozřejmě je logické, že soud nemůže přezkoumávat odbornost posudku, protože kdyby měl odbornou způsobilost a patřičné kompetence, nepotřeboval by znalce. Je důležité, aby u každého posudku soud zkontroloval, zda je znalecké odůvodnění v souladu s obecnými zkušenostmi, právními zásadami, principy a zda je vysvětlení logické a znalec využil všechny dostupné okolnosti k vytvoření co nejkvalitnějšího posudku. Pokud nikoliv, soudce by měl využít svoji pravomoc a posudek vrátit, nebo jej alespoň určitým způsobem napadnout či nepřijmout
 Tuto myšlenku však podpořil Ústavní soud, podle kterého se jedná o důležitou otázku, kterou obecné soudy přehlíží. Svůj názor vyjádřil ve svém nálezu, který říká: ,,Ponechávat bez povšimnutí věcnou správnost znaleckého posudku, slepě důvěřovat závěrům znalce, by znamenalo ve svých důsledcích popřít zásadu volného hodnocení důkazů soudem podle jeho vnitřního přesvědčení, a naopak privilegovat znalecký důkaz a přenášet odpovědnost za skutkovou správnost soudního rozhodování na znalce takový postup nelze z ústavněprávních hledisek akceptovat.“[4] I přes nález Ústavního soudu slýcháme názory, že soudy dle OSŘ nemají v kompetenci znalecké posudky posuzovat.
 K problematice se vyjádřil i Nejvyšší správní soud, který ohledně kompetence judikoval ve svém rozhodnutí výrok: ,,Soud má právo uvážit o tom, které z navržených důkazů provede a které nikoliv (§52 odst. 1 SŘS) toto právo jej však nezbavuje povinnosti odůvodnit, co jej vedlo k takovému závěru a z jakého důvodu považoval provedení navrhovaného důkazu za nadbytečné. Neobstojí přitom zdůvodnění krajského soudu, podle nějž nebylo možno provést navržený důkaz znaleckým posudkem proto, že tento důkazní návrh nebyl uplatněn již ve správním řízení. Takový závěr popírá pravomoc správního soudu ustanovit vlastním dokazováním nový skutkový stav a je v rozporu s principem plné jurisdikce."[5]
 Celý systém má ale i druhou stranu. V momentě, kdy soudce má kompetenci hodnotit znalecké posudky, měl by i znalec mít možnost vyjádřit se k podkladům, které mu byly soudem k práci poskytnuty a ze kterých má vycházet.
 Znalci vs. znalecké ústavy - odpovědnost
 Odpovědnost za škodu, která byla způsobena znalcem nebo znaleckým ústavem v rámci výkonu znalecké činnosti, je upravena od 1. 1. 2014 zákonem č. 89/2012 Sb. občanský zákoník. Tato úprava, která vychází z rakouského ABGB, přináší vyšší míru odpovědnosti. Podá-li znalec znalecký posudek za úplatu a následkem jeho chybně zpracovaného a podaného znaleckého posudku vznikne jedné ze stran řízení určitá škoda, má znalec povinnosti tuto škodu uhradit. Podá-li tento posudek bezúplatně, je za škodu odpovědný pouze za předpokladu, že již při podání znaleckého posudku jednal v úmyslu škodu způsobit. Podle § 21 zákona o znalcích a tlumočnících ve znění účinném od 1. 1. 2017 jsou znaleckými ústavy právnické osoby nebo jejich organizační složky, které jsou specializovány na znaleckou činnost a jsou zapsány do Seznamu znaleckých ústavů, které vede Ministerstvo spravedlnosti. Právní úprava přikládá znaleckým ústavům velký význam, jelikož podsouvá státním orgánům vyžadovat posudky především těchto institucí. Ačkoliv ze statistik vyplývá, že v praxi je víceméně nerespektují.
 Na druhou stranu je postavení vědeckých ústavů u zvlášť obtížných případů nezastupitelné. Jejich nejdůležitější role nastává v momentech, kdy si soud musí vyžádat třetí znalecký posudek, tj. situace, kdy si na znalecký posudek, který je součástí spisu druhá strana sporu stěžuje a napadne jej a nechá vypracovat vlastní protikladný posudek. V tento moment se musí soud obrátit na vědecký ústav, který vypracuje třetí nezávislý posudek. Tyto instituce mají v České republice dobré renomé a jsou považovány za nejobjektivnější variantu.
 Příprava nové legislativy
 Vzhledem k tomu, jak stará legislativa momentálně upravuje problematiku soudního znalectví, je logické, že se připravují změny, které mají v budoucnu zajistit stabilnější justiční zázemí v České republice. Návrh nového zákona bude upravovat pouze činnost soudních znalců., tj. bez úpravy činnosti soudních tlumočníků, jak tomu bylo doposud. Obohacující novinkou jistě bude institut konstrukce, v němž by znalci nebyli vázáni pouze na podklady, které jim soud předloží, ale naopak by měli mít možnost si sami obstarat všechny potřebné informace, které by samozřejmě jako určitý výčet uvedli přílohou k posudku. Celá tato koncepce by samozřejmě stála na principu rovnosti zbraní a byla by reálná pouze za myšlenky nezaujatého znalce, který má jako svůj hlavní cíl pomoci soudu rozhodnout a objasnit projednávaný spor. Budoucí legislativa by se určitě měla zaměřit na spornou otázku hodnocení právních otázek znalcem, protože i přesto, že tuto možnost trestní řád vylučuje (konkrétně § 107 TŘ) s opačným názorem přichází judikatura NS (konkrétně 2 Tzn 19/97).
 Nová úprava by se měla hlavně zaměřit na vytvoření koncepce účinného trestání nepravdivých posudků a soustavného odmítání psaní posudků. Tudíž na vytvoření sankčního systému znalců, který je v podstatě momentálně absentující a nelze ho považovat za nikterak funkční. K přípravě zákona Ministerstvo spravedlnosti využívá připomínky veřejnosti, stejně jako při kodifikování občanského zákoníku. Nový zákon o znalcích měl být účinný od 1. 1. 2018, ale bohužel zákon představen nebyl a jeho další vývoj můžeme zatím pouze odhadovat.
 e-mail: ulehlovasimona@gmail.com
 [1] Novelizace zákonem č. 322/2006 Sb., č. 227/2009 Sb., č. 444/2011 Sb., č. 183/2017 Sb.
 [2] (Pozn. autorky - existuje Komora soudních znalců ČR, která má ovšem jiný právní základ. Komor soudních znalců ČR je organizací (zapsaným spolkem) sdružující znalce jmenované podle zákona č. 36/1967 Sb., o znalcích a tlumočnících, v platném znění, a není tedy komorou vzniklou na základě zákona a členství v ní není povinné. Komora není oprávněna posuzovat např. správnost jednotlivých znaleckých posudků nebo hodnotit jejich odbornou úroveň a zejména nemá vůči svým členům žádná sankční oprávnění. Činnost soudních znalců, včetně kárných opatření až po případné odvolání z funkce, je v gesci soudů, jejichž předsedové znalce jmenovali. Celorepublikově je oblast výkonu znalecké činnosti v působnosti Ministerstva spravedlnosti, tudíž tato komora nemá stejnou kárnou pravomoc jako např. Česká advokátní komora nebo Lékařská komora.)
 [3] Problémy v činnosti soudních znalců z oboru zdravotně-právního: Systémové doporučení Ligy lidských práv čl.7
 [4] Nález ÚS 49/06 ze dne 20.5. 2008
 [5] Rozsudek NSS ČR 2 Afs 105/2006-90 ze dne 31.5.2007


text:
Illegittimità costituzionale dell’art. 630 c.p.c. & art. 46 CEDU | La Mia Babele
 Illegittimità costituzionale dell’art. 630 c.p.c. & art. 46 CEDU
 La Corte Costituzionale mediante la sentenza n. 113 del 4 aprile 2011 ha sancito l’illegittimità costituzionale dell’art. 630 del codice di procedura penale, nella parte in cui non prevede un diverso caso di revisione della sentenza o del decreto penale di condanna al fine di conseguire la riapertura del processo, quando ciò sia necessario, ai sensi dell’art. 46, paragrafo 1, della Convenzione per la salvaguardia dei diritti dell’uomo e delle libertà fondamentali, per conformarsi ad una sentenza definitiva della Corte europea dei diritti dell’uomo.
 La sentenza interviene nella vicenda «Dorigo», ed a circa tre anni dal precedente monito rivolto al legislatore, affinché introducesse gli strumenti normativi indispensabili per l’intervento su decisioni sottoposte alla Corte di Strasburgo e giudicate contrastanti con le norme della Convenzione. Nel perdurante lassismo ad un netto intervento più volte sollecitato, la Corte ha dato luogo ad una sentenza “additiva”, che in sostanza aggiunge un diverso caso di revisione a quelli già previsti dall’art. 630 c.p.p.
 Il legislatore resta pertanto, a seguito di tale orientamento, libero di regolare con una diversa disciplina – mediante anche l’introduzione di un autonomo e distinto istituto – l’adeguamento alle pronunce definitive della Corte di Strasburgo, nonchè di dettare norme su specifici aspetti di esso sui quali questa Corte non potrebbe intervenire, in quanto implicherebbero opzioni di carattere discrezionale (ad esempio, la previsione di un termine di decadenza per la presentazione della domanda di riapertura del processo, che decorre dalla definitività della Sentenza della Corte europea). Orbene, rimane altresì affidata alla discrezionalità del legislatore la scelta dei limiti e dei modi nei quali eventualmente valorizzare le indicazioni della Raccomandazione R(2000)2 del Comitato dei ministri del Consiglio d’Europa, più volte richiamata, nella parte in cui prospetta la possibile introduzione di condizioni per la riapertura del procedimento, collegate alla natura delle conseguenze prodotte dalla decisione interna e all’incidenza su quest’ultima della violazione accertata
 Filed in Corte Costituzionale, Costituzione, diritti umani, diritto, politica, società, Unione Europea


type: caselaw

text:
 10.9.2011
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 269/5
 Rozsudok Súdneho dvora (tretia komora) z 21. júla 2011 (návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Bundesfinanzhof — Nemecko) — Scheuten Solar Technology GmbH/Finanzamt Gelsenkirchen-Süd
 (Vec C-397/09) (1)
 (Dane - Smernica 2003/49/ES - Spoločný systém zdaňovania uplatňovaný na výplaty úrokov a licenčné poplatky medzi združenými spoločnosťami rôznych členských štátov - Daň z podnikania - Určenie základu dane)
 2011/C 269/07
 Jazyk konania: nemčina
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Bundesfinanzhof
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Žalobkyňa: Scheuten Solar Technology GmbH
 Žalovaný: Finanzamt Gelsenkirchen-Süd
 Predmet veci
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania — Bundesfinanzhof — Výklad článku 1 ods. 1 smernice Rady 2003/49/ES z 3. júna 2003 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom na výplaty úrokov a licenčných poplatkov medzi združenými spoločnosťami rôznych členských štátov (Ú. v. EÚ L 157, s. 49; Mim. vyd. 09/001, s. 380) — Započítanie alebo nezapočítanie úrokov do základu pre výpočet dane z podnikania dlhujúcej spoločnosti
 Výrok rozsudku
 Článok 1 ods. 1 smernice Rady 2003/49/ES z 3. júna 2003 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom na výplaty úrokov a licenčných poplatkov medzi združenými spoločnosťami rôznych členských štátov sa má vykladať v tom zmysle, že mu neodporuje vnútroštátne daňové ustanovenie, podľa ktorého úroky z úveru, ktoré zaplatila spoločnosť usadená v jednom členskom štáte združenej spoločnosti umiestnenej v inom členskom štáte, sa započítajú do základu dane z podnikania, ktorej podlieha prvá uvedená spoločnosť.
 (1) Ú. v. EÚ C 312, 19.12.2009.


text:
 28.2.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 95/6
 Achomharc arna thabhairt an 6 Nollaig 2021 ag Pilatus Bank plc i gcoinne Ordú na Cúirte Ginearálta (an Naoú Dlísheomra) a fógraíodh an 24 Meán Fómhair 2021 i gCás T-139/19, Pilatus Bank v BCE
 (Cás C-750/21 P)
 (2022/C 95/20)
 Teanga an cháis: an Béarla
 Tionscnaíodh an cás seo roimh an 1 Eanáir 2022, dáta deiridh an mhaolaithe ar an nGaeilge.


text:
 10.8.2016
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 215/1
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2016/1354
 z dnia 5 sierpnia 2016 r.
 dotyczące klasyfikacji niektórych towarów według Nomenklatury scalonej
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 952/2013 z dnia 9 października 2013 r. ustanawiające unijny kodeks celny (1), w szczególności jego art. 57 ust. 4 oraz art. 58 ust. 2,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W celu zapewnienia jednolitego stosowania Nomenklatury scalonej, stanowiącej załącznik do rozporządzenia Rady (EWG) nr 2658/87 (2), konieczne jest przyjęcie środków dotyczących klasyfikacji towaru określonego w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 (2)
 Rozporządzeniem (EWG) nr 2658/87 ustanowiono Ogólne reguły interpretacji Nomenklatury scalonej. Reguły te stosuje się także do każdej innej nomenklatury, która jest w całości lub w części oparta na Nomenklaturze scalonej bądź która dodaje do niej jakikolwiek dodatkowy podpodział i która została ustanowiona szczególnymi przepisami unijnymi, w celu stosowania środków taryfowych i innych środków odnoszących się do obrotu towarowego.
 (3)
 Stosownie do wymienionych wyżej ogólnych reguł towar opisany w kolumnie 1 tabeli zamieszczonej w załączniku należy klasyfikować do kodu CN wskazanego w kolumnie 2, na mocy uzasadnień określonych w kolumnie 3 tej tabeli.
 (4)
 Należy zagwarantować, aby wiążąca informacja taryfowa wydana odnośnie do towaru, o którym mowa w niniejszym rozporządzeniu, która nie jest zgodna z niniejszym rozporządzeniem, mogła być nadal przywoływana przez osobę, której udzielono tej informacji, przez pewien okres, zgodnie z art. 34 ust. 9 rozporządzenia (UE) nr 952/2013. Okres ten powinien wynosić trzy miesiące.
 (5)
 Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Kodeksu Celnego,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Towar opisany w kolumnie 1 tabeli zamieszczonej w załączniku klasyfikuje się w Nomenklaturze scalonej do kodu CN wskazanego w kolumnie 2 tej tabeli.
 Artykuł 2
 Wiążąca informacja taryfowa, która nie jest zgodna z niniejszym rozporządzeniem, może być nadal przywoływana przez okres trzech miesięcy od daty wejścia w życie niniejszego rozporządzenia, zgodnie z art. 34 ust. 9 rozporządzenia (UE) nr 952/2013.
 Artykuł 3
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 5 sierpnia 2016 r.
 W imieniu Komisji,
 za Przewodniczącego,
 Stephen QUEST
 Dyrektor Generalny ds. Podatków i Unii Celnej
 (1) Dz.U. L 269 z 10.10.2013, s. 1.
 (2) Rozporządzenie Rady (EWG) nr 2658/87 z dnia 23 lipca 1987 r. w sprawie nomenklatury taryfowej i statystycznej oraz w sprawie Wspólnej Taryfy Celnej (Dz.U. L 256 z 7.9.1987, s. 1).
 ZAŁĄCZNIK
 Opis towarów
 Klasyfikacja
 (kod CN)
 Uzasadnienie
 (1)
 (2)
 (3)
 Artykuł (tak zwany „kartridż z tonerem”), składający się z prostokątnego pojemnika z tworzywa sztucznego, o wymiarach w przybliżeniu 11 cm × 11 cm × 7 cm, napełnionego tonerem. Na zewnątrz kartridż jest wyposażony w koła zębate specjalnie zaprojektowane do stosowania w połączeniu z niektórymi częściami mechanicznymi określonej drukarki. Wewnątrz kartridż jest wyposażony w mechanizm obrotowy, który pracuje w połączeniu z kołami zębatymi. Kiedy kartridż z tonerem jest umieszczony w drukarce, obracanie się zapobiega zbrylaniu się tonera. Kartridż jest w stanie uwalniać toner poprzez przyciąganie elektrostatyczne.
 8443 99 90
 Klasyfikacja wyznaczona jest przez reguły 1 i 6 Ogólnych reguł interpretacji Nomenklatury scalonej, uwagę 2b) do sekcji XVI oraz brzmienie kodów CN 8443 , 8443 99 i 8443 99 90 .
 Wyklucza się klasyfikację do pozycji 3707 jako preparatu chemicznego do zastosowania w fotografice, ponieważ kartridż zawiera nie tylko toner, lecz także komponenty mechaniczne, takie jak koła zębate i mechanizm obrotowy.
 Obecność specjalnie dedykowanych kół zębatych identyfikuje kartridż jako przeznaczony do stosowania w określonej drukarce. Jest to istotne do rzeczywistego, mechanicznego funkcjonowania drukarki, ponieważ części mechaniczne drukarki pracują w połączeniu z częściami mechanicznymi kartridża, a drukarka nie mogłaby funkcjonować bez tego określonego kartridża (zob. również opinie klasyfikacyjne Światowej Organizacji Celnej nr 8443.99/2 i 8443.99/3).
 Zatem artykuł należy klasyfikować do kodu CN 8443 99 90 jako część drukarki.


type: contracts

text:
 23.2.2006
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 53/38
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 142/2005
 z 2. decembra 2005,
 ktorým sa mení a dopĺňa príloha I (Veterinárne a fytosanitárne záležitosti) k Dohode o EHP
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, zmenenú a doplnenú Protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Príloha I k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 110/2005 (1).
 (2)
 Rozhodnutie Komisie 2005/435/ES z 9. júna 2005, ktorým sa stanovuje dočasné uvádzanie osiva určitých druhov Pisum sativum, Vicia faba a Linum usitatissimum, ktoré nespĺňajú požiadavky smerníc Rady 66/401/EHS alebo 2002/57/ES, na trh (2), sa má začleniť do dohody,
 ROZHODOL TAKTO:
 Článok 1
 Za bod 41 (rozhodnutie Komisie 2005/310/ES) v časti 2 kapitoly III prílohy I k dohode sa vkladá tento bod:
 „42.
 32005 D 0435: rozhodnutie Komisie 2005/435/ES z 9. júna 2005, ktorým sa stanovuje dočasné uvádzanie osiva určitých druhov Pisum sativum, Vicia faba a Linum usitatissimum, ktoré nespĺňajú požiadavky smerníc Rady 66/401/EHS alebo 2002/57/ES, na trh (Ú. v. EÚ L 151, 14.6.2005, s. 23).“
 Článok 2
 Znenie rozhodnutia 2005/435/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 3. decembra 2005 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (3).
 Článok 4
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 2. decembra 2005
 Za Spoločný výbor EHP
 predseda
 HSH Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) Ú. v. EÚ L 339, 22.12.2005, s. 6.
 (2) Ú. v. EÚ L 151, 14.6.2005, s. 23.
 (3) Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.


text:
 14.1.2006
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 10/20
 Sodba Sodišča prve stopnje z dne 15. novembra 2005 — Righini proti Komisiji
 (Zadeva T-145/04) (1)
 („Uradniki - Začasni uslužbenci - Razvrstitev v naziv in plačilni razred - Razvrstitev v višji naziv kariere“)
 (2006/C 10/39)
 Jezik postopka: francoščina
 Stranke
 Tožeča stranka: Elisabetta Righini (Bruselj, Belgija) (zastopnik: É. Boigelot, avocat).
 Tožena stranka: Komisija Evropskih skupnosti (zastopnika: V. Joris in C. Berardis-Kayser, skupaj z D. Waelbroeckom, avocat).
 Predmet zadeve
 Razglasitev ničnosti odločb Komisije, s katerima je bila tožeča stranka ob nastopu delovnega razmerja imenovana v naziv A7, plačilni razred 3, kot začasna uslužbenka ali kot uradnica na poskusni dobi, in po potrebi razglasitev ničnosti odločbe z dne 21. januarja 2004 o zavrnitvi pritožbe tožeče stranke.
 Izrek sodbe
 1)
 Tožba se zavrne.
 2)
 Vsaka stranka nosi svoje stroške.
 (1) UL C 179, 10.7.2004.


text:
 8.5.2008
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 124/34
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 nr 167/2007
 z dnia 7 grudnia 2007 r.
 zmieniająca załącznik XIII (Transport) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej „Porozumieniem”, w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Załącznik XIII do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 145/2007 z dnia 26 października 2007 r. (1).
 (2)
 Rozporządzenie (WE) nr 549/2004 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 10 marca 2004 r. ustanawiające ramy tworzenia Jednolitej Europejskiej Przestrzeni Powietrznej (2), rozporządzenie (WE) nr 551/2004 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 10 marca 2004 r. w sprawie organizacji i użytkowania przestrzeni powietrznej w Jednolitej Europejskiej Przestrzeni Powietrznej (3) i rozporządzenie (WE) nr 552/2004 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 10 marca 2004 r. w sprawie interoperacyjności Europejskiej Sieci Zarządzania Ruchem Lotniczym (4) zostały uwzględnione w Porozumieniu decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 67/2006 (5) z dnia 2 czerwca 2006 r., wraz z dostosowaniami uwzględniającymi specyfikę poszczególnych państw.
 (3)
 W Porozumieniu należy uwzględnić rozporządzenie Komisji (WE) nr 633/2007 z dnia 7 czerwca 2007 r. ustanawiające wymagania w zakresie stosowania protokołu przesyłania komunikatów lotniczych do celów powiadamiania, koordynowania i przekazywania lotów pomiędzy organami kontroli ruchu lotniczego (6),
 STANOWI, CO NASTĘPUJE:
 Artykuł 1
 W załączniku XIII do Porozumienia po pkt 66wb (rozporządzenie Komisji (WE) nr 1032/2006) wprowadza się punkt w brzmieniu:
 „66wba.
 32007 R 0633: rozporządzenie Komisji (WE) nr 633/2007 z dnia 7 czerwca 2007 r. ustanawiające wymagania w zakresie stosowania protokołu przesyłania komunikatów lotniczych do celów powiadamiania, koordynowania i przekazywania lotów pomiędzy organami kontroli ruchu lotniczego (Dz.U. L 146 z 8.6.2007, s. 7).”.
 Artykuł 2
 Teksty rozporządzenia (WE) nr 633/2007 w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 8 grudnia 2007 r., pod warunkiem że Wspólny Komitet EOG otrzyma wszystkie notyfikacje przewidziane w art. 103 ust. 1 Porozumienia (7).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 7 grudnia 2007 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 100 z 10.4.2008, s. 89.
 (2) Dz.U. L 96 z 31.3.2004, s. 1.
 (3) Dz.U. L 96 z 31.3.2004, s. 20.
 (4) Dz.U. L 96 z 31.3.2004, s. 26.
 (5) Dz.U. L 245 z 7.9.2006, s. 18.
 (6) Dz.U. L 146 z 8.6.2007, s. 7.
 (7) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


type: wikipedia

text:
Il-Palazz ta' Drottningholm (bl-Iżvediż: Drottningholms slott) huwa r-residenza privata tal-familja rjali Żvediża. Drottningholm jinsab qrib Stokkolma, il-belt kapitali tal-Iżvezja. Inbena fuq il-gżira ta' Lovön (fil-Muniċipalità ta' Ekerö tal-Kontea ta' Stokkolma), u huwa wieħed mill-Palazzi Rjali tal-Iżvezja. Oriġinarjament inbena fl-aħħar tas-seklu 16, u ntuża bħala residenza regolari tas-sajf tal-qorti rjali Żvediża għall-biċċa l-kbira tas-seklu 18. Minbarra li huwa r-residenza privata tal-familja rjali Żvediża, il-palazz huwa attrazzjoni turistika popolari.
 Storja
 Oriġini
 L-isem Drottningholm (li litteralment ifisser "gżejra tar-Reġina") ġie mill-binja Rinaxximentali oriġinali ddisinjata minn Willem Boy, palazz tal-ġebel li nbena minn Ġwanni III tal-Iżvezja fl-1580 għar-reġina tiegħu, Catherine Jagiellon. Dan il-palazz kien ippreċedut minn villa rjali msejħa Torvesund.
 Ir-Reġina Armla Reġġenti Hedwig Eleonora xtrat il-palazz fl-1661, sena wara li ntemm ir-rwol tagħha bħala r-Reġina tal-Iżvezja, iżda nħakem min-nirien fit-30 ta' Diċembru ta' dik is-sena. Hedwig Eleonora qabbdet lill-arkitett Nicodemus Tessin ix-Xiħ biex jiddisinja u jibni l-palazz mill-ġdid. Fl-1662 beda x-xogħol ta' rikostruzzjoni tal-binja. Il-palazz kien kważi nbena għalkollox meta fl-1681 miet Nicodemus. Ibnu Nicodemus Tessin iż-Żgħir kompla xogħlu u temm id-disinni elaborati fuq ġewwa. L-iskultur Fjamming Nicolaes Millich wettaq it-taraġ il-kbir u l-iskulturi tal-irħam tas-sala tad-disa' mużi, flimkien ma' sensiela ta' busti ta' rejiet Gotiċi. Barra minn hekk, huwa wettaq ukoll ritratti tal-busti tar-Re Karlu X Gustav, ta' martu Hedwig Eleonor u ta' uliedhom, tar-Re żagħżugħ Karlu XI, x'aktarx anke ta' Magnus Gabriel De la Gardie u ta' martu Maria Euphrosyne, oħt ir-Re Karlu X Gustav. Millich u l-assistent tiegħu Burchard Precht wettqu wkoll tinqix dekorattiv fl-injam fil-kamra tas-sodda tar-reġina armla.
 Matul il-perjodu ta' rikostruzzjoni, bejn l-1660 u l-1672, Hedwig Eleonora kienet il-kap tar-reġġenza peress li r-Re Eredi Karlu XI tal-Iżvezja kien għadu taħt l-età. L-Iżvezja kienet saret pajjiż setgħan wara l-Paċi ta' Westfalen. Il-pożizzjoni tar-reġina, essenzjalment il-mexxejja tal-Iżvezja, kienet titlob residenza impressjonanti li kienet tinsab biżżejjed qrib Stokkolma.
 Matul ir-renju tar-rejiet Karlu XI u Karlu XII tal-Iżvezja, il-qorti rjali spiss kienet preżenti fil-palazz, li kien jintuża għall-kaċċa. Hedwig Eleonora użat il-palazz bħala residenza tas-sajf sa mewtha fl-1715, anke meta kienet saret l-ospitant tal-qorti rjali fin-nuqqas ta' Karlu XII fil-Gwerra l-Kbira tat-Tramuntana (1700-1721).
 Seklu 18
 Il-Palazz ta' Drottningholm baqa' jintuża regolarment bħala residenza tas-sajf għall-qorti rjali matul is-seklu 18 kollu. Wara l-mewt ta' Hedwig Eleonora fl-1715, ir-Reġina Ulrika Eleonora tal-Iżvezja u r-Re Federiku I tal-Iżvezja baqgħu jospitaw il-qorti rjali fil-palazz matul is-sajf.
 Fl-1744, il-palazz ingħata bħala rigal mir-Re Federiku I lill-Prinċipessa Eredi ta' dak iż-żmien, li mbagħad saret ir-Reġina tal-Iżvezja, Louisa Ulrika tal-Prussja, meta żżewġet lil Adolf Frederick tal-Iżvezja, li sar ir-Re tal-Iżvezja fl-1751. Matul is-sjieda ta' Louisa Ulrika, fuq ġewwa l-palazz ġie ttrasformat bi stil Rokokò Franċiż iktar sofistikat. Louisa Ulrika kienet responsabbli wkoll għall-bini tat-Teatru tal-Palazz ta' Drottningholm, li nbena bi stil grandjuż wara li l-binja oriġinali iktar mudesta kienet inħakmet min-nirien fl-1762. Louisa Ulrika u Adolf Fredrick baqgħu jgħixu fil-palazz matul ir-renju tagħhom (1751-1771). Fl-1777, Louisa Ulrika bigħet il-Palazz ta' Drottningholm lill-Istat Żvediż.
 Meta kien proprjetà tal-Istat Żvediż, il-palazz intuża mir-Re Gustav III tal-Iżvezja, iben Louisa Ulrika, bħala residenza tas-sajf, u fil-palazz kien hemm ħajja ċerimonjali tal-qorti liema bħalha, li titqies bħala epoka tad-deheb għall-palazz, li matulha saru maskerati elaborati, festini teatrali kbar u tornej fil-ġonna. Matul ir-renju ta' Gustav IV Adolf tal-Iżvezja (li rrenja fl-1792-1809) u ta' Karlu XIII tal-Iżvezja (li rrenja fl-1809-1818), il-palazz gradwalment beda jintuża inqas spiss. Fl-1797, fil-palazz saru ċelebrazzjonijiet kbar meta l-għarusa tar-Re, Frederica ta' Baden, ġiet milqugħa hemmhekk mal-wasla tagħha fl-Iżvezja, u matulhom ġie organizzat l-aħħar hekk imsejjaħ karużell jew tornew, fil-ġonna tal-palazz. Wara l-Kolp ta' Stat tal-1809, Gustav IV Adolf inżamm taħt għassa għal ħdax-il jum fil-Paviljun Ċiniż.
 Seklu 19
 Matul ir-renju ta' Karlu XIV Ġwanni tal-Iżvezja (li rrenja fl-1818-1844), il-palazz ġie abbandunat. Ir-re qiesu bħala simbolu tad-dinastija l-antika, u l-Palazz ta' Drottningholm ġie mitluq. Il-binjiet ġarrbu ħsarat mill-forzi tan-natura, u l-inventarji tagħhom ittieħdu jew ġew irkantati.
 Mid-dehra nfetaħ għall-pubbliku għall-ewwel darba matul dan il-perjodu: żjara ssemmiet fl-1819, u l-pubbliku kien juża l-park għall-picnics. Okkażjonalment, it-territorju tal-palazz intuża għal avvenimenti pubbliċi: fl-1823, l-għarusa tal-prinċep eredi, Josephine ta' Leuchtenberg, ġiet milqugħa mal-wasla tagħha fl-Iżvezja, u l-jum iddedikat lil isimha baqa' jiġi ċċelebrat. Il-mistednin barranin kienu jintlaqgħu fil-ġonna tal-palazz, bħall-Kżar Nicholas I tar-Russja.
 Oscar I tal-Iżvezja interessa ruħu fil-palazz, u għalkemm kien jippreferi l-Palazz ta' Tullgarn bħala residenza tas-sajf, huwa ħa ħsieb li l-palazz jiġi ppreservat billi ordna li jsiru l-ewwel tiswijiet fl-1846. Barra minn hekk, huwa kien jużah għaċ-ċelebrazzjonijiet pubbliċi, bħar-riċeviment għall-istudenti Pan-Skandinavi fl-1856, u fl-1858, Gustav V tal-Iżvezja twieled fil-palazz. Karlu XV tal-Iżvezja kien jippreferi l-Palazz ta' Ulriksdal bħala r-residenza tas-sajf tiegħu u injora l-Palazz ta' Drottningholm, iżda Oscar II tal-Iżvezja kompla bit-tiswijiet.
 Kemm Oscar I kif ukoll Oscar II ġew ikkritikati li mmodernizzaw il-palazz u li aġġustawh skont il-moda kontemporanja minflok irrestawrawh għall-istat oriġinali tiegħu, u matul ir-renju ta' Gustav V il-palazz u l-madwar ġew rikostruwiti għad-dehra tagħhom tas-seklu 18. Fl-1907, inbeda restawr maġġuri ta' erba' snin fuq il-palazz biex jiġi rrestawrat għall-istat preċedenti tiegħu, u mbagħad il-qorti rjali bdiet tużah regolarment mill-ġdid.
 Residenza rjali
 Il-familja rjali Żvediża attwali użat il-parti tal-Punent tal-Palazz ta' Drottningholm bħala r-residenza primarja tagħha mill-1981. Minn dak iż-żmien 'l hawn, il-palazz ġie mgħasses ukoll mill-Militar Żvediż bl-istess mod bħall-Palazz ta' Stokkolma. Il-partijiet l-oħra tal-palazz huma miftuħa għall-pubbliku.
 Palazz
 Il-palazz u t-territorju tiegħu sarulhom bosta rinnovazzjonijiet, bidliet u żidiet matul dawn l-aħħar 400 sena. L-ikbar rinnovazzjoni, fejn ġew installati jew immodernizzati l-elettriku, it-tisħin, id-dranaġġ, u l-kanen tal-ilma, u fejn ġie sostitwit is-saqaf tal-palazz, seħħet bejn l-1907 u l-1913. Matul perjodu ta' 20 sena li beda għall-ħabta tal-1977, diversi żoni kbar tal-palazz ġew irrestawrati u rikostruwiti. Il-librerija u s-sala nazzjonali ngħataw l-iktar attenzjoni u sistemi ta' protezzjoni min-nirien ġew installati fil-palazz kollu. Fl-1997 beda x-xogħol biex il-ħitan ta' barra jitnaddfu u jiġu rikostruwiti, u dan ix-xogħol intemm fl-2002.
 Knisja
 Il-knisja ġiet iddisinjata u nbniet minn Nicodemus Tessin ix-Xiħ. Tlestiet minn ibnu f'Mejju 1746.
 Il-knisja għadha tintuża min-nies tal-parroċċa ta' Lovön, li jinġabru għall-quddies fil-knisja fl-aħħar Ħadd ta' kull xahar. Fil-knisja tal-palazz għadu jintuża orgni Cahman tal-1730. Oġġett notevoli ieħor huwa t-tapizzerija tradizzjonali tal-knisja li saret minn Gustaf V tal-Iżvezja.
 Teatru
 It-Teatru tal-Palazz ta' Drottningholm huwa t-teatru tal-opri li jinsab fil-palazz. Dan għadu jintuża, u l-festivals tal-opri li jsiru fih fis-sajf huma pjuttost popolari. Xi kultant jittellgħu wkoll spettakli tal-Kumpanija Rjali tal-Opri tal-Iżvezja.
 Paviljun Ċiniż
 Il-Paviljun Ċiniż li jinsab fil-ġonna tal-Palazz ta' Drottningholm huwa paviljun irjali ispirat mill-paviljuni Ċiniżi li nbena fl-1763-1770.
 Ġonna
 Il-ġonna u ż-żoni tal-park madwar il-palazz u l-binjiet tiegħu huma waħda mill-attrazzjonijiet prinċipali għat-turisti li jżuru l-palazz kull sena. Il-ġonna ġew stabbiliti fi stadji minn mindu nbena l-palazz, u dan irriżulta fi stili differenti ta' parks u ġonna.
 Ġnien Barokk
 L-eqdem parti tal-ġonna nħolqot fl-aħħar tas-seklu 17 taħt it-tmexxija ta' Hedwig Eleonora. Il-missier u l-iben Tessin ħadu f'idejhom il-proġett u ħolqu ġnien Barokk eżatt fuq barra tal-palazz prinċipali, u maġenbu nħolqu tliet mogħdijiet wesgħin b'siġar kbar. Il-bosta statwi mifruxin madwar din iż-żona nħolqu mill-artist Adrian de Vries; l-armata Żvediża ħaduhom waqt il-gwerra mill-Palazz ta' Wallenstein fi Praga, iċ-Ċekja, filwaqt li żewġ iljuni tal-irħam fid-daħla prinċipali tal-palazz ġew ittrasportati mill-Kastell ta' Ujazdów f'Varsavja, il-Polonja. Il-ġnien Barokk ġie mitluq flimkien mal-kumplament tat-territorju matul is-seklu 19, iżda ġie rrestawrat fis-snin 50 u 60 tas-seklu 20 fuq l-inizjattiva ta' Gustaf VI Adolf tal-Iżvezja.
 Ġnien Ingliż
 Gustav III tal-Iżvezja ħa l-inizjattiva biex jinħoloq il-ġnien Ingliż tal-Palazz ta' Drottningholm. Dan jinsab fit-Tramuntana tal-ġnien Barokk u huwa magħmul minn żewġ għadajjar bil-kanali, bil-pontijiet, b'meded kbar fil-beraħ tal-ħaxix, u b'gruppi ta' siġar jew mogħdijiet bis-siġar. Hemm diversi mogħdijiet tal-mixi f'din il-parti kbira tal-park.
 F'din iż-żona kollha, hemm diversi "veduti" li jistgħu jitgawdew, li nħolqu apposta biex jiġbdu l-attenzjoni lejn veduta partikolari. Il-biċċa l-kbira tal-istatwi antiki tal-irħam fil-ġonna nxtraw minn Gustav III mill-Italja. L-iskop tal-istatwi hu li jissorprendu lill-viżitatur bid-dehra partikolari tagħhom f'żona ħadra, jew bħala punt ċentrali għal xi veduta.
 Sit ta' Wirt Dinji
 Il-Palazz ta' Drottningholm ġie ddeżinjat fl-1991 bħala Sit ta' Wirt Dinji tal-UNESCO, l-iktar minħabba t-Teatru u l-Paviljun Ċiniż tal-palazz. Il-palazz jitqies bħala l-ifjen eżempju ta' residenza rjali tas-seklu 18 fit-Tramuntana tal-Ewropa, ispirat mill-Palazz ta' Versailles.
 Il-valur universali straordinarju tas-sit ġie rrikonoxxut abbażi ta' kriterju wieħed tal-għażla tal-UNESCO: il-kriterju (iv) "Eżempju straordinarju ta' tip ta' bini, ta' grupp ta' siti jew ta' pajsaġġ arkitettoniku jew teknoloġiku li joħroġ fid-dieher stadju/i sinifikanti fl-istorja tal-bniedem".
 Referenzi
 Siti ta' Wirt Dinji
 Żvezja
 Palazzi


text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 19.11.2021
 COM(2021) 698 final
 2021/0363(BUD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
 työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Ranskan hakemuksen johdosta – EGF/2021/005 FR/Airbus
 PERUSTELUT
 EHDOTUKSEN TAUSTA
 1.Työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EY) N:o 1309/2013 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/691,
 1
 jäljempänä ’EGR-asetus’.
 2.Ranska toimitti 26. heinäkuuta 2021 hakemuksen EGF/2021/005 FR/Airbus EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun Airbus oli vähentänyt työntekijöitä Ranskassa.
 3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.
 HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ
 EGR-hakemus
 EGF/2021/005 FR/Airbus
 Jäsenvaltio
 Ranska
 Asianomaiset alueet (NUTS
 2
 2 -taso)
 Midi-Pyrénées
 (FRJ2)
 Pays de la Loire
 (FRG0)
 Hakemuksen jättämispäivä
 26. heinäkuuta 2021
 Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta
 9. elokuuta 2021
 Lisätietopyyntö
 9. elokuuta 2021
 Lisätietojen toimittamisen määräaika
 13. syyskuuta 2021
 Arvioinnin päättämisen määräaika
 24. marraskuuta 2021
 Toimintakriteeri
 EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohta
 Ensisijainen yritys
 Airbus
 (Airbus SE)
 Asianomaisten yritysten määrä
 1
 Toimiala(t)
 (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
 3
 kaksinumerotaso 30 (Kulkuneuvojen valmistus)
 Viiteajanjakso (neljä kuukautta):
 1. marraskuuta 2020 – 1. maaliskuuta 2021
 Viiteajanjaksona tapahtuneet työntekijävähennykset (a)
 508
 Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b)
 0
 Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä (a + b)
 508
 Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä
 508
 Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä
 297
 Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina
 4 406 194
 EGR:n täytäntöönpanon talousarvio
 4
 euroina
 0
 Kokonaistalousarvio euroina
 4 406 194
 EGR:n tuki euroina (85 %)
 3 745 264
 HAKEMUKSEN ARVIOINTI
 Menettely
 4.Ranska toimitti hakemuksen EGF/2021/005 FR/Airbus 26. heinäkuuta 2021 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa esitetyt toimintakriteerit täyttyivät.
 5
 Komissio vahvisti vastaanottaneensa hakemuksen ja pyysi Ranskalta lisätietoja 9. elokuuta 2021. Nämä lisätiedot toimitettiin 25 työpäivän kuluessa pyynnön esittämisestä, kun määräaikaa oli Ranskan asianmukaisesti perustelemasta pyynnöstä jatkettu kymmenellä päivällä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 50 työpäivän määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 24. marraskuuta 2021.
 Hakemuksen tukikelpoisuus
 Asianomaiset yritykset ja edunsaajat
 5.Hakemus koskee 508:aa työttömäksi jäänyttä työntekijää, joiden työskentely on loppunut yrityksen Airbus (Airbus SE) taloudellis-sosiaalisessa yksikössä (UES)
 6
 Airbus Commercial, jäljempänä ’Airbus Commercial’. Airbus toimii toimialalla, joka on luokiteltu NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 30 (Kulkuneuvojen valmistus). Yrityksen tekemät työntekijävähennykset sijoittuvat NUTS 2 -alueille Midi-Pyrénées (FRJ2) ja Pays de la Loire (FRG0).
 Toimintakriteerit
 6.Ranska jätti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytyksenä on vähintään 200:n työttömäksi jääneen työntekijän työskentelyn loppuminen neljän kuukauden viiteajanjakson aikana jäsenvaltiossa sijaitsevassa yrityksessä, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden työskentely on loppunut.
 7.Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 1. marraskuuta 2020 ja päättyi 1. maaliskuuta 2021. Sen aikana Airbus vähensi 508 työntekijää.
 Työttömiksi jääneiden ja työskentelyn loppumisen laskeminen
 8.Työttömiksi jääneiden työntekijöiden työskentelyn loppuminen viiteajanjakson aikana on laskettu päivästä, jona työnantaja antoi yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä.
 Tukeen oikeutetut edunsaajat
 9.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 508.
 Kuvaus työntekijöiden vähentämisen ja työskentelyn loppumisen taustalla olevista tapahtumista
 10.Airbusin kaupallisten ilma-alusten osasto on johtava kaupallisten ilma-alusten valmistaja. Kun covid-19-pandemia aiheutti kaupallisen lentotoiminnan ja etenkin matkustajalentojen yleisen romahtamisen, Airbusin kaupallisten ilma-alusten osasto ajautui vakaviin vaikeuksiin.
 11.Yleiset matkustusrajoitukset pitivät pandemian aikana suurimman osan alan kalustosta maassa. Pandemiaa seurannut talouskriisi on lisäksi heikentänyt monien lentoliikenneasiakkaiden ostovoimaa ja saanut asiakkaat harkitsemaan lentopäätöksiään uudelleen.
 12.Useimmat kaupalliset lentoyhtiöt ovat jo ilmoittaneet massiivisista rakenneuudistussuunnitelmista, joiden avulla ne yrittävät selviytyä siihen saakka, että ala on toipunut täysin, tai ne ovat toteuttaneet tällaisia suunnitelmia. Airbusin mukaan siihen ei päästäne ennen vuotta 2025.
 7
 13.Osana rakenneuudistussuunnitelmiaan lentoyhtiöt poistivat koneitaan käytöstä ennenaikaisesti ja panivat hankintasuunnitelmansa jäihin tai peruivat ne kokonaan. Kun ilma-aluksia tuli tarjolle ylenpalttisen paljon, niiden myyntihinnat joutuivat syöksykierteeseen.
 8
 14.Kaupallisten ilma-alusten valmistus muodosti 67 prosenttia Airbusin kokonaisliikevaihdosta.
 9
 Huhtikuusta 2020 alkaen tuotantosuunnitelmia oli mukautettava kriisitilanteeseen, mikä johti tuotannon vähenemiseen kolmanneksella.
 10
 15.Sovittaakseen henkilöstömääränsä äkillisesti mukautettuihin tuotantosuunnitelmiin Airbus joutui toteuttamaan rakenneuudistussuunnitelman. Koko yrityksen kattavan työehtosopimuksen
 11
 mukaisesti pelkästään Ranskassa leikattiin 4 248 työpaikkaa.
 12
 16.Ensimmäisenä keinona Airbus hyödynsi uutta hätälainsäädäntöä,
 13
 joka Ranskassa oli hyväksytty pandemian vuoksi. Uusien säännösten perusteella yritykset voivat tilapäisesti vuokrata työntekijöitään muille yrityksille. Airbus pystyi tekemään tällaisia järjestelyjä omissa alayksiköissään mutta myös ulkopuolisten yritysten kanssa. Tällä tavoin asianomaisia työntekijöitä ei tarvinnut irtisanoa.
 17.Ranskan hallitus on käynnistänyt alaa tukevan ohjelman.
 14
 Ranskan hallituksen tuella Airbus pystyi säilyttämään 500 korkean osaamistason insinöörien työpaikkaa.
 18.Neuvotteluosapuolet sopivat myös ohjelmasta, jossa annetaan neuvoja työntekijöille, jotka olisivat halukkaita päättämään työsuhteensa Airbusiin vapaaehtoisesti.
 19.Vastauksena covid-19-pandemian aiheuttamaan talouskriisiin Ranskan hallitus käynnisti lisäksi tilapäisen pitkäkestoista osa-aikatyötä koskevan ohjelman,
 15
 jonka avulla vaikeuksissa olevat yritykset voivat lyhentää työntekijöidensä työaikaa. Ohjelman ansiosta voitiin säästää vielä 1 502 työpaikkaa.
 20.Vaikka irtisanomisia voitiin vähentää merkittävästi, työpaikkoja menetettiin kaikkiaan 2 246.
 Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen
 21.Ranskan viranomaiset kertovat, että covid-19-pandemian aiheuttama kriisi on koetellut puheena olevia alueita erityisen kovasti. Työttömyys kasvoi molemmilla alueilla jo ennen kriisiä. Työttömyysaste nousi vuodesta 2008 vuoteen 2018 Pays de la Loiren alueella 6,8 prosentista 8,5 prosenttiin ja Oksitanian alueella (alueella Midi-Pyrénées) 8,8 prosentista 10,7 prosenttiin. Työttömyysaste oli vuonna 2018 lähtenyt lievään laskuun, kunnes kriisi iski vuonna 2021. Vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä työttömyysaste oli Pays de la Loiressa 6,9 prosenttia ja Oksitaniassa 9,4 prosenttia.
 16
 22.Irtisanomisilla odotetaan etenkin Oksitaniassa olevan merkittävä vaikutus työmarkkinoihin ja talouteen. Toulousen kaupunki ympäristöineen on Euroopan suurin ilmailualan klusteri. Ala työllistää 110 000 henkilöä. Alue on vahvasti riippuvainen ilmailualasta, joka on alueen merkittävin toimiala. Airbus on alueen suurin yksityinen työnantaja. Airbusin tuotannon 35 prosentin pienenemisellä odotetaan olevan erittäin vakavia vaikutuksia työllisyyteen koko alalla, myös yhtiön lukuisissa tavarantoimittajayrityksissä jne.
 17
 23.Oksitaniassa suuri osa työttömiksi jääneistä työntekijöistä on pitkälle kouluttautuneita, mutta 31 prosenttia heistä on yli 50-vuotiaita, mikä vaikeuttaa heidän työllistymistään uudelleen. Alueesta on muodostunut merkittävä ekosysteemi startup-yrityksille, joten kiinnostuneille edunsaajille on tarjolla mahdollisuuksia yrityksen perustamiseen.
 18
 24.Pays de la Loiren alueen talous on rakenteeltaan erittäin monipuolinen, ja sen vuoksi ilmailualan kriisin vaikutusten paikalliseen talouteen ja työmarkkinoihin odotetaan jäävän lievemmiksi. Ilmailuinsinööreille ja -teknikoille ei kuitenkaan ole tarjolla paljonkaan työllistymismahdollisuuksia. Niitä odotetaan syntyvän merenkulkuun tai uusiutuvaan energiaan liittyville toimialoille, mikä puolestaan edellyttää irtisanottujen työntekijöiden kouluttautumista uudelleen. Työttömäksi jääneiden ikä todennäköisesti vaikeuttaa uudelleentyöllistymistä samaan tapaan kuin Oksitaniassa. Puheena olevista työntekijöistä 11 prosenttia on yli 55-vuotiaita.
 19
 Muutosten ennakointia ja rakenneuudistusta koskevan EU:n laatukehyksen soveltaminen
 25.Ranska on selostanut, miten muutosten ennakointia ja rakenneuudistusta koskevan EU:n laatukehyksen suositukset on otettu huomioon. Kun toiminnassa oleva yritys (joka ei siis ole selvitystilassa), joka työllistää vähintään 1 000 työntekijää, vähentää työntekijöitä organisaatiomuutosten vuoksi, sen on Ranskan työlainsäädännön mukaan maksettava kaikki näiden työntekijöiden hyväksi toteutettavien aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteiden kustannukset. Viranomaiset puuttuvat asiaan vasta, kun irtisanovan yrityksen toteuttamat toimenpiteet päättyvät.
 26.Ranskan viranomaiset toteavat, että Airbusilla on hyvin pitkälle kehitetty järjestelmä muutosten tunnistamiseksi ja ennakoimiseksi. Tämä koskee erityisesti sen henkilöstöltä edellytettävien erityisten taitojen ja osaamisen kartoittamista ja ylipäätään työvoiman tarvetta.
 20
 Henkilöstön ja ammattiliittojen edustajat ovat tiiviisti mukana muutokseen sopeutumista koskevissa organisatorisissa suunnitelmissa. Vaikka pandemia ja sitä seurannut kriisi iskivät toimialaan yhtäkkiä, Airbus pystyi olemassa olevan järjestelmänsä ansiosta neuvottelemaan henkilöstön ja ammattiliittojen edustajien kanssa kriisiin vastaamiseksi tarvittavasta uudelleenjärjestelystä.
 27.Ranska on ilmoittanut, että Airbus on toiminnassa olevana, yli 1 000 työntekijää työllistävänä yrityksenä koonnut laajan aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden paketin, jolla autetaan irtisanottuja työntekijöitä. Yhteistyössä ulkoisen uudelleensijoittamiskonsultin kanssa Airbus perusti tiedotus- ja neuvontapisteen (Mobility Pathways), johon työntekijät voivat ensimmäiseksi ottaa yhteyttä. Tiedotuspisteessä työntekijät saavat neuvoja mahdollisista etenemistavoista ja sitten apua pyrkimyksiinsä osallistua koulutustoimiin tai löytää uusi työpaikka.
 Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin
 28.Ranskan viranomaiset ovat vahvistaneet, että EGR:n rahoitustukea saaviin jäljempänä kuvattuihin toimiin ei saada tukea muista unionin rahoitusvälineistä.
 Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa tai työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi
 29.Ranska on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokoamisessa on kuultu henkilöstön ja ammattiliittojen edustajia. Airbus ja asianomaisen henkilöstön ja ammattiliittojen edustajat
 21
 järjestivät niin kansallisella kuin kansainväliselläkin tasolla useaan otteeseen tapaamisia ja neuvotteluja, joissa ne kartoittivat mahdollisia keinoja lieventää henkilöstöön suoraan kohdistuvia vaikutuksia ja laatia toimenpidepaketteja asianomaisten työntekijöiden auttamiseksi. Nämä sisäiset neuvottelukierrokset alkoivat 30. kesäkuuta 2020 ja päättyivät 15. lokakuuta 2020.
 Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimenpiteet
 Kohteena olevat edunsaajat
 30.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 297 vähennettyä työntekijää. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, iän ja koulutustason mukaan on seuraava:
 Ryhmä
 Kohteena olevia edunsaajia
 Sukupuoli:
 Miehiä:
 236
 (79,5 %)
 Naisia:
 61
 (20,5 %)
 Muunsukupuolisia:
 0
 (0,0 %)
 Ikäryhmä:
 alle 30-vuotiaita:
 35
 (11,8 %)
 30–54-vuotiaita:
 222
 (74,7 %)
 yli 54-vuotiaita:
 40
 (13,5 %)
 Koulutustaso
 Enintään ylempi perusaste
 22
 0
 (0,0 %)
 Keskiaste
 23
 tai keskiasteen jälkeinen
 24
 150
 (50,5 %)
 Korkea-asteen koulutus
 25
 147
 (49,5 %)
 Ehdotetut toimenpiteet
 31.Toimenpiteet, joihin Ranskan viranomaiset hakevat EGR:n yhteisrahoitusta, ovat osa yksilöllisten toimenpiteiden pakettia, jonka irtisanova yritys tarjoaa asianomaisille työntekijöille. EGR:n tukea voidaan kuitenkin myöntää ainoastaan sellaisiin toimenpiteisiin, jotka menevät irtisanovan yrityksen lakisääteisiä velvoitteita pitemmälle. Ne kuvataan seuraavassa:
 –Starttiraha: Yrityksen perustamisesta kiinnostunutta edunsaajaa tuetaan 15 000 euron starttirahalla. Kiinnostuneet työntekijät voivat pyytää saada liittyä starttirahajärjestelmään ja hakea avustusta kuuden kuukauden ajan liittymisestään. Starttiraha maksetaan kiinteämääräisenä yrityksen todellisesta perustamisesta esitettyä näyttöä vastaan. Menettelyä hallinnoi Mobility Pathways, joka antaa hakuohjeita, tarkastaa ja vahvistaa liiketoimintasuunnitelman ja tekee lopullisen päätöksen avustuksen myöntämisestä. Jos tuensaajat perustavat yrityksen yhdessä, kukin edunsaaja saa starttirahan täysimääräisenä.
 –Yrityksen perustamiseen tähtäävä koulutus: Toimenpide on tarkoitettu starttirahajärjestelmään liittyneille edunsaajille. Yrityksen perustamisesta kiinnostuneille tarjotaan laaja koulutuspaketti.
 –Yrityksen perustamiseen tähtäävään koulutukseen liittyvä kustannusavustus: Yrityksen perustamiseen tähtäävään koulutukseen osallistuvat edunsaajat voivat saada korvauksen majoitukseen, aterioihin, matkoihin, mahdollisiin tulkkauspalveluihin jne. liittyvistä kustannuksista.
 –Palkanlisät: Toimenpiteen on tarkoitus toimia kannustimena uuden työpaikan vastaanottamiseen silloinkin, kun palkka jää pienemmäksi kuin aiemmassa työpaikassa. Palkanlisä on enintään 350 euroa kuukaudessa, ja sitä maksetaan enintään 12 kuukauden ajalta.
 32.Ranska kertoo, että irtisanova yritys tarjoaa henkilöstölleen säännöllisesti koulutusta, jossa kiinnitetään erityistä huomiota digitaalisiin ja resurssitehokkaassa taloudessa tarvittaviin taitoihin. EGR-asetuksen 7 artiklan 2 kohdassa mainittu tällaisten laaja-alaisten taitojen jakaminen ei siksi välttämättä tapahtuisi jäsennellysti. Jos edunsaajalla on erityisiä koulutustarpeita, sopivaa koulutusta voidaan kuitenkin tarjota.
 33.Tässä kuvatut ehdotetut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Nämä toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.
 34.Ranska on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Maan viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.
 Alustava talousarvio
 35.Arvioidut kokonaiskustannukset ovat 4 406 194 euroa, johon sisältyy pelkästään yksilöllisten palvelujen kustannuksia mutta ei valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien kustannuksia.
 36.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 3 745 264 euroa (85 % kokonaiskustannuksista).
 37.Kansallisen ennakko- tai osarahoituksen lähteenä on Airbus.
 Toimenpiteet
 Arvioitu osallistujamäärä
 Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti
 (euroa)
 26
 Arvioidut kokonaiskustannukset
 (euroa)
 27
 Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 2 kohdan a alakohta)
 Starttiraha (prime création d’entreprise)
 217
 15 000
 3 255 000
 Yrityksen perustamiseen tähtäävä koulutus (formation création d’entreprise)
 275
 3 974
 1 092 902
 Välisumma a):
 Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista:
 –
 4 347 902
 (98,7 %)
 Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 2 kohdan b alakohta)
 Yrityksen perustamiseen tähtäävään koulutukseen liittyvä kustannusavustus (allocation frais annexes formation création d’entreprise)
 21
 724
 15 199
 Palkanlisät (indemnité différentielle de salaire)
 22
 1 959
 43 093
 Välisumma b):
 Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista:
 –
 58 292
 (1,3 %)
 EGR-asetuksen 7 artiklan 5 kohdan mukaiset toimet
 1. Valmistelutoimet
 –
 0
 2. Hallinnointi
 –
 0
 3. Tiedotus ja mainonta
 –
 0
 4. Valvonta ja raportointi
 –
 0
 Välisumma c):
 Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:
 –
 0
 (0 %)
 Kustannukset yhteensä (a + b + c):
 –
 4 406 194
 EGR:n rahoitusosuus (85 % kokonaiskustannuksista)
 –
 3 745 264
 38.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Ranska on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.
 39.Ranska on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 22 000 euroa edunsaajaa kohti.
 Menojen tukikelpoisuuskausi
 40.Ranska aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 1. marraskuuta 2020. Toimenpiteisiin liittyviin menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea kaudella, joka alkaa 1. marraskuuta 2020 ja päättyy 24 kuukauden kuluttua rahoituspäätöksen voimaantulopäivästä.
 41.Ranska ei hyödynnä mahdollisuutta pyytää varoja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimiin.
 Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät
 42.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Ranska on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista vastaa työ-, työllisyys-, ammattikoulutus- ja sosiaalisen vuoropuhelun ministeriön pääosasto Délégation générale à l’emploi et à la formation professionnelle (DGEFP, työllisyyden ja ammatillisen koulutuksen pääosasto) ja erityisesti siihen kuuluva Mission Fonds national de l'emploi (DGEFP – MFNE, valtion työllisyysrahasto). Maksut suorittaa DGEFP:n talousasioiden yksikkö Mission des Affaires Financières (DGEFP – MAFI) Ranskan tarkastusviranomainen EGR:n osalta on Commission interministérielle de coordination des contrôles (CICC). Toimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaa Airbus. Täytäntöönpanoa varten Ranskan viranomaiset solmivat Airbusin kanssa kumppanuussopimuksen.
 Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset
 43.Ranska on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:
 –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.
 –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.
 –Airbus, joka on jatkanut toimintaansa irtisanomisten jälkeen, on noudattanut henkilöstön vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvannut työntekijänsä asianmukaisesti.
 –Kaksinkertainen rahoitus estetään.
 –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.
 TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Talousarvioesitys
 44.EGR ei saa ylittää 186 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina), kuten vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093
 28
 8 artiklassa säädetään.
 45.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 3 745 264 euroa eli 85 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.
 46.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät yhdessä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen
 29
 9 kohdan mukaisesti ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.
 Muut asiaan liittyvät asiakirjat
 47.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 3 745 264 euroa.
 48.Samaan aikaan kun komissio hyväksyi tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se hyväksyi rahoitustukea koskevan päätöksen, joka on varainhoitoasetuksen
 30
 110 artiklassa tarkoitettu rahoituspäätös. Kyseinen rahoituspäätös tulee voimaan päivänä, jona komissiolle ilmoitetaan siitä, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet määrärahasiirron.
 2021/0363 (BUD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
 työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Ranskan hakemuksen johdosta – EGF/2021/005 FR/Airbus
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
 ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EY) N:o 1309/2013 kumoamisesta 28 päivänä huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/691
 31
 ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,
 ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen
 32
 ja erityisesti sen 9 kohdan,
 ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1)Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille pyrkii osoittamaan solidaarisuutta ja edistämään ihmisarvoista ja kestävää työllisyyttä unionissa tarjoamalla tukea suurten rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamalla heitä palaamaan ihmisarvoiseen ja kestävään työhön mahdollisimman nopeasti.
 (2)EGR ei saa ylittää 186 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093
 33
 8 artiklassa säädetään.
 (3)Ranska toimitti 26 päivänä heinäkuuta 2021 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön yrityksen Airbus (Airbus SE) toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Airbus toimii Euroopan unionin tilastollisen toimialaluokituksen, jäljempänä ’NACE’,
 34
 Rev. 2:n kaksinumerotasoon 30 (Kulkuneuvojen valmistus) luokitellulla toimialalla Ranskassa. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) 2021/691 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) 2021/691 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.
 (4)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 3 745 264 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Ranskan hakemuksen perusteella.
 (5)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Otetaan työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevasta Euroopan globalisaatiorahastosta työttömiksi jääneille työntekijöille käyttöön 3 745 264 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2022 koskevaa unionin yleistä talousarviota.
 2 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]
 35*.
 Tehty Brysselissä
 Euroopan parlamentin puolesta
 Neuvoston puolesta
 Puhemies
 Puheenjohtaja
 (1)
 EUVL L 153, 3.5.2021, s. 48.
 (2)
 Komission delegoitu asetus (EU) 2019/1755, annettu 8 päivänä elokuuta 2019, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 liitteiden muuttamisesta (EUVL L 270, 24.10.2019, s. 1–56).
 (3)
 EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.
 (4)
 Asetuksen (EU) 2021/691 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
 (5)
 Kyseisen 12 viikon määräajan kuluminen keskeytettiin asetuksen (EU) 2021/691 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti 1. tammikuuta 2021 ja 3. toukokuuta 2021 väliseksi ajaksi.
 (6)
 Taloudellis-sosiaalinen yksikkö (unité économique et sociale – UES) on Ranskan lainsäädännön mukainen oikeudellinen rakenne, johon voidaan koota yrityksiä, joilla on sama johto, jotka toimivat samalla toimialalla ja joiden työntekijöillä on yhteiset edut mutta jotka ovat oikeudellisesti erillisiä yrityksiä. Tarkoituksena on luoda yhteinen työntekijöitä edustava elin. Työntekijävähennykset tapahtuivat taloudellis-sosiaalisessa yksikössä Airbus Commercial, johon kuuluvat Airbus SE:n kaksi ranskalaista tytäryhtiötä Airbus SAS ja Airbus Operations SAS.
 (7)
 Airbusin julkaisematon asiakirja ”Livre 2”, jossa esitetään sisäinen analyysi covid-kriisistä ja sen vaikutuksesta Airbusin toimialaan Ranskassa.
 (8)
 Ks. edellinen alaviite.
 (9)
 https://www.airbus.com/content/dam/corporate-topics/financial-and-company-information/Airbus-FY2020-Presentation.pdf
 (10)
 https://www.airbus.com/newsroom/press-releases/en/2020/04/airbus-reports-first-quarter-q1-2020-results.html
 .
 (11)
 Accord collectif relatif au plan d’adaptation des sociétés composant l’UES Airbus Commercial dans le contexte de la crise économique Covid-19 et ses conséquences sur l’emploi.
 (12)
 Maailmanlaajuisesti Airbusin oli vähennettävä noin 9 400 työpaikkaa. https://www.airbus.com/content/dam/corporate-topics/financial-and-company-information/Airbus-FY2020-SN.pdf.
 (13)
 Loi d’urgence n°2020-734, 17. kesäkuuta 2020.
 (14)
 Ohjelman käynnisti CORAC (Conseil pour la Recherche Aéronautique Civile).
 (15)
 Activité Partielle de Longue Durée (APLD): https://www.service-public.fr/professionnels-entreprises/vosdroits/F35381
 (16)
 Ranskan tilastolaitoksen keräämät tiedot. Menetelmistä ja tilastoista tarkemmin ks. https://www.insee.fr/fr/metadonnees/source/indicateur/p1660/description.
 (17)
 Julkaisematon asiakirja Airbus – Étude d’Impact, BPI Consulting Paris, 12/2020.
 (18)
 Ks. edellinen alaviite.
 (19)
 Ks. edellinen alaviite.
 (20)
 Asiaa koskevassa 15. helmikuuta 2019 tehdyssä sopimuksessa Accord-Gestion des Emplois et des Parcours Professionnels Airbus sitoutuu paitsi analysoimaan näitä tarpeita myös keskustelemaan niistä kaikkien asiaankuuluvien yrityksen sisäisten toimijoiden kanssa.
 (21)
 CGA-F (Comité de Groupe Airbus France), CSE-C (Comité Social Economique-Central), CSE-E (Comité Social Economique-Etablissement), Comité Européen.
 (22)
 ISCED 0-2.
 (23)
 ISCED 3.
 (24)
 ISCED 4.
 (25)
 ISCED 5-8.
 (26)
 Työntekijää kohden arvioidut kustannukset on desimaalien välttämiseksi pyöristetty. Pyöristämisellä ei kuitenkaan ole vaikutusta kunkin toimenpiteen kokonaiskustannuksiin, jotka ovat edelleen samat kuin Ranskan esittämässä hakemuksessa.
 (27)
 Kokonaiskustannukset eivät täsmää pyöristämisen vuoksi.
 (28)
 EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.
 (29)
 EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 29.
 (30)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).
 (31)
 EUVL L 153, 3.5.2021, s. 48.
 (32)
 EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 29.
 (33)
 Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).
 (34)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).
 (35)
 *
 Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.


text:
Občina Hrastnik je ena od občin v Republiki Sloveniji. Na zahodu meji na občino Trbovlje, na jugu na Radeče, na vzhodu na Laško, ter na severu na Žalec. Občina obsega del Zasavja na obeh bregovih Save. Meri 58,6 km2 in ima 19 naselij. V zadnjih 100 letih prebivalstvo v njej stalno narašča. Gozdovi pokrivajo skoraj tri petine občine. Večina aktivnega prebivalstva je zaposlenega v industriji in rudarstvu. Skozi občino peljeta ob Savi dvotirna železniška proga, ki povezuje Ljubljano in Celje in državna cesta številka 108, Ljubljana - Zidani Most, na vzhod pa je speljana cesta od križišča v Hrastniku preko Dola proti Rimskim Toplicam (št. 221).
 Naselja v občini
 Boben, Brdce, Brnica, Dol pri Hrastniku, Čeče, Gore, Hrastnik, Kal, Kovk, Krištandol, Krnice, Marno, Plesko, Podkraj, Prapretno pri Hrastniku, Studence, Šavna Peč, Turje, Unično
 Sklici in opombe
 Zunanje povezave
 Spletna stran občine
 Hrastnik


text:
 15.9.2014
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 315/21
 Hotărârea Curții (Camera a șaptea) din 17 iulie 2014 (cerere de decizie preliminară formulată de Curtea de Apel București – România) – SC BCR Leasing IFN SA/Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală de Soluționare a Contestațiilor
 (Cauza C-438/13) (1)
 ((TVA - Directiva 2006/112/CE - Articolele 16 și 18 - Leasing financiar - Bunuri care fac obiectul unui contract de leasing financiar - Nerecuperarea acestor bunuri de către societatea de leasing ulterior rezilierii contractului - Bunuri lipsă din gestiune))
 2014/C 315/31
 Limba de procedură: româna
 Instanța de trimitere
 Curtea de Apel București
 Părțile din procedura principală
 Reclamantă: SC BCR Leasing IFN SA
 Pârâte: Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală de Soluționare a Contestațiilor
 Dispozitivul
 Articolele 16 și 18 din Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată trebuie interpretate în sensul că imposibilitatea societății de leasing de a reuși recuperarea de la utilizator a bunurilor care fac obiectul unui contract de leasing financiar ulterior rezilierii acestuia din culpa utilizatorului, în pofida demersurilor întreprinse de societatea respectivă în scopul recuperării acestor bunuri și în pofida lipsei oricărei contraprestații ulterioare rezilierii amintite, nu poate fi considerată o livrare de bunuri efectuată cu titlu oneros în sensul acestor articole.
 (1) JO C 325, 9.11.2013.