type: other

text:
°MONGINSIDI GUEST HOUSE YOGYAKARTA (Indonésie)
 65433 montrer la carte
 Un enfant jusqu’à l'âge de 12 peut séjourner sans supplément en utilisant un lit existant. Les enfants plus âgés/adultes peuvent séjourner pour le prix de IDR 125843 par nuit/personne pour des lits supplémentaires. Animaux domestiques
 Destinations populairesAmboise HotelHotel Rouen CentreTroyes Hotel Pas CherHotel Formule 1 Paris BercyHotel Quartier Gothique BarceloneHotel Pas Cher Valencia EspagneHotel Navette OrlyHotel 30 Euros ParisHotel Val ThorensHotel Appartement New YorkHôtels dans le monde entierMercure Paris Gare de LyonHotel Beverly PlayaHotel Lucien BarriereHotel Kyriad VannesHardelot HotelRadisson Hotel LyonLondon Hilton on Park LaneHotel Des DruidesHotel Roberval MontrealHotel Gare Lyon ParisHotel de Paris à LyonBest Western Amiraute AjaccioHotel Odyssee ZarzisMarseille IntercontinentalHotel du Cap-Eden-Roc AntibesHotel Mercure Libourne Saint-EmilionRental Apartment La Houle - Les Sables-D'Olonne, Studio Flat, 2 PersonsHotel Continental Forges Les EauxHotel Agan IstanbulHotel Purpan ToulouseVacances populairesVacances en TurquieVoyage en Amérique CentraleVoyage a Tahiti
 Air-conditioned guest room is fitted with a TV set.
 Room features tea/coffee making facilities.
 Spacious suite features a separate living area. Comes with a fridge and tea/coffee making facilities.
 Monginsidi Guest House - YogyakartaYogyakarta
 Hôtels à proximitéAdya Nalendra Boutique Hôtel à Yogyakarta2 stars0.2 kmGriya Jogja Hôtel à Yogyakarta0.3 kmCitradream Yogyakarta Hôtel2 stars0.3 kmHotel Tentrem Yogyakarta5 stars0.3 kmPop Hotel Sangaji Yogyakarta2 stars0.4 kmPoncowinatan Hôtel à Yogyakarta0.5 kmPhoenix Hôtel à Yogyakarta4 stars0.5 kmLaxston Hotel By Front One Yogyakarta2 stars0.6 kmSantika Premiere Jogja Hôtel à Yogyakarta4 stars0.6 kmAmaris Diponegoro Hôtel à Yogyakarta2 stars0.6 kmVilles à proximitéHôtels à Semarang - 93 kmHôtels à Magelang - 40 kmHôtels à Pekalongan - 127 kmHôtels à Madiun - 127 kmHôtels à Purwokerto - 127 kmHôtels à Salatiga - 53 kmHôtels à Cilacap - 127 kmHôtels à Solo - 56 kmHôtels à Klaten - 29 kmHôtels à Java - 127 km


type: wikipedia

text:
Adela Raz, née en 1986, est une femme politique afghane, qui est la dernière . Elle est également la première femme à occuper le poste de .
 Biographie
 Jeunesse et formation
 Le père de Adela Raz est tué par les talibans parce qu'il est perçu comme trop progressiste.
 Elle est titulaire d'un BA avec spécialisation en relations internationales, sciences politiques et économie, de l' de Boston. Elle possède également une maîtrise en droit et diplomatie, de l'université Tufts. Elle est la première afghane à obtenir un .
 Carrière
 Après ses études, Adela Raz travaille au sein de la Mission d'assistance des Nations unies en Afghanistan. En 2010, elle rejoint une organisation de développement international aux États-Unis. Elle défend l'égalité des sexes, l'éducation des femmes et les droits de l'homme. Elle travaille pour aider les femmes à développer un travail durable et à participer à la société.
 En 2013, elle est nommée porte-parole adjointe et directrice de la communication du Hamid Karzai, elle est la première femme à occuper ces postes. Elle devient directrice de cabinet en novembre 2014 et est nommée vice-ministre des Affaires étrangères chargée de la coopération économique en mars 2016 à 30 ans. En mars 2018, elle fait partie d'une délégation de femmes afghanes en visite à Washington, où elle parle de la nécessité d'avoir plus de femmes dans la vie politique afghane et de la nécessité pour le reste du monde de les considérer comme des partenaires, et pas seulement comme des victimes ou des bénéficiaires d'aide.
 Le , le président Ashraf Ghani nomme Adela Raz représentante permanente de l'Afghanistan auprès des Nations unies, en remplacement de l'ambassadeur . Elle est la première femme à occuper ce poste. En mars 2019, elle est choisie à l'unanimité comme vice-présidente de la conférence internationale de la société civile à l’appui du peuple palestinien.
 Adela Raz est nommé le . Après la chute de Kaboul en 2021 qui renverse la République islamique et inaugure le retour des talibans, elle continue à occuper son poste malgré le fait que le précédent gouvernement afghan n'ait plus le contrôle du pays. Le 18 février 2022, Adela Raz démissionne de son poste d'ambassadrice.
 Notes et références
 Naissance en 1986
 Femme politique afghane
 Femme diplomate
 Ambassadeur afghan
 Ambassadeur aux États-Unis
 Ambassadeur auprès des Nations unies
 Pages avec des traductions non relues


text:
Konge i Danmark: Hans 1481-1513
 Se også 1500 (tal)
 Begivenheder
 17. februar – En dansk-holstensk adelshær angriber Ditmarsken men lider totalt nederlag i Slaget ved Hemmingstedt
 Ludovico Sforza forsøger med tysk hjælp at generobre Milano men bliver slået og taget til fange
 11. november - Ludvig 12. og Ferdinand den Katolske aftaler hemmeligt at dele kongeriget Kongeriget Neapel mellem sig
 Portugiseren Diogo Dias opdager Madagaskar
 Portugiseren Pedro Álvares Cabral opdager Brasilien, men tror landet er en ø
 Født
 24. februar – Karl 5., konge af Spanien fra 1516 og kejser af Det Tysk-romerske rige fra 1519 til han nedlagde kronen to år før sin død i 1558.
 Dødsfald
 Musik
 In vernalis temporis - Ode forfattet af Morten Børup ca. 1500
 Eksterne henvisninger
 00
 Artikler om enkelte år


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0311
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 11.6.2007KOM(2007)311 v konečném znění2007/0108(CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury pro prostředí Schengenského informačního systému (SIS)(předložená Komisí) {COM(2007)306 final}{SEC(2007)809}{SEC(2007)810}DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Cílem tohoto návrhu a návrhu rozhodnutí Rady týkajícího se stejné problematiky je zřídit právní rámec pro zavedení, provoz a řízení zvláštní komunikační infrastruktury, která poskytne síťové a bezpečnostní služby pro výměnu údajů prostřednictvím Schengenského informačního systému (SIS) a výměnu informací souvisejících s údaji SIS mezi útvary SIRENE. Komise předkládá tento návrh s cílem zabezpečit návaznost výše uvedených služeb, které v současnosti poskytuje komunikační infrastruktura pro Schengenské prostředí (SISNET) a které mají klíčový význam pro udržování prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích. Tento návrh o zřízení nové komunikační infrastruktury by však měl být proveden pouze v případě, že veřejná zakázka vypsaná náměstkem generálního tajemníka Rady jménem členských států na novou smlouvu o síti SISNET byla neúspěšná. Komise se domnívá, že Rada, která zodpovídá za řízení systému SIS, by měla v zásadě i nadále zodpovídat za všechny jeho prvky, včetně komunikační infrastruktury. Komise navrhuje, aby tato nová komunikační infrastruktura byla zřízena za použití horizontálních opatření stanovených v programu IDABC (rozhodnutí 2004/387/ES), zejména za použití zabezpečené transevropské komunikační platformy s-TESTA. Platforma s-TESTA se v současnosti používá rovněž pro vývoj komunikační infrastruktury pro systém SIS druhé generace (SIS II). Pokud jde o systém SIS II, je Komise i nadále odhodlána pracovat na jeho vývoji a zprovoznit ho co nejdříve s ohledem na skutečnost, že tato otázka zůstává pro Radu prvořadým úkolem. Společný cíl zavést nový systém SIS, který bude mít nové a lepší funkce a vyšší výkonnostní standardy a který poskytne vyšší úroveň bezpečnosti a zároveň zajistí ochranu osobních údajů v evropském prostoru svobody, bezpečnosti a práva, zůstává i nadále prvořadým úkolem. Z tohoto důvodu je trvání navrhované komunikační infrastruktury časově omezeno v závislosti na zahájení provozu systému SIS II. |120 | Obecné souvislosti V prosinci 2001 pověřila Rada Komisi, aby vypracovala systém SIS II. Jedním z cílů systému SIS II bylo umožnit členským státům, které přistoupily k Evropské unii v roce 2004, splnit jednu z klíčových podmínek požadovaných pro zrušení kontrol na vnitřních hranicích. Vývoj systému SIS II se však zpozdil a v prosinci 2006 prodloužila Rada pověření Komise pro vývoj systému až do konce roku 2008. Aby mohl být politický cíl zrušit kontroly na vnitřních hranicích s členskými státy, které vstoupily do Evropské unie v roce 2004, splněn ještě v roce 2007, rozhodla Rada v prosinci 2006 provést projekt navržený Portugalskem a napojit tyto členské státy na stávající verzi systému SIS, tedy na systém SIS I+. V důsledku tohoto projektu bylo provádění systému SIS II ještě více oddáleno a nyní se plánuje, že systém bude zprovozněn v polovině prosince 2008. Platnost dohody o síti SISNET (smlouva podepsaná za účelem poskytování síťových a souvisejících bezpečnostních služeb pro systém SIS 1+) skončí v listopadu 2008. V případě, že systém SIS II nebude do té doby zprovozněn pro všechny členské státy zapojené do systému SIS 1+, je nutné, aby bylo překlenuto období mezi listopadem 2008 a počátkem provozu systému SIS II. Poté, co Rada ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci dne 15. února 2007 schválila dohodu o opatřeních týkajících se budoucí komunikační infrastruktury pro systém SIS 1+ a zároveň vyhlásila veřejnou zakázku vypsanou náměstkem generálního tajemníka Rady na uzavření nové smlouvy o síti SISNET, navrhuje Komise zřídit zvláštní komunikační infrastrukturu, která bude financována z rozpočtu EU. Je třeba připomenout, že SISNET není financován z rozpočtu EU a smlouva o poskytování požadovaných komunikačních služeb je řízena náměstkem generálního tajemníka Rady jménem členských států. Zřízení nové komunikační infrastruktury řízené Komisí představuje pro stávající systém SIS s jeho mezivládními strukturami řízení důležitou změnu. V této souvislosti musí tento návrh jasně stanovit rozdělení úloh a odpovědnosti ze strany Komise, Rady a členských států. V každém případě musí zůstat rozšířený systém SIS 1+ a tato nová komunikační infrastruktura dočasným řešením, protože hlavním cílem je uvedení systému SIS II do provozu. Rada a Parlament dosáhly dohody o právním rámci systému SIS II, která umožní využívání pokročilého technologického přístupu a lepších funkcí, jež nový systém nabízí. Z toho pro jednotlivce vyplynou normy vyšší ochrany a – pokud jde o řízení systému –posílená odpovědnost. Tato nová komunikační infrastruktura nenahradí SISNET úplně, protože SISNET rovněž poskytuje komunikační služby pro VISION, podpůrnou síť pro vízové konzultační postupy mezi ústředními orgány členských států v souladu s čl. 17 odst. 2 Schengenské úmluvy. Komise však nezařadila VISION do oblasti působnosti tohoto návrhu, protože Rada si vyhradila prováděcí pravomoci v oblasti vízové politiky. Technické funkce konzultačního mechanismu sítě VISION budou nahrazeny vízovým informačním systémem (VIS), až budou všechny členské státy, které používají síť VISION, moci používat pro tento účel VIS. |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu - Úmluva k provedení Schengenské dohody (články 92 - 119) - nařízení Rady (ES) č. 871/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu - rozhodnutí Rady 2005/211/SVV ze dne 24. února 2005 o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu - nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1160/2005 ze dne 6. července 2005, kterým se mění Úmluva k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, pokud jde o přístup služeb členských států příslušných pro vydávání osvědčení o registraci vozidel do Schengenského informačního systému Úmluva a tři výše uvedené právní akty tvoří stávající právní rámec systému SIS, který bude nahrazen budoucím systémem SIS II. Právní rámec systému SIS II tvoří: - nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) - rozhodnutí Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) - nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) - předloha Rozhodnutí Rady 2007/.../SVV ze dne ...[1] o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) - nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1986/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přístupu subjektů odpovědných za vydávání osvědčení o registraci vozidel v členských státech k Schengenskému informačnímu systému druhé generace (SIS II) |140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tento návrh je nutný pro udržování systému SIS v provozu. Systém SIS je nedílnou součástí kompenzačních opatření potřebných pro zajištění volného pohybu osob a na základě využití infrastrukturních služeb, které jsou součástí horizontálních opatření stanovených v programu IDABC, je systém rovněž v souladu s cíli tohoto programu. K cílům programu IDABC patří vytyčení, podpora a prosazování rozvoje a zřízení celoevropských služeb elektronické veřejné správy (e-Government) a základních interoperabilních telematických sítí, které členským státům a Společenství poskytují podporu při provádění politik a opatření Společenství v rámci jejich příslušných pravomocí, a pro veřejné správy, podniky a občany tak z nich plynou značné výhody. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Hlavní konzultační metodou bylo získávání informací od těchto subjektů: (1) Generálního sekretariátu Rady Prvky konzultace: - smlouva o síti SISNET - výdaje související se sítí SISNET - odpovědnosti v rámci systému SIS (2) operátora sítě S-TESTA Prvky konzultace: - ceníky pro zavedení sítě - ceníky pro provoz sítě |212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Získané informace byly použity pro analýzu nákladů a úkolů a odpovědností v každé politické variantě. Názory, které vyjádřily delegace členských států v různých pracovních skupinách Rady a Komise, byly rovněž vzaty v úvahu. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |221 | Dotčená vědecká / odborná odvětví Informační a komunikační technologie, veřejné zakázky a oblast finančních znalostí |222 | Použitá metodika Osobní jednání a získávání písemných informací |223 | Hlavní konzultované organizace / odborníci Interní odborné znalosti Komise (GŘ pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost a GŘ pro informatiku) a externí odborné znalosti získané z technické dokumentace SIS. |2243 | Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Existuje široká shoda v tom, že se mohou vyskytnout vážná rizika, z kterých by mohly vyplynout závažné politické důsledky. |225 | U každé politické varianty byla zhodnocena rizika a jejich charakter se značně liší: nedostatky v postupech zadávání veřejných zakázek, zpožděné přijetí právních nástrojů potřebných pro zřízení nové komunikační infrastruktury, nedostatek finančních prostředků, nejednoznačnost v řízení či rozhodování, negativní zásahy do projektu SIS II a zpoždění technického provádění či jeho selhání. |226 | Prostředky ke zveřejnění odborných stanovisek Nevztahuje se na tento návrh |230 | Posouzení dopadů Byly zváženy tyto politické možnosti: Varianta 1: status quo – Komise nepředloží návrh právního předpisu. Toto řešení je pokračováním stávajícího rámce, podle kterého jsou Rada a členské státy výhradně zodpovědné za systém SIS. Za účelem vypracování smlouvy o síti SISNET, která by zajistila dostupnost sítě SISNET po 13. listopadu 2008 náměstek generálního tajemníka Rady připraví a vypíše veřejnou zakázku, a to otevřeným řízením, omezeným řízením nebo vyjednávacím řízením. Komise v této variantě nemá žádnou úlohu či odpovědnost. Varianta 2: Rada na základě zvláštní smlouvy s provozovatelem platformy s-TESTA zavede, provozuje a řídí novou komunikační infrastrukturu pro systém SIS 1+ financovanou členskými státy. V této variantě uzavře Rada pro účely systému SIS 1+ zvláštní smlouvu podle rámcové smlouvy o platformě s-TESTA, přičemž tuto zvláštní smlouvu financují členské státy. Varianta 3: Komise na základě zvláštní smlouvy s provozovatelem platformy s-TESTA zavede, provozuje a řídí novou komunikační infrastrukturu pro systém SIS 1+ financovanou ze souhrnného rozpočtu EU. Komise podepíše zvláštní smlouvu o platformě s-TESTA za účelem zavedení nové komunikační infrastruktury pro systém SIS 1+. Zavedení, provoz a řízení komunikační infrastruktury tak spadají do odpovědnosti Komise a jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu EU. Tato nová komunikační infrastruktura s-TESTA určená pro systém SIS 1+ nenarušuje komunikační infrastrukturu s-TESTA pro systém SIS II. Z posouzení dopadů vyplývá, že ačkoliv je varianta status quo zdaleka nejlepší možností a nepřináší s sebou žádné větší obtíže, jsou s veřejnými zakázkami spjata rizika. Po dohodě s Radou Komise uznala, že je potřeba mít k dispozici nouzové řešení. Bez provozu systému SIS a související výměny SIRENE by bylo skutečně velmi obtížné udržet po jakkoli dlouhou dobu prostor bez kontrol na vnitřních hranicích. Proto v případě, že veřejná zakázka vypsaná náměstkem generálního tajemníka Rady nevedla k uzavření dohody či smlouvy o poskytování služeb potřebných pro prostředí SIS, je jedinou zbývající možností poslední varianta s ohledem na skutečnost, že druhá varianta byla vyloučena právní službou Rady, a bude tudíž velmi obtížné ji prosadit. Z hodnocení dopadů plyne tedy doporučení, aby Komise připravila vše potřebné pro poslední variantu, a to i přesto, že hodnocení dopadů není příznivé. Provádění tohoto řešení by však mělo být zahájeno pouze tehdy, pokud by kroky vedoucí k vypracování nové smlouvy o síti SISNET selhaly. Provedení proto závisí na tom, zda pro prodloužení služby SISNET byly použity všechny možné dostupné prostředky. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Cílem tohoto návrhu a návrhu rozhodnutí Rady týkajícího se stejné problematiky je zřídit právní rámec pro zavedení, provoz a řízení zvláštní komunikační infrastruktury, která poskytne síťové a bezpečnostní služby pro výměnu údajů prostřednictvím systému SIS a výměnu informací souvisejících s údaji SIS mezi útvary SIRENE podle Schengenské úmluvy. |310 | Právní základ Právním základem nařízení je článek 66 Smlouvy o založení Evropského společenství. |320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Společenství. |Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu. |321 | Cíle navrhovaného opatření, konkrétně zřízení komunikační infrastruktury spojující vnitrostátní systémy SIS s ústřední databází SIS pro sdílení informací, může Společenství lépe dosáhnout za použití stávající infrastruktury Společenství (s-TESTA), která je k dispozici pro výměnu údajů mezi správními orgány. |Akce Společenství mohou lépe dosáhnout cílů návrhu z následujícího důvodu. |324 | Všechny členské státy podílející se na schengenské spolupráci si musí vyměňovat informace v oblasti provádění společných politik. Společenství může poskytnout celoevropské síťové a bezpečnostní služby, které tyto členské státy potřebují, mnohem účinněji, než kdyby tyto služby poskytoval každý členský stát jednotlivě. |325 | Skutečnost, že společná platforma, jako např. s-TESTA, již byla pro tyto účely zřízena na základě zkušeností získaných z minulých projektů a na základě obecně použitelných služeb poskytovaných v rámci programu IDA (předchůdce programu IDABC), dokazuje, že Společenství je schopno tyto služby poskytovat. |327 | Opatření ze strany Společenství jsou omezena na společnou komunikační infrastrukturu, zatímco členské státy jsou i nadále zodpovědné za své vlastní vnitrostátní informační systémy. |Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů. |331 | Návrhy stanoví závazek Komise zřídit společnou komunikační infrastrukturu. Členské státy však budou zodpovídat za provádění zkoušek, jejichž cílem je zajistit, aby vnitrostátní aplikace členských států (SIS a SIRENE) řádně fungovaly a využívaly nové infrastruktury. |332 | Návrhy a finanční zatížení budou časově omezeny s ohledem na skutečnost, že systém SIS II nahradí stávající systém SIS a toto sdělení se stane bezpředmětným. Účelem je poskytovat základní službu jako dočasné řešení pro stávající systém až do doby, kdy bude systém SIS II zprovozněn. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení a rozhodnutí. |342 | Nařízení vycházející z Hlavy IV Smlouvy o ES a rozhodnutí vycházející z Hlavy VI Smlouvy o EU je potřebné v důsledku dvojí právní povahy systému SIS. Jakékoliv změny či další úpravy acquis v oblasti SIS musí vycházet z prvního a třetího pilíře právního základu. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |401 | Finanční obálka požadovaná v roce 2008 na zřízení a provoz nové komunikační infrastruktury činí 7,6 milionů EUR. Zahrnuje tyto hlavní kroky: - zavedení a zkoušení sítě s-TESTA pro systém SIS 1+; - přechod uživatelů systému SIS 1+ na novou síť v rámci platformy s-TESTA; - provoz systému SIS 1+ v rámci síťového provozu s-TESTA. Kromě toho budou mít zkušební činnosti a přechod na novou síť finanční dopad na mezivládní rozpočty stanovené v schengenském acquis pro zřízení a řízení systému SISNET a technické podpůrné jednotky (C.SIS – Central SIS – ústřední SIS). |DALšÍ INFORMACE |520 | Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu povede ke zrušení platných právních předpisů. |Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti |533 | Návrh obsahuje ustanovení o skončení platnosti. |Podrobné vysvětlení návrhu 1. Zavedení, provoz a řízení komunikační infrastruktury Komunikační infrastruktura, která má být zřízena, na jedné straně odkazuje na služby, které bude poskytovat, a na straně druhé poukazuje na systémy či subjekty stanovené v Schengenské úmluvě, které budou touto komunikační infrastrukturou propojeny. Infrastruktura se nebude vztahovat na vnitrostátní výměnu údajů (včetně SIRENE) mezi příslušnými vnitrostátními orgány navzájem a mezi těmito orgány a vnitrostátními útvary SIRENE, která bude i nadále vnitrostátní odpovědností. Předtím, než Komise uzavře s provozovatelem služeb smluvní dohodu o komunikační infrastruktuře, musí vypracovat technické specifikace odrážející konkrétní požadavky na systém SIS 1+ a SIRENE. Komise zváží požadavky a specifikace, které souvisí s veřejnými zakázkami a které v souvislosti s obnovou sítě SISNET vypracoval náměstek generálního tajemníka Rady. Ačkoliv jsou členské státy všeobecně povinny podle článku 10 Smlouvy usnadňovat Komisi plnění jejich úkolů, odkazuje návrh na některé konkrétní kroky, které členské státy musí podniknout, aby Komise mohla účinně zavést a provozovat komunikační infrastrukturu. Komise bude rovněž informovat členské státy o tom, že zavádění bylo dokončeno, a to poté, co provedla potřebné zkoušky, které zajistí dostupnost komunikační infrastruktury. Odkaz na souhrnný rozpočet Evropské unie při financování této fáze SIS byl považován za nutný s ohledem na skutečnost, že zavedení a provoz druhé společné části systému SIS – technické podpůrné jednotky (tj. C.SIS) – je financován z mezivládního rozpočtu stanoveného schengenským acquis (rozhodnutí výkonného výboru ze dne 15. prosince 1997, kterým se mění finanční nařízení o C.SIS). 2. Program IDABC Program IDABC poskytuje řadu infrastrukturních služeb, jako např. s-TESTA, pro výměnu údajů mezi vnitrostátními a evropskými správními orgány. Platforma s-TESTA se rovněž využívá pro vývoj systému SIS II a VIS. Služeb poskytovaných programem IDABCO rovněž využívají ostatní provozní velkoplošné systémy informačních technologií v evropském prostoru svobody, bezpečnosti a práva, které vyžadují vysokou dostupnost a bezpečnostní požadavky, jako například Eurodac. 3. Provozní zkoušky Provozní zkušební činnosti, které mají zajistit řádné fungování systému SIS a výměny SIRENE v rámci nové komunikační infrastruktury, představují zásadní úkol, který mohou členské státy vykonávat pouze v rámci koordinace Radou. To odráží současný status quo, pokud jde o řízení systému SIS a jeho proces rozhodování. Francie, která zodpovídá za řízení systému C.SIS, má odborné znalosti požadované pro popis zkušebních případů a návrh nejvhodnějších postupů, které zajistí, že systém SIS a výměna SIRENE v rámci nové infrastruktury řádně fungují. V pracovních skupinách Rady zodpovědných za systém SIS a výměnu SIRENE, ve kterých se schází příslušní vnitrostátní odborníci, podniknou všechny přípravné práce pro vypracování, koordinaci a vyhodnocení zkušebních činností. Komise zajistí dostupnost komunikační infrastruktury v rámci platformy s-TESTA. Členské státy poskytnou Komisi prostřednictvím Rady informace a zpětnou vazbu ohledně zkušebních činností. 4. Přechod K přechodu systému SIS a výměny SIRENE na novou komunikační infrastrukturu může dojít pouze poté, co byly dokončeny a vyhodnoceny všechny zkušební činnosti. Datum, které určí Rada, musí být v každém případě spadat do období před 13. listopadem 2008, kdy skončí platnost dohody o síti SISNET. 5. Výkon zvláštních provozních řídících úloh ze strany vnitrostátních orgánů veřejného sektoru Důvodem pro smluvní zadání zvláštních provozních řídících úkolů týkajících se komunikační infrastruktury vnitrostátním orgánům veřejného sektoru je zajistit účinnost a soulad s provozními řídícími úkoly, které již provádí ústřední systém C.SIS. 6. Sledování a hodnocení Komise bude pečlivě sledovat výdaje za použití všech dostupných prostředků stanovených ve smlouvě, která bude podepsána s provozovatelem platformy s-TESTA, včetně cílů a ukazatelů výkonu. Konkrétní hodnocení služeb poskytovaných komunikační infrastrukturou pro systém SIS a výměnu SIRENE bude provedeno v souvislosti s celkovým hodnocením horizontálních opatření, včetně infrastrukturních služeb vykonávaných v souladu s článkem 13 rozhodnutí IDABC. 7. Zrušení právního rámce sítě SISNET a změna Schengenské úmluvy Poté, co bude ukončen provoz sítě SISNET, ustanovení, která se jí týkají, se stanou bezpředmětnými a měla by být zrušena. Převod vlastnických práv, která vyplývají z provádění dohody SISNET o poskytování širokoplošných síťových a souvisejících bezpečnostních služeb pro systém SIS ze dne 14. listopadu 2000, zejména síťových prvků, na Komisi by mohl urychlit zavedení nové komunikační infrastruktury a zmírnit finanční dopad na souhrnný rozpočet Evropské unie. 8. Podmínečné uplatňování a omezené období platnosti Podmínečné uplatňování právních nástrojů odráží stanovisko Rady, která ve svých závěrech z února 2007 poukazuje na rizika související s postupy v oblasti veřejných zakázek na obnovu sítě SISNET a pro něž je potřeba poskytnout alternativní řešení vycházející z platformy s-TESTA. Hodnocení dopadů týkající se tohoto návrhu dokazuje, že obnova sítě SISNET by byla vždy nejlepší variantou. Podmínečné používání právního nástroje má zajistit, aby stávající návrh stanovil nouzové řešení. Omezení období platnosti tohoto návrhu vyplývá ze skutečnosti, že systém SIS 1+ ve své podobě SISone4all, jakož i jeho komunikační infrastruktura, budou nahrazeny, jakmile bude zahájen provoz systému SIS II. |1. 2007/0108(CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury pro prostředí Schengenského informačního systému (SIS)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 66 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],vzhledem k těmto důvodům:2. Schengenský informační systém (dále jen „SIS“) vytvořený v souladu s hlavou IV Úmluvy z 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody uzavřené dne 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích[4] (dále jen „Schengenská úmluva“) a jeho rozvinutá verze, SIS 1+, představuje základní nástroj pro používání ustanovení schengenského acquis začleněného do rámce Evropské unie.3. Nařízení Rady (ES) č. 2424/2001[5] a rozhodnutí Rady 2001/886/SSV[6] stanovilo vývoj systému SIS II. SIS II nahradí systém SIS vytvořený podle Schengenské úmluvy.4. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 1987/2006[7] o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) ze dne 20. prosince 2006 tvoří nezbytný právní rámec pro řízení systému SIS II s ohledem na záležitosti spadající do oblasti působnosti Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „smlouva o EC“).5. Systém SIS v současné době používá 15 států, včetně Islandu a Norska, které se účastní provádění, uplatňování a vývoje schengenského acquis. V prosinci 2006 Rada schválila připojení devíti členských států, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004, ke stávajícímu systému SIS s cílem umožnit jim, aby před uvedením systému SIS II do provozu plně prováděly schengenský acquis.6. Podle rozhodnutí Rady 1999/870/ES ze dne 17. prosince 1999 o zmocnění náměstka generálního tajemníka Rady Evropské unie k zastupování některých členských států při uzavírání smluv týkajících se zřízení a fungování komunikační infrastruktury pro schengenské prostředí „SISNET“ a ke správě těchto smluv[8] a podle rozhodnutí Rady 2000/265/ES ze dne 27. března 2000, kterým se stanoví finanční nařízení upravující rozpočtová hlediska správy vykonávané náměstkem generálního tajemníka Rady pro smlouvy, které uzavírá v zastoupení některých členských států a které se týkají zřízení a fungování komunikační infrastruktury pro schengenské prostředí („SISNET“), byla dohoda o poskytování širokoplošných síťových a souvisejících bezpečnostních služeb pro Schengenský informační systém ze dne 14. listopadu 2000 (dále jen „dohoda SISNET“) uzavřena náměstkem generálního tajemníka Rady a soukromými podniky. Dohoda SISNET stanoví služby nezbytné pro provoz systému SIS a její platnost skončí v listopadu 2008.7. Pro účinnou výměnu údajů mezi technickou podpůrnou jednotkou a vnitrostátními součástmi systému SIS a pro výměnu informací v rámci SIRENE podle článku 92 Schengenské úmluvy je třeba zabezpečit návaznost typu služeb poskytovaných v rámci dohody SISNET. To je zásadní pro uplatňování schengenského acquis, a tudíž pro udržování společného prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích.8. Podle dohody SISNET jsou rovněž poskytovány síťové a související služby pro VISION, podpůrnou síť pro vízové konzultační postupy mezi ústředními orgány členských států v souladu s čl. 17 odst. 2 Schengenské úmluvy, tato síť však nespadá do oblasti působnosti tohoto návrhu, protože v souladu s nařízením (ES) č. 789/2001 ze dne 24. dubna 2001, kterým se Radě vyhrazují prováděcí pravomoci v oblasti určitých podrobných předpisů a praktických postupů týkajících se posuzování žádostí o udělení víza[9], je Rada orgánem zodpovědným na provádění změn potřebných pro přechod sítě VISION na jinou komunikační infrastrukturu.9. Uplatňování tohoto právního nástroje by mělo záviset na oznámení náměstka generálního tajemníka Rady, že postup zadávání veřejných zakázek vypsaný podle rozhodnutí Rady 2007/149/ES ze dne 5. března 2007 o zmocnění náměstka generálního tajemníka Rady Evropské unie k zastupování některých členských států při uzavírání a správě smluv v souvislosti s poskytováním služeb týkajících se komunikační infrastruktury pro schengenské prostředí do doby jejího přenesení na komunikační infrastrukturu spravovanou Evropským společenstvím[10] a podle rozhodnutí Rady 2000/265/ES nevedl k uzavření žádné dohody či smlouvy o poskytování služeb, na které se vztahuje tento návrh.10. Rada v únoru 2007 zvážila rizika takového postupu zadávání veřejných zakázek a požádala Komisi, aby navrhla možnost přechodu systému SIS 1+ na jinou síť.11. V souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES si Komise vyhrazuje právo kdykoli během přijímání aktu Společenství svůj návrh změnit.12. Nejpřijatelnějším řešením zohledňujícím zvláštní bezpečnostní požadavky a požadavky dostupnosti systému SIS je zřídit novou komunikační infrastrukturu, která nahradí síť SISNET a zároveň využije infrastrukturní služby poskytované v rámci smlouvy o poskytování služeb („smlouva o zabezpečených transevropských službách pro telematiku mezi správními orgány – vytvoření řízené zabezpečené soukromé komunikační infrastruktury“, dále jen „rámcová smlouva S-Testa“), v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady 2004/387/ES ze dne 21. dubna 2004 o interoperabilním poskytování celoevropských služeb elektronické správy (eGovernment) orgánům veřejné správy, podnikům a občanům („rozhodnutí IDABC“)[11].13. Nová komunikační infrastruktura by měla nahradit síť SISNET, jejíž provoz by měl být ukončen k datu stanoveným Radou; a rozhodnutí 1999/870/ES, 2000/265/ES a 2007/155/ES[12], která tvoří její právní rámec, by proto měla být zrušena.14. Zřízení nové komunikační infrastruktury by mohlo být urychleno a její finanční zátěž dopadající na Evropskou unii by mohla být snížena, a to tak, že se členské státy dohodnou a převedou na Komisi vlastnická práva, včetně práv duševního vlastnictví, která vyplývají z provádění SISNET dohody.15. Výdaje související se zřízením, provozem a řízením této komunikační infrastruktury by měly být hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Komise zodpovídá za provádění rozpočtu a podepisování požadovaných smluv o poskytování síťových a bezpečnostních služeb podle rámcové smlouvy S-Testa.Toto nařízení a odpovědnost Komise za zřízení, provoz a řízení této komunikační infrastruktury by nemělo ovlivnit odpovědnost Rady za řízení stávajícího systému SIS.16. Je proto vhodné, aby Rada na základě iniciativy, kterou připraví Francie jako členský stát zodpovědný za technickou podpůrnou jednotku, vypracovala zkušební plán pro zajištění řádné výměny údajů v rámci komunikační infrastruktury pro systém SIS a výměnu SIRENE, koordinovala zkušební činnosti a vyhodnotila zkušební výsledky před stanovením data přechodu ze sítě SISNET na novou komunikační infrastrukturu.17. Pokud to Komise považuje za účinnější, může smluvně zadat provádění zvláštních provozních řídících úkolů týkajících bezpečnosti a dohledu nad komunikační infrastrukturou vnitrostátním orgánům veřejného sektoru.18. Toto nařízení tvoří nezbytný právní rámec pro zavedení, provoz a řízení komunikační infrastruktury pro prostředí SIS a odpovídajícím způsobem mění Schengenskou úmluvu s ohledem na záležitosti spadající do oblasti působnosti Smlouvy o EC. Rozhodnutí Rady 2007/.../SVV ze dne ... o zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury pro prostředí SIS[13] tvoří nezbytný právní rámec s ohledem na záležitosti spadající do oblasti působnosti Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“).19. Společně s rozhodnutím Rady 2007/.../SVV[14] tvoří toto nařízení základní právní předpis ve smyslu článku 49 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[15], jež umožňuje začlenění nezbytných položek pro zavedení, provoz a řízení komunikační infrastruktury do rozpočtu Evropské unie a provádění této části rozpočtu.20. Skutečnost, že právní základ potřebný pro finanční krytí zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury prostředí SIS ze souhrnného rozpočtu Evropské unie se skládá ze dvou samostatných nástrojů, se nijak nedotýká zásady, že komunikační infrastruktura představuje jednotný celek a jako taková by měla fungovat.21. Protože cílů opatření, která mají být učiněna, konkrétně zřízení, provoz a řízení společné komunikační infrastruktury pro prostředí SIS, nemohou členské státy dostatečně dosáhnout, a z důvodu rozsahu a účinku daných opatření mohou tak těchto cílů lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o ES. V souladu se zásadou proporcionality ve smyslu výše uvedeného článku nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.22. Ve vztahu k Islandu a Norsku je toto nařízení rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis[16], které spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999[17] o některých opatřeních pro uplatňování dané dohody.23. Ve vztahu ke Švýcarsku je toto nařízení rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, které spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/849/ES[18] a 2004/860/ES[19].24. Dánsko se v souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení je založeno na schengenském acquis podle ustanovení hlavy IV třetí části Smlouvy, mělo by se Dánsko v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců po přijetí tohoto nařízení rozhodnout, zda jej provede ve svém vnitrostátním právu.25. Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[20]. Spojené království se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.26. Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[21]. Irsko se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.27. Jelikož je zásadní, aby typ služeb poskytovaných sítí SISNET byl zaručen i po listopadu 2008 a aby Komise mohla za tímto účelem co nejdříve uzavřít vhodné smlouvy, mělo by toto nařízení vstoupit neprodleně v platnost v den zveřejnění.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 Zavedení, provoz a řízení komunikační infrastruktury28. Komise zavede, provozuje a řídí komunikační infrastrukturu, která poskytuje síťové a bezpečnostní služby pro výměnu údajů mezi technickou podpůrnou jednotkou a vnitrostátními součástmi Schengenského informačního systému (SIS) a mezi útvary SIRENE podle článku 92 Schengenské úmluvy („komunikační infrastruktura“).29. Komise stanoví technické specifikace pro komunikační infrastrukturu, přičemž zohlední technické specifikace stanovené náměstkem generálního tajemníka Rady jménem členských států pro postupy zadávání veřejných zakázek vypsaných podle rozhodnutí Rady 2007/149/ES a 2000/265/ES.30. Členské státy a Komise spolupracují při provádění úkolů uvedených v odstavcích 1 a 2. Členské státy poskytnou zejména vhodné prostory pro vnitrostátní přístupové body komunikační infrastruktury a zajistí přístup do těchto prostor, kdykoliv to Komise vyžaduje.31. Komise oznámí Radě datum, kdy je dokončeno zavádění komunikační infrastruktury a infrastruktura je dostupná pro provedení zkoušek uvedených v článku 3.32. Náklady na zavedení, provoz a řízení komunikační infrastruktury jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.Článek 2 Využití programu IDABCPro účely zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury zohlední Komise rozhodnutí 2004/387/ES (rozhodnutí IDABC) a využije rámcovou smlouvu s-TESTA.Článek 3 Zkoušky systému SIS a výměny SIRENE v rámci komunikační infrastruktury33. Členské státy provádí zkoušky potřebné pro zajištění řádné výměny údajů uvedené v čl. 1 odst. 1 prostřednictvím komunikační infrastruktury.34. Rada zodpovídá za vypracování zkušebního plánu na základě iniciativy připravené Francií jako členským státem zodpovědným za systém C.SIS.35. Rada koordinuje zkušební činnosti členských států a vyhodnocuje zkušební výsledky, přičemž informuje Komisi.Článek 4 Přechod na komunikační infrastrukturu36. Poté, co všechny členské státy zapojené do systému SIS oznámí Radě úspěšné dokončení zkoušek uvedených v článku 3, stanoví Rada datum zahájení výměny údajů uvedené v čl. 1 odst. 1 prostřednictvím komunikační infrastruktury.37. Členské státy podniknou všechny požadované kroky pro přechod ze sítě SISNET na komunikační infrastrukturu v den stanovený v souladu s odstavcem 1.38. Rada koordinuje kroky členských států uvedené v odstavci 2.Článek 5 Výkon provozních řídících úloh ze strany vnitrostátních orgánů veřejného sektoru členských států39. Komise může od data uvedeného v čl. 1 odst. 4 smluvně zadat vykonávání zvláštních provozních řídících úkolů týkajících bezpečnosti a dohledu nad komunikační infrastrukturou vnitrostátním orgánům veřejného sektoru.40. Náklady, které vzniknou orgánům uvedeným v odstavci 1 za provedení zkoušek uvedených v odstavci 1, jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.Článek 6 Sledování a hodnoceníKomise vypracuje celkové hodnocení fungování komunikační infrastruktury poté, co byl provoz infrastruktury ukončen. Hodnocení se provádí v rámci celkového hodnocení horizontálních opatření IDABC podle rozhodnutí IDABC. Hodnocení posoudí zejména účinnost komunikační infrastruktury při poskytování služeb uvedených v čl. 1 odst. 1.Článek 7 Zrušení41. Rozhodnutí Rady 1999/870/ES, 2000/265/ES a 2007/155/ES se zrušují k datu, které určí Rada. Provoz komunikační infrastruktury SISNET bude ukončen k datu stanovenému v souladu s čl. 4 odst. 142. Část rozpočtu stanoveného rozhodnutím Rady 2000/265/ES, která zbývá k datu stanovenému v souladu s čl. 4 odst. 1, bude vyplacena členským státům. Částka, která bude vyplacena, se vypočítá na základě příspěvků členských států, podle čl. 26 rozhodnutí Rady 2000/265/ES.43. Členské státy souhlasí s tím, že na Komisi převedou jakákoliv vlastnická práva, včetně práv duševního vlastnictví, která vyplývají z provádění dohody uzavřené podle rozhodnutí Rady 1999/870/ES a rozhodnutí Rady 2000/265/ES o poskytování širokoplošných síťových a souvisejících bezpečnostních služeb v rámci sítě SISNET od data uvedeného v čl. 4 odst. 1.Článek 8 Změna Schengenské úmluvyOd data stanoveného v souladu s čl. 4 odst. 1 se čl. 119 odst. 1 první věta Schengenské úmluvy mění takto:„Náklady na zřízení a provoz technické podpůrné jednotky uvedené v čl. 92 odst. 3, bez nákladů na kabelové spojení vnitrostátních součástí Schengenského informačního systému s technickou podpůrnou jednotkou, nesou společně smluvní strany.“Článek 9 Vstup v platnost a použitelnost44. Toto nařízení vstoupí v platnost v den zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie a jeho platnost skončí dnem 1. listopadu 2009, nebo dnem stanoveným Radou v souladu s čl. 55 odst. 2 nařízení 1987/2006, podle toho, co nastane dříve.45. Použití tohoto nařízení podléhá oznámení, kterým náměstek generálního tajemníka Rady Komisi oznamuje, že nebyla uzavřena dohoda či smlouva o poskytování síťových a bezpečnostních služeb pro výměnu údajů uvedenou v čl. 1 odst. 1 podle rozhodnutí Rady 2007/149/ES a rozhodnutí Rady 2000/265/ES.46. Oznámení uvedené v odstavci 2 může být vydáno od data vstupu tohoto nařízení v platnost a je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve členských státech.V Bruselu dneZa RadupředsedaLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHŮ:Návrh NAŘÍZENÍ RADY o zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury pro prostředí SIS (Schengenského informačního systému)Návrh ROZHODNUTÍ RADY o zavedení, provozu a řízení komunikační infrastruktury pro prostředí SIS (Schengenského informačního systému)2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity:Hlava 18: Prostor svobody, bezpečnosti a právaKapitola 18 02: Solidarita – Vnější hranice, vízová politika a volný pohyb osob3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:Bod 18 02 04 02: Schengenský informační systém SIS 1+ **Rozpočtová linie bude vytvořena v předběžném návrhu rozpočtu 20083.2. Trvání opatření a finančního dopadu:2008-2009Očekává že, že návrhy budou přijaty v prosinci 2007 jako nouzové řešení, pokud stávající smlouva o komunikační infrastruktuře systému SIS (SISNET) nebude moci být obnovena. Toto nouzové řešení je pouze dočasným řešením. Opatření skončí poté, co bude dokončen přechod na systém SIS II.Podle plánu SIS II bude přechod na SIS II završen do konce prosince 2008. Vlastní provádění tohoto řešení by způsobilo zpoždění přechodu na systém SIS II přinejmenším o šest měsíců. Kromě toho musí být v souladu se smlouvou s-TESTA služby smluvně sjednány alespoň na období jednoho roku. Je proto třeba předpokládat, že toto řešení bude trvat po období přibližně jednoho roku, přičemž začne v listopadu 2008 a skončí v roce 2009.Platnost návrhů skončí dnem 1. listopadu 2009, nebo dnem, který Rada stanoví pro zahájení používání systému SIS II, podle toho, co nastane dříve.Opatření bude trvat nejvýše jeden rok a deset měsíců. Závazky budou učiněny v roce 2008, zatímco období plateb bude probíhat v letech 2008–2010.3.3. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |18 02 04 02 | Nepov. | Rozl. | ANO | NE | NE | 3a |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Celkem |Provozní výdaje[22] |Položky závazků (PZ) | 8.1. | A | 7.620 | 0 | 7.620 |Položky plateb (PP) | B | 2.500 | 3.750 | 1.370 | 7.620 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[23] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | C | - | - | - | - |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 7.620 | 0 | 7.620 |Položky plateb | b+c | 2.500 | 3.750 | 1.370 | 7.620 |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | D | 0.585 | 0.234 | 0.819 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | E | 0.233 | 0.233 |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 8.438 | 0.234 | 8.672 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 3.318 | 3.984 | 1.370 | 8.672 |4.1.2. Soulad s finančním plánemX Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[24] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmyX Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí (Rok n-1) | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 5 | 2 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuSystémy SIS 1+ a SIRENE v současnosti fungují v rámci komunikační sítě SISNET. Stávající smlouva o síťových službách SISNET je řízena náměstkem generálního tajemníka Rady jménem členských států a je financována společně členskými státy. Platnost této smlouvy SISNET skončí dne 13. listopadu 2008.Na druhé straně bude systém SIS II, vyvinutý jako náhrada za systém SIS 1+, pro členské státy používající systém SIS 1+ uveden do provozu až 17. prosince 2008.Je proto třeba provést opatření pro zajištění síťové služby pro systém SIS 1+ mezi 13. listopadem 2008 a datem, kde bude systém SIS II uveden do provozu.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieUdržování schengenského prostoru volného pohybu bez hraničních kontrol závisí na zajištění neustálého a bezpečného provozu komunikační sítě pro systémy v schengenském prostředí.Bez provozu Schengenského informačního systému by bylo velmi obtížné udržet po jakkoli dlouhou dobu prostor bez hraničních kontrol. V únoru 2007 dospěla Rada k závěru, že náměstek generálního tajemníka Rady by měl opět jménem příslušných členských států vypsat veřejnou zakázku na obnovení smlouvy SISNET s cílem zajistit dostupnost služby po listopadu 2008. Rada však s ohledem na jí provedenou analýzu rizik vyplývajících z postupu zadávání veřejných zakázek rozhodla, že pro schengenské systémy je třeba mít k dispozici alternativní řešení.Rada proto vyzvala Komisi, aby co nejdříve navrhla možnost přechodu ze systému SIS 1+ na bezpečnou komunikační síť s-TESTA, která je poskytována podle rámcové smlouvy uzavřené Komisí.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMCelkovým cílem je stanovit možnost, jak by Komise financovala a řídila komunikační infrastrukturu pro SIS 1+ jako dočasné nouzové řešení pro případ, že smlouvu SISNET nebude možné prodloužit.Toto nouzové řešení, které bude financováno ze souhrnného rozpočtu EU, musí být provedeno a uvedeno do provozu nejpozději 13. listopadu 2008, což je datum, kdy skončí platnost stávající smlouvy SISNET.Opatření 1: Zavedení a zkoušení sítě s-TESTA pro systém SIS 1+Bude podepsána zvláštní smlouva podle rámcové smlouvy s-TESTA. Nová síť bude vytvořena jako oddělená virtuální soukromá síť, ale dle možností bude používat části fyzické síťové infrastruktury systému SIS II. Dále je zapotřebí externích odborných konzultací, zejména v otázkách bezpečnosti a sítě, jakož i vysoce kvalitní odborné pomoci pro následná opatření, zkoušky a koordinaci s členskými státy.Ukazatel: síť schopná provozu do října 2008Opatření 2: Přechod uživatelů systému SIS 1+ na novou síť v rámci platformy s-TESTAPokud členské státy nejsou schopny včas přejít na systém SIS II a nemohou pokračovat v rámci stávající sítě SISNET, je zapotřebí přechodu ze sítě SISNET na prozatímní síť s-TESTA. O datu přechodu rozhodne Rada.Z tohoto opatření vyplývají náklady spojené s přechodem. Vzhledem k omezeným vnitřním zdrojům bude třeba na následná opatření a koordinaci s členskými státy využít vysoce kvalifikovaných externích pracovníků.Ukazatel: všichni uživatelé systému SIS 1+ přešli na nový systémOpatření 3: provoz systému SIS 1+ v rámci síťového provozu s-TESTAV případě použití alternativního dočasného síťového řešení se předpokládají provozní náklady.Ukazatel: zprovozněná síť u všech členských států používajících síť SIS 1+ do listopadu 20085.4. Způsob provádění (orientační)X Centralizované řízeníX přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:Část rozpočtových prostředků lze vnitrostátním orgánům veřejného sektoru přidělit prostřednictvím smlouvy o službách s cílem financovat provoz sítě.6. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Systém sledováníPokrok bude pravidelně hodnocen a plnění měřeno předepsanými standardy a předem stanovenými kritérii. Tím má být prokázáno, že investice přináší požadované výsledky.Sledování bude provádět subjekt externí podpory smluvně sjednaný za účelem zabezpečení kvality.Komise bude o výsledcích tohoto sledování informovat ve své výroční zprávě o činnosti.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante)Hodnocení ex-ante bylo zahrnuto do posouzení dopadů.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Nepoužije se6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníKomise vypracuje celkové hodnocení fungování komunikační infrastruktury poté, co byl provoz infrastruktury ukončen. Toto hodnocení se provádí v rámci celkového hodnocení horizontálních opatření IDABC a posoudí zejména účinnost této nové komunikační infrastruktury při poskytování síťových služeb systému SIS 1+.7. OPATřENÍ PROTI PODVODůMPro zadávání zakázek budou použity postupy Komise, které jsou v souladu s předpisy Společenství o zadávání veřejných zakázek.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)(Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy) | Druh výstupu | Prům. nákl. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 a násl. | CELKEM |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01)[26] | A*/AD | 5 | 2 |B*, C*/AST |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02[27] |Ostatní zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 04/05[28] |CELKEM | 5 | 2 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceŘízení projektu;Technické řízení;Hodnocení a podávání zpráv;Řízení veřejných zakázek, smluv a financí.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen.( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNRX Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)Nepoužije se8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0.585 | 0.234 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 0.585 | 0.234 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci117 000 (na osobu ročně)Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02Nepoužije se8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0.081 |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | 0.120 |XX 01 02 11 03 – Výbory[29] |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 - Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru Specifická odborná příprava související se sítí s-Testa Rozpočtová linie XX 01 02 11 06 | 0.032 |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0.233 | 0.233 |Pod služební cesty patří cesty pro dvě osoby do všech 27 členských států podílejících se na systému SIS 1+ (0,081 milionu EUR).Pod schůze patří všechny schůze s členskými státy a dalšími odborníky, které jednotka organizuje pravidelně během fáze zavádění a zkoušení sítě s-Testa pro systém SIS+1 (plánuje se 12 schůzí). Je třeba poznamenat, že náklady budou vyšší, pokud bude potřeba proplatit cestovné odborníkům členských států.Specifickou odbornou přípravu související se sítí s-Testa pro systém SIS 1+ poskytne provozovatel sítě s-Testa čtyřem zaměstnancům Komise (0,032 milionu EUR).Výpočet - Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Uvedené rozhodnutí musí být ještě formálně přijato Radou.[2] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[3] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[4] Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19. Úmluva naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1160/2005 (Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 18).[5] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, ve znění nařízení Rady (ES) č. 1988/2006 ze dne 21. prosince 2006 (Úř. věst. L 411, 30.12.2006).[6] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, ve znění rozhodnutí Rady (ES) č. 2006/1007/SVV ze dne 21. prosince 2006 (Úř. věst. L 411, 30.12.2006).[7] Úř. věst. L 381, 28.12.2006.[8] Úř. věst. L 337, 30.12.1999.[9] Úř. věst. L 116, 26.4.2001.[10] Úř. věst. L 66, 6.3.2007.[11] Úř. věst. L 181, 18.5.2004.[12] Úř. věst. L 181, 18.5.2004.[13] Úř. věst. L [...], [...], s. [...].[14] Úř. věst. L [...], [...], s. [...].[15] Úř. věst. L 248, 16.9.2002.[16] Úř. věst. L 176, 10.7.1999.[17] Úř. věst. L 176, 10.7.1999.[18] Rozhodnutí Rady 2004/849/ES ze dne 25. října 2004 o podpisu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení (Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 26).[19] Rozhodnutí Rady 2004/860/ES ze dne 25. října 2004 o podpisu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení (Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 78).[20] Úř. věst. L 131, 1.6.2000.[21] Úř. věst. L 64, 7.3.2002.[22] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[23] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[24] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[25] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[26] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[27] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[28] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[29] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


text:
MUDr. Viliam Soboňa (* 24. október 1947, Bardoňovo) je slovenský lekár a politik. V roku 1993 bol minister zdravotníctva a v období 20022006 poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
 Životopis
 Narodil sa v Bardoňove neďaleko Nových Zámkov. Po štúdiu na Lekárskej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave pracoval ako lekár interného oddelenia Nemocnice v Nových Zámkoch. V roku 1995 sa presťahoval do Sliača, kde sa stal riaditeľom Kúpeľov Sliač až do roku 1999.
 Politická činnosť
 Viliam Soboňa bol poslancom Federálneho zhromaždenia za HZDS a po vzniku samostatného Slovenska v roku 1993 bol nominovaný do funkcie ministra zdravotníctva. Po odchode z postu nebol vo vysokej politike.
 V parlamentných voľbách v roku 2002 bol zvolený za poslanca národnej rady za HZDS. Bol predsedom Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS, členom Výboru NR SR pre životné prostredie a ochranu prírody a členom Výboru NR SR na kontrolu použitia informačno-technických prostriedkov.
 Po skončení funkčného obdobia poslanca v roku 2006 mal právo nastúpiť na pôvodný post poradcu na Krajskom úrade v Banskej Bystrici, neučinil tak v zákonnej lehote a jeho pracovný pomer bol pre neospravedlnenú absenciu ukončený.
 Kandidoval na post predsedu banskobystrického samosprávneho kraja.
 Referencie
 Slovenskí politici
 Politici ĽS-HZDS
 Poslanci NR SR (2002 – 2006)
 Ministri zdravotníctva Slovenskej republiky
 Osobnosti z Bardoňova
 Absolventi Lekárskej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave


type: caselaw

text:
 8.12.2014
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 439/28
 Žaloba podaná 12. mája 2014 – Arvanitis a i./Európsky parlament a i.
 (Vec T-350/14)
 (2014/C 439/38)
 Jazyk konania: gréčtina
 Účastníci konania
 Žalobcovia: Athanasios Arvanitis (Rodos, Grécko) a ďalších 47 žalobcov (v zastúpení: Ch. Papadimitriou, avvocato)
 Žalovaní: Európsky parlament, Európska rada, Rada Európskej únie, Európska komisia, Európska centrálna banka, Eurogroup
 Návrhy
 Žalobcovia navrhujú, aby Všeobecný súd:
 —
 rozhodol, že žalovaní neprijali také legislatívne opatrenia, aby došlo k plnému uplatneniu všeobecných zásad práva Európskej únie a najmä smernice o práci na dobu určitú v rámci ich prepustenia z bývalej spoločnosti Olympiaki Aeroporia, ktoré bolo dôsledkom rozhodnutia Európskej Komisie prebratého do helénskeho právneho poriadku zákon č. 3717/2008,
 —
 priznal žalobcom a všetkým zamestnancom prepusteným z bývalej spoločnosti Olympiaki Aeroporia prostredníctvom akéhokoľvek aktu Spoločenstva, smernice, nariadenia alebo akéhokoľvek právneho predpisu s priamym účinkom možnosť vyplatenia odškodnenia, na ktoré by mali nárok ako stáli zamestnanci pri ich nútenom prepustení-odchode zo spoločnosti Olympiaki Aeroporia a
 —
 nariadil zaplatenie náhrady škody vo výške 3 00 000 eur prostredníctvom akéhokoľvek aktu Spoločenstva, smernice, nariadenia alebo akéhokoľvek právneho predpisu s priamym účinkom každému zo žalobcov ako náhradu za ťažkosti a tieseň, ktorá im bola spôsobená, ako aj za zjavné porušenie ich základných práv a predčasné ukončenie výkonu povolania.
 Dôvody a hlavné tvrdenia
 Na podporu svojej žaloby žalobcovia uvádzajú dva žalobné dôvody.
 1.
 Prvý žalobný dôvod: zákon 3717/2008, ktorý upravoval zatvorenie Olympiaki Aeroporia a prepustenie všetkých jej zamestnancov, je v skutočnosti aktom Spoločenstva, ktorý bol v podstate uložený inštitúciami Európskej únie, najmä prostredníctvom ECB a Európskou komisiou, pričom všetky legislatívne opatrenia helénskej vlády boli prijaté v súlade s odporúčaniami a konkrétne na základe rozhodnutia Eurogroup, ECOFIN-u, ECB a Európskej komisii.
 2.
 Druhý žalobný dôvod: skutočnosť, že dočasní zamestnanci, ktorí pracovali v bývalej spoločnosti Olympiaki Aeroporia, neboli považovaní za rovnocenných so stálymi zamestnancami Olympiaki Aeroporia a skutočnosť, že neboli výslovne odškodnení pri ich odchode z tejto spoločnosti, im spôsobili priamu, osobnú a vážnu ujmu a pozbavili týchto zamestnancov ich základných práv.


text:
 23.7.2005
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 182/24
 Αίτηση του Centrale Raad van Beroep για την έκδοση προδικαστικής αποφάσεως, η οποία υποβλήθηκε με διάταξη της 22ας Απριλίου 2005, στο πλαίσιο της διαδικασίας K. Tas-Hagen και R.A. Tas, κατά Raadskamer WUBO van de Pensioen- en Uitkeringsraad
 (Υπόθεση C-192/05)
 (2005/C 182/44)
 Γλώσσα διαδικασίας: η ολλανδική
 Με διάταξη της 22ας Απριλίου 2005, η οποία περιήλθε στη Γραμματεία του Δικαστηρίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων στις 29 Απριλίου 2005, το Centrale Raad van Beroep-Κάτω Χώρες υπέβαλε στο Δικαστήριο, στο πλαίσιο της διαδικασίας K. Tas-Hagen και R.A. Tas κατά Raadskamer WUBO van de Pensioen- en Uitkeringsraad το ακόλουθο προδικαστικό ερώτημα:
 Απαγορεύει το κοινοτικό δίκαιο, ειδικότερα το άρθρο 18 EΚ, εθνική ρύθμιση κατά την οποία, σε περιπτώσεις όπως της κύριας δίκης, υφίσταται άρνηση χορηγήσεως παροχής υπέρ πολιτών θυμάτων πολέμου για τον λόγο και μόνον ότι ο ενδιαφερόμενος, ο οποίος έχει την ιθαγένεια του οικείου κράτους μέλους, κατοικεί κατά την υποβολή της αιτήσεως όχι στο έδαφος αυτού του κράτους μέλους, αλλά στο έδαφος άλλου κράτους μέλους;


text:
 15.12.2012
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 347/15
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 1207/2012 VAN DE COMMISSIE
 van 14 december 2012
 tot vaststelling van de forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad van 22 oktober 2007 houdende een gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten en specifieke bepalingen voor een aantal landbouwproducten („integrale-GMO-verordening”) (1),
 Gezien Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 van de Commissie van 7 juni 2011 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad, wat de sectoren groenten en fruit en verwerkte groenten en fruit betreft (2), en met name artikel 136, lid 1,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 zijn, op grond van de resultaten van de multilaterale handelsbesprekingen van de Uruguayronde, de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de perioden die in bijlage XVI, deel A, bij die verordening zijn vermeld, de forfaitaire waarden bij invoer uit derde landen vaststelt.
 (2)
 De forfaitaire invoerwaarde wordt elke dag berekend overeenkomstig artikel 136, lid 1, van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011, met inachtneming van de variabele gegevens voor die dag. Bijgevolg moet deze verordening in werking treden op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in artikel 136 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld in de bijlage bij de onderhavige verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 14 december 2012.
 Voor de Commissie, namens de voorzitter,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Directeur-generaal Landbouw en Plattelandsontwikkeling
 (1) PB L 299 van 16.11.2007, blz. 1.
 (2) PB L 157 van 15.6.2011, blz. 1.
 BIJLAGE
 Forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 (EUR/100 kg)
 GN-code
 Code derde landen (1)
 Forfaitaire invoerwaarde
 0702 00 00
 AL
 48,7
 MA
 82,6
 TN
 99,6
 TR
 81,9
 ZZ
 78,2
 0707 00 05
 AL
 88,1
 JO
 174,9
 TR
 104,4
 ZZ
 122,5
 0709 93 10
 MA
 141,3
 TR
 108,9
 ZZ
 125,1
 0805 10 20
 MA
 64,0
 TR
 49,9
 ZA
 51,3
 ZW
 43,2
 ZZ
 52,1
 0805 20 10
 MA
 70,6
 ZZ
 70,6
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 IL
 100,7
 JM
 129,1
 MA
 106,4
 TR
 84,6
 ZZ
 105,2
 0805 50 10
 TR
 81,0
 ZZ
 81,0
 0808 10 80
 MK
 32,3
 NZ
 165,3
 US
 150,2
 ZA
 138,0
 ZZ
 121,5
 0808 30 90
 CN
 65,3
 TR
 135,1
 US
 200,5
 ZZ
 133,6
 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bij Verordening (EG) nr. 1833/2006 van de Commissie (PB L 354 van 14.12.2006, blz. 19). De code „ZZ” staat voor „overige oorsprong”.


type: contracts

text:
 24.11.2005
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 306/14
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG
 93/2005 határozata
 (2005. július 8.)
 az EGT-megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás I. mellékletét a 2005. április 29-i 51/2005 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította.
 (2)
 A személyes fogyasztásra szánt állati eredetű termékek behozatalára tekintettel intézkedések megállapításáról szóló, 2004. április 16-i 745/2004/EK bizottsági rendeletet (2) a megállapodásba kell foglalni.
 (3)
 E határozat hatálya nem terjed ki Izlandra és Liechtensteinre,
 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
 1. cikk
 A megállapodás I. melléklete I. fejezete 1.2. részének 126. pontja (2005/91/EK bizottsági határozat) után a következő pontokat kell beilleszteni:
 „127.
 32004 R 0745: A Bizottság 2004. április 16-i 745/2004/EK rendelete a személyes fogyasztásra szánt állati eredetű termékek behozatalára tekintettel intézkedések megállapításáról (HL L 122., 2004.4.26., 1. o.).E megállapodás alkalmazásában e rendelet rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
 a)
 a 2. cikk az alábbiakkal egészül ki:
 »—
 A Svalbardból Norvégiába érkező vadhús vagy vadhústermékek, amennyiben a mennyiség nem haladja meg személyenként az 5 kg-ot.«
 b)
 A II. mellékletben szereplő értesítésben az »Európai Unió« kifejezés helyébe az »Európai Unió és Norvégia« kifejezés lép.
 c)
 Az 1. cikk (4) bekezdésében, a II. mellékletben szereplő értesítés lábjegyzetében és a III. mellékletben szereplő közleményben a »Norvégia« kifejezést el kell hagyni.”
 2. cikk
 A 745/2004/EK rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2005. július 9-én lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (3).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.
 Kelt Brüsszelben, 2005. július 8-án.
 az EGT-Vegyesbizottság részéről
 az elnök
 Nikolaus von LIECHTENSTEIN herceg
 (1) HL L 239., 2005.9.15., 22. o.
 (2) HL L 122., 2004.4.26., 1. o.
 (3) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


text:
 15.3.2012
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 76/41
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 156/2011
 av den 2 december 2011
 om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Bilaga XX till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 122/2011 av den 21 oktober 2011 (1).
 (2)
 Kommissionens förordning (EU) nr 920/2010 av den 7 oktober 2010 om ett standardiserat och skyddat registersystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG och Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG (2) bör införlivas med avtalet.
 (3)
 Genom förordning (EU) nr 920/2010 upphävs, med verkan från och med den 1 januari 2012, kommissionens förordning (EG) nr 2216/2004 (3) som är införlivad med avtalet och följaktligen bör utgå ur detta.
 (4)
 Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG av den 11 februari 2004 om en mekanism för övervakning av utsläpp av växthusgaser inom gemenskapen och för genomförande av Kyotoprotokollet (4) är inte införlivat med avtalet och därför omfattas Eftastaterna inte av de särskilda rapporteringskraven i det beslutet.
 (5)
 Eftastaterna ska ingå i EU:s transaktionsförteckning. Den centrala förvaltaren för EU:s transaktionsförteckning ska utföra sina uppgifter med avseende på Eftastaterna och Eftas övervakningsmyndighet ska vara det behöriga organ som ger nödvändiga instruktioner till den centrala förvaltaren när det gäller de bestämmelser som rör tillämpningen av förordning (EU) nr 920/2010 för Eftastaternas vidkommande.
 (6)
 Enligt gemensamma EES-kommitténs beslut nr 146/2007 undantas Island från kravet att lämna in en nationell fördelningsplan för perioden 2008–2012. I enlighet med detta bör bestämmelserna i denna förordning som rör tilldelning av utsläppsrätter till verksamhetsutövare vid anläggningar under 2008–2012 inte tillämpas på Island.
 (7)
 Enligt gemensamma EES-kommitténs beslut nr 146/2007 undantas stationära anläggningar på Island som skulle ha omfattats av tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG under perioden 2008–2012 från direktivets tillämpningsområde under den perioden. Island har därför inte inrättat ett nationellt register i förhållande till EU:s utsläppshandelssystem. Därför bör fristen för att inleda förfarandet för att öppna verksamhetsutövardepåkonton i unionsregistret justeras. När det gäller de isländska stationära anläggningar för vilka ett tillstånd för utsläpp av växthusgaser redan har utfärdats av den behöriga myndigheten kommer förfarandet att inledas den dag då det här beslutet träder i kraft, eller den dag då unionsregistret är i drift för Island, beroende på vilket som inträffar senast.
 (8)
 Den fördelningstabell för unionens luftfart som ingår i EU:s transaktionsförteckning bör återspegla utvidgningen av EU:s utsläppshandelssystem för luftfartsverksamhet till Eftastaterna. Därför bör man i fördelningstabellen för unionens luftfart ange det antal kapitel II-utsläppsrätter i hela EES som ska fördelas under 2012.
 (9)
 De avtalsslutande parterna är införstådda med att det på grund av den särskilda karaktären hos EU:s utsläppshandelssystem och det tillhörande standardiserade och skyddade systemet av register i enlighet med direktiv 2003/87/EG, enligt vilket ett unionsregister ska inrättas, krävs speciella regler om lagring av och tillgång till uppgifter i unionsregistret för att se till att utsläppsrätterna för växthusgaser överensstämmer med de funktionella och tekniska specifikationerna för datautbytesnormer för registersystem inom ramen för Kyotoprotokollet, och att överföringar av sådana utsläppsrätter är förenliga med de skyldigheter som följer av Kyotoprotokollet.
 (10)
 De avtalsslutande parterna erkänner att det är viktigt att deras rättsvårdande myndigheter och skattemyndigheter, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning vid Europeiska kommissionen, Europol och de avtalsslutande parternas nationella förvaltare beviljas rätten att erhålla vissa uppgifter som lagras i unionsregistret och i EU:s transaktionsförteckning i tydligt definierade fall i samband med undersökning och avslöjande av samt åtal för bedrägeri, penningtvätt, finansiering av terrorism eller allvarlig brottslighet eller för skatteförvaltnings- eller skatteindrivningsändamål i enlighet med artikel 75 i förordning (EU) nr 920/2010.
 (11)
 De avtalsslutande parterna erinrar om att beviljande av rättigheter till information i enlighet med artikel 75 i förordning (EU) nr 920/2010 inte påverkar överenskommelsen att polissamarbete och straffrättsligt samarbete samt skatteförvaltning eller skatteindrivning inte omfattas av EES-avtalets tillämpningsområde och att förordningen därför inte ger de nämnda institutionerna några andra rättigheter än de som uttryckligen nämns i dess artikel 75.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Texten i punkt 21an (kommissionens förordning (EG) nr 2216/2004) i bilaga XX till avtalet ska ersättas med följande:
 ”32010 R 0920: Kommissionens förordning (EU) nr 920/2010 av den 7 oktober 2010 om ett standardiserat och skyddat registersystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG och Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG (EUT L 270, 14.10.2010, s. 1).
 Bestämmelserna i förordningen ska inom ramen för detta avtal tillämpas med följande anpassningar:
 a)
 Utfärdande, överlåtelse och annullering av utsläppsrätter som rör Eftastaterna, deras verksamhetsutövare och luftfartygsoperatörer som administreras av dem ska registreras i EU:s transaktionsförteckning.
 Den centrala förvaltaren ska ha behörighet att utföra de uppgifter som avses i artikel 20.1–20.3 i direktiv 2003/87/EG när Eftastaterna, deras verksamhetsutövare eller de luftfartygsoperatörer som administreras av dem berörs.
 b)
 Bestämmelserna om fördelning av utsläppsrätter till verksamhetsutövare vid anläggningar för perioden 2008–2012 ska inte gälla Island.
 c)
 I artikel 6.5 ska följande mening läggas till:
 ’Eftas övervakningsmyndighet ska samordna genomförandet av denna förordning med registeradministratörerna i varje Eftastat och den centrala förvaltaren.’
 d)
 I artikel 15 ska följande punkt läggas till:
 ’4. När det gäller isländska stationära anläggningar för vilka ett tillstånd för utsläpp av växthusgaser har utfärdats av den behöriga myndigheten före detta besluts ikraftträdande kommer förfarandet för öppning av verksamhetsutövardepåkonton i unionsregistret att inledas antingen från dagen för detta besluts ikraftträdande, eller från den dag då unionsregistret är i drift för Island, beroende på vilket som inträffar senast.’
 e)
 Artikel 34.1 a ska ha följande lydelse:
 ’Det totala antalet kapitel II-utsläppsrätter som ska fördelas inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet år 2012.’
 f)
 Följande stycke ska läggas till i artiklarna 35.2 och 37.2:
 ’När det gäller Eftastaternas tabeller över nationella fördelningsplaner ska den centrala förvaltaren få instruktioner av Eftas övervakningsmyndighet.’
 g)
 Följande stycke ska läggas till i artiklarna 36 och 38.3:
 ’När det gäller de beslut om fördelningen av kapitel II-utsläppsrätter som fattas av Eftastaterna ska den centrala förvaltaren få instruktioner av Eftas övervakningsmyndighet.’
 h)
 I artikel 65 ska följande punkt läggas till:
 ’6. När det gäller register i Eftastaterna ska den centrala förvaltaren få instruktioner av Eftas övervakningsmyndighet.’
 i)
 I bilaga XII ska Mängden kapitel II-utsläppsrätter i hela unionen år 2012 avse den mängd kapitel II-utsläppsrätter i hela EES år 2012 som fastställs genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 93/2011 av den 20 juli 2011.”
 Artikel 2
 Texten till förordning (EU) nr 920/2010 på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltig.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft den 3 december 2011 eller dagen efter det att den sista anmälan till gemensamma EES-kommittén har gjorts enligt artikel 103.1 i avtalet (5), beroende på vilket som inträffar senast, men inte före den 1 januari 2012.
 Artikel 4
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 2 december 2011.
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Kurt JÄGER
 Ordförande
 (1) EUT L 341, 22.12.2011, s. 87.
 (2) EUT L 270, 14.10.2010, s. 1.
 (3) EUT L 386, 29.12.2004, s. 1.
 (4) EUT L 49, 19.2.2004, s. 1.
 (5) Inga konstitutionella krav angivna.


text:
 13.4.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 118/40
 Tožba, vložena 12. februarja 2015 – Tronios Group International/UUNT – British Sky Broadcasting Group (SkyTec)
 (Zadeva T-77/15)
 (2015/C 118/51)
 Jezik, v katerem je bila tožba vložena: nizozemščina
 Stranke
 Tožeča stranka: Tronios Group International BV (Breda, Nizozemska) (zastopnik: R. van Leeuwen in H. Klingenberg, odvetnika)
 Tožena stranka: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT)
 Druga stranka pred odborom za pritožbe: British Sky Broadcasting Group plc (Isleworth, Združeno kraljestvo)
 Podatki o postopku pred UUNT
 Imetnik sporne znamke: Tronios Group International BV
 Zadevna sporna znamka: besedna znamka Skupnosti „SkyTec“
 Postopek pred UUNT: postopek za razveljavitev
 Izpodbijana odločba: Odločba četrtega odbora za pritožbe pri UUNT z dne 28. novembra 2014 v zadevi R 1681/2013-4.
 Tožbena predloga
 Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:
 —
 izpodbijano odločbo razveljavi, zahtevo družbe British Sky Broadcasting Group za razveljavitev pa zavrne;
 —
 družbi British Sky Broadcasting Group naloži stroške postopka ter stroške postopka pred UUNT.
 Navajana tožbena razloga
 —
 Kršitev člena 54(2) Uredbe št. 207/2009;
 —
 kršitev člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009.