text:
 |
 52013PC0262
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse taimse paljundusmaterjali tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist (taimset paljundusmaterjali käsitlev õigus) /* COM/2013/0262 final - 2013/0137 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Taimne paljundusmaterjal on oluline tegur
 tootmise, mitmekesisuse ning terve ja kvaliteetse põllumajanduse, aianduse,
 toidu ja sööda tootmise ning keskkonna seisukohast. Metsad katavad suure osa
 liidu pindalast ja täidavad mitmeid sotsiaalseid, majanduslikke,
 keskkonnaalaseid, ökoloogilisi ja kultuurilisi ülesandeid. Kehtivad ELi
 õigusaktid, mis käsitlevad taimse paljundusmaterjali turul kättesaadavaks
 tegemist, põhinevad kahel sambal: sortide/materjali registreerimine ning
 direktiividega kindlaks määratud taimeliikidesse („ELi õigusaktides loetletud
 liigid”) kuuluva paljundusmaterjali individuaalsete partiide sertifitseerimine.
 Käesoleva ettepaneku eelnõuga konsolideeritakse ja
 ajakohastatakse paljundusmaterjali turustamist käsitlevad õigusaktid, milleks
 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse järgmised 12 direktiivi: nõukogu
 direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, nõukogu
 direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ
 ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, nõukogu direktiiv 2002/54/EÜ
 peediseemne turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ köögiviljaseemne
 turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise
 kohta, nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise
 kohta, nõukogu direktiiv 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse
 paljundusmaterjali turustamise kohta, nõukogu direktiiv 1998/56/EÜ
 dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta, nõukogu direktiiv
 92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne
 turustamise kohta, nõukogu direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks
 ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta ning
 nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali
 turustamise kohta.
 Enamik paljundusmaterjali turul kättesaadavaks
 tegemist käsitlevad nõukogu direktiivid on vastu võetud aastatel 1966–1971 ning
 mõned direktiivid on hiljem vastu võetud. Vanu direktiive on ajakohastatud
 tihti ja oluliselt, mistõttu on vaja selgust ja läbipaistvust. Seetõttu on
 direktiivid üsna erinevad nii oma tehnilise tausta poolest kui ka
 lähenemisviisi poolest, ulatudes toodete ametlikest kontrollidest kuni
 protseduuride järelevalveni. Eelkõige toodete kontrollimine on pädevate
 asutuste jaoks paljunõudev ülesanne.
 Peale selle võib kehtivate õigusaktide keerukus ja
 killustatus muuta nende õigusaktide praeguse ebamäärasuse ja erineva
 rakendamise liikmesriikides püsivaks. See tekitab ettevõtjate jaoks ühtsel
 turul ebavõrdsed tingimused. On vaja ühtlustada õigusaktide rakendamist,
 vähendada kulusid ja halduskoormust ning toetada innovatsiooni. Ka on oluline
 kohanduda tehnika arenguga sordiaretuses ning Euroopa ja ülemaailmse
 paljundusmaterjali turu kiire arenguga. Eespool nimetatud vajaduste tõttu on
 õigusraamistiku ajakohastamine ja moderniseerimine vältimatu. Tuleks veelgi
 tugevdada eesmärki säilitada bioloogilist mitmekesisust põllumajanduses in
 situ. Lisaks takistab õigusaktide tõhusamat rakendamist vähene
 horisontaalne koordineeritus ELi teiste õigusaktide, poliitikate ja
 strateegiatega. Viimastel aastatel on ELi põllumajanduspoliitikat hakatud
 nägema strateegiliselt olulisena toiduturvalisuse ja -ohutuse, toidu
 toiteväärtuse, keskkonna, bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutuse
 seisukohast. Keskseks küsimuseks on muutunud toidukultuuride tootmise
 jätkusuutlik intensiivistamine ja keskkonnasõbralikumaks muutmine, mille puhul
 saagikust suurendatakse ilma negatiivse keskkonnamõjuta ja kultiveeritava maa
 laiendamiseta. Paljundusmaterjali käsitlevad õigusaktid on selle eesmärgi
 saavutamiseks väga olulised. ELi metsastrateegias rõhutatakse metsade
 mitmeotstarbelist rolli ja säästva metsamajandamise olulisust.
 Taimse paljundusmaterjali sertifitseerimisprotsessiga
 hõlmatud taimetervise kontrollide puhul on vaja tagada sidusus ja sünergia
 taimetervist käsitleva õigusega või määruses (EÜ) nr 882/2004 (ametlike
 kontrollide kohta) sisalduvate ametlike kontrollide üldpõhimõtete
 integreerimine.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
 KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED
 Käesoleva ettepaneku mõjuhinnang põhineb
 tulemustel, mis saadi seemnete ja taimse paljundusmaterjali turustamist
 käsitlevate ELi õigusaktide hindamisel, mille viis läbi toiduahela hindamise
 konsortsium (FCEC) aastal 2007/2008, ning sama konsortsiumi 2010. aasta
 esimesel poolel läbi viidud sordiregistri uuringu tulemustel. Lisaks põhineb
 see kõigi huvitatud isikute laialdasel küsitlusel, mis hõlmas eelkõige
 liikmesriikide pädevaid asutusi, ELi ja riikliku tasandi erasektori esindajaid,
 asjakohaseid rahvusvahelisi standardiorganisatsioone, valitsusväliseid
 organisatsioone ning Ühenduse Sordiametit (CPVO). Aastatel 2009–2011 peeti mitu
 komisjoni horisontaalse töörühma koosolekut, kus keskenduti kõigile
 taimeliikidele. 2011. aasta mais töötasid Ungari eesistumise all loodud neli
 töökonda konkreetsete teemadega. Lisaks konsulteeris komisjon 2009.–2011.
 aastal mitmel korral toiduahela ning looma- ja taimetervise alase nõuanderühma
 töörühmaga, mis keskendub seemnetele ja taimsele paljundusmaterjalile. 2009.
 aasta 18. märtsil korraldati avalik konverents „Ensuring Seed Availability in
 the 21st Century” (seemnete kättesaadavuse tagamine 21. sajandil), et arutada
 arengut eri sidusrühmadega. Peale selle korraldati 19. aprillist kuni 30. maini
 2011 veebipõhine sidusrühmade küsitlus, milleks kasutati interaktiivse
 poliitikakujundamise küsimustikku, et koguda märkusi valikuvõimalusi ja
 analüüsi käsitleva dokumendi jaoks. Väga mitmetelt sidusrühmadelt saadi kokku
 257 vastust.
 Konsultatsioonide peamine eesmärk oli saada
 arvamusi sätete ja kehtivate õigusaktide kohaldamise ning nende muutmise
 vajaduse kohta. Üldiselt olid sidusrühmad rahul kehtivate direktiivide
 põhimõtetega, kuid nad toetasid komisjoni kavatsust õigusaktid läbi vaadata.
 Arenguruumi nähti eelkõige seoses õigusliku lihtsustamise, kulude vähendamise
 ja tõhususe suurendamisega, ettevõtjate suurema paindlikkusega, ühtlustamise
 tasemega liikmesriikides , nišituru ja tärkavate turgude osaga ning bioloogilise
 mitmekesisuse säilitamisega põllumajanduses ja taimsete geneetiliste
 ressursside säilitamisega. Enamik sidusrühmi toetas praeguste õigusaktide
 üldpõhimõtete säilitamist, eriti toetati sortide registreerimiskorda ja
 seemnepartiide turustamiseelset sertifitseerimist. Kultiveerimismaterjali
 käsitlevate ELi õigusaktidega seoses taotlesid sidusrühmad praeguse
 lähenemisviisi säilitamist.
 Mõjuhinnangus tehti kindlaks järgmised peamised
 suunad, millest lähtuvalt süsteemi tuleks muuta, et see vastaks muutuvatele
 majanduslikele, keskkonnaalastele, ühiskondlikele ja teaduslikele tingimustele:
 i) põhiõigusaktide lihtsustamine (12 direktiivi asemel üks määrus), ii) kulude
 katmine ning süsteemi tulemuslikkus ja tõhusus ning iii) horisontaalne
 kooskõlastamine hiljuti vastu võetud ELi poliitikasuundadega. Süsteemi
 tõhusamaks muutmiseks kaalutakse eri viise – paindlikkuse suurendamine,
 reguleerimise vähendamine või tsentraliseerimine, tagades samal ajal
 kvaliteetse paljundusmaterjali, konkurentsivõime säilimise ja uute küsimuste
 lahendamine sellises valdkonnas nagu bioloogiline mitmekesisus . Nendest
 kolmest suunast lähtuvalt määrati kindlaks viis poliitikavalikut, mis kõik
 sisaldavad õigusaktide lihtsustamist ja kulude katmist. Eri valikuvõimaluste
 puhul käsitleti põhjalikult selliseid küsimusi nagu VKEd ja mikroettevõtjad,
 eriti selleks, et tagada kõnealuste ettevõtjate juurdepääs teatavate ülesannete
 täitmiseks vajalikele avalikele teenustele, mida nad ei saa ise osutada, ning
 anda neile suurem paindlikkus paljundusmaterjaliturule parema juurdepääsu
 saamiseks. Eelkõige pööratakse tähelepanu ülesannete edasiandmise ja
 paljundusmaterjali kvaliteedi säilitamise vahelistele kompromissidele.
 Mõjuhinnangus järeldatakse, et ükski
 valikuvõimalus üksinda ei võimalda saavutada läbivaatamise järel püstitatud
 eesmärke tulemuslikult, tõhusalt ja järjepidevalt, ning soovitatakse kooskõlas
 sidusrühmade arvamusega valikuvõimalust, mis hõlmab valikuvõimaluste 2, 4 ja 5
 elemente. Käesoleva ettepanekuga luuakse seega keskkond, mis tagab ettevõtjate
 ja tarbijate jaoks õiguskindluse, tagades paljundusmaterjali kõrge kvaliteedi
 ja konkurentsieelised siseturul ning maailmaturgudel. Selle kombinatsiooni
 eesmärk on luua tasakaal ettevõtjate paindlikkuse (valikuvõimalused 2 ja 4) ja
 bioloogilise mitmekesisuse (valikuvõimalus 4) vahel ning tervise- ja
 kvaliteedinõuete (valikuvõimaluse 2 ja 5 elemendid) vajaliku ranguse vahel, et
 tagada turu õiglane toimimine ning paljundusmaterjali kvaliteedi ja tervise
 säilitamine. Sellele lisatakse elemendid, mis võimaldavad vähem tähtsatele või
 teatava kasutusviisiga kultuuridele halduslikult hõlpsamat juurdepääsu
 konkreetsetele või väikestele turusegmentidele, kuid tagades koos
 miinimumkohustustega jälgitavuse, tervise ja tarbijate teavitamise nii, et
 kõigile ettevõtjatele luuakse võrdsed võimalused.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Ettepaneku eesmärk on asendada kehtivad 12
 direktiivi üheainsa kavandatava määrusega.
 3.1. I osa. Üldsätted
 Kavandatava määruse reguleerimisala hõlmab iga
 liiki taimset paljundusmaterjali. Suurem osa sellest hõlmab aga praegu 12
 direktiiviga reguleeritavaid liike (nn loetletud liike). Selleks et selgemaks
 muuta ja ühtlustada liikmesriikides praegu järgitavaid lähenemisviise, mis
 hõlmavad teisi liike, st loetlemata liike, mis ei ole praeguste direktiividega
 hõlmatud, kohaldatakse ka kõnealuste liikide suhtes mõningaid põhinõudeid (vt
 III osa, III jaotis).
 Selleks et võtta arvesse tootjate vajadusi ning
 paindlikkuse ja proportsionaalsuse nõudeid, ei kohaldata käesolevat määrust
 katsetamise ja teaduse jaoks ette nähtud ning sordiaretuse (selektsiooni)
 eesmärgil kasutatava paljundusmaterjali suhtes. Lisaks ei tuleks seda kohaldada
 geenipankade jaoks ette nähtud või seal säilitatava materjali suhtes ega
 geneetiliste ressursside ex situ või in situ
 põllumajandusettevõttes säilitamisega tegelevate selliste organisatsioonide ja
 võrgustike suhtes, kes järgivad geneetiliste ressursside säilitamise riiklikke
 strateegiaid. Lisaks on käesoleva määruse reguleerimisalast välja jäetud
 paljundusmaterjal, mida vahetavad loonusena kaks isikut, kes ei ole ettevõtjad.
 Seoses määratlustega on peamine muudatus see, et
 võetakse kasutusele ühine termin, mis hõlmab iga liiki paljundusmaterjali,
 olenemata sellest, kas tegemist on seemnete või muud liiki taimse paljundusmaterjaliga.
 Paljundusmaterjali määratletakse kui taimed või taimeosad, mis suudavad toota
 või taastoota terveid taimi ja on selleks ette nähtud. See hõlmab ka noortaimi.
 Kõigi kõnealuste paljundusmaterjali tüüpide suhtes kohaldatakse ühiseid
 põhimõtteid seoses nende tootmisega turul kättesaadavaks tegemise eesmärgil ja
 nende turul kättesaadavaks tegemisega.
 3.2. II
 osa. Ettevõtjad
 Kuna käesoleva määruse kohaselt ei hõlma ettevõtja
 määratlus eraisikuid, kasutatakse terminit „ettevõtja”. Ettevõtjad on määratletud
 üheainsa määratlusega ja nad registreeritaks kontrollitoimingute
 hõlbustamiseks. Kõnealune register kombineeritakse [uue taimetervise määruse
 pealkiri] kohaselt loodud registriga. Ettevõtjate suhtes kehtestatakse
 põhikohustused seoses nende toodetava või turul kättesaadavaks tehtava
 paljundusmaterjali identifitseerimise, dokumentide säilitamise, kontrollide ja
 materjali säilitamisega. Mis tahes taimse paljundusmaterjali jälgitavus
 tagatakse sellega, et ettevõtjatel on kohustus omada teavet paljundusmaterjali
 kohta üks etapp enne nende äritegevust ja üks etapp pärast seda.
 3.3. III osa. Muu paljundusmaterjal kui
 kultiveerimismaterjal
 I jaotis. Üldsätted
 Sätestatakse sordi ja selle säilitamise, ametliku
 kirjeldusega sordi või ametlikult tunnustatud kirjeldusega sordi, klooni ning
 eri turustuskategooriate määratlused.
 II jaotis. Loetletud liikide tootmine ja turul
 kättesaadavaks tegemine
 Üldiselt säilitatakse sortide/materjali
 registreerimisel ja partiide turul kättesaadavaks tegemisele eelneval sertifitseerimisel/inspekteerimisel
 kasutatud põhiline lähenemisviis. Siiski antakse ettevõtjatele rohkem
 paindlikkust nii, et nad võivad otsustada viia läbi vajalikud sordi nõuetele
 vastavuse hindamised või inspektsioonid, sertifitseerimiseks ette nähtud
 paljundusmaterjalist proovide võtmise ja selle analüüsimise pädeva asutuse
 ametliku järelevalve all. Lisaks võetakse vastu teisesed õigusaktid, milles
 sätestatakse konkreetsed nõuded teatavate liikide ja nende kategooriate
 (supereliit-, eliit-, sertifitseeritud ja standardmaterjal) tootmise ja turul
 kättesaadavaks tegemise jaoks. See on oluline, et suurendada paindlikkust
 tehnika ja teaduse arengust tulenevaid muudatuste suhtes ning pidada samal ajal
 kinni proportsionaalsuse ja säästlikkuse põhimõtetest reguleeriva lähenemisviisi
 puhul.
 Paljundusmaterjali turul kättesaadavaks tegemise
 nõuded võib kokku võtta järgmiselt:
 –
 see kuulub sorti või klooni, mis on registreeritud
 käesoleva määruse sätete alusel;
 –
 see vastab konkreetsetele nõuetele, mis on vastu
 võetud asjaomase turustamiskategooria jaoks perekondade ja liikide kaupa;
 –
 sellel on supereliit-, eliit-või sertifitseeritud
 materjali puhul ametlik etikett ja standardmaterjali puhul ettevõtja etikett;
 –
 see vastab käitlemisnõuetele;
 –
 see vastab sertifitseerimis- ja identifitseerimisnõuetele;
 Sordi registreerimise kohustus ei kehti sordi
 tingimustele mittevastavate pookealuste puhul. Selleks et luua paindlikkust
 tehnika ja teaduse tulevast arengut arvestades, võiks sordi tingimustele
 mittevastava heterogeense materjali suhtes mitte kohaldada tingimust, et
 materjal peab kuuluma registreeritud sorti. Lisaks sätestatakse konkreetne
 erand nišituru paljundusmaterjali suhtes.
 Kehtivates direktiivides loetletud teatavatesse
 perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali suhtes tuleks kohaldada
 tõhustatud nõudeid seoses nende tootmise ja turul kättesaadavaks tegemisega
 (loetletud liigid). Siiski on vaja sätestada kriteeriumid kõnealuste
 taimeliikide üle otsustamiseks. Loetellu tuleks lisada sellised perekonnad või
 taimeliigid, mis esindavad olulist tootmisala või -väärtust, mida toodab ja
 teeb turul kättesaadavaks oluline arv ettevõtjaid või mis sisaldavad aineid,
 mis eeldavad konkreetseid eeskirju, et kaitsta inimeste ja loomade tervist ning
 keskkonda.
 Paljundusmaterjali tuleks turul kättesaadavaks
 teha üksnes supereliit-, eliit-, sertifitseeritud või standardmaterjalina, et
 tagada läbipaistvus ja kasutajate teadlik valik. Tuleb kehtestada
 üksikasjalikud kriteeriumid, et teha kindlaks, milliseid perekondi ja
 taimeliike ei tehta turul kättesaadavaks standardmaterjalina, et tagada
 paljundusmaterjali parem kvaliteet, tervis, sordiehtsus ja jälgitavus ning
 toidu ja söödaga kindlustatus. Iga kõnealuse kategooria jaoks tuleks vastu
 võtta konkreetsed nõuded perekondade ja liikide kaupa. Jätkuvalt kohaldatakse
 sordiehtsuse, -puhtuse, tervise nõudeid ja muid kvaliteedinõudeid,
 märgistamise, partiide, pakendite ja sh väikepakendite,
 sertifitseerimisjärgsete kontrollitestide, võrdlustestide, katsete ja segudega
 seotud nõudeid.
 Erandid
 Tuleks säilitada kehtivad alalised erandid seoses
 veel registreerimata sortidesse kuuluva ja lõplikult sertifitseerimata
 paljundusmaterjali turul piiratud ulatuses kättesaadavaks tegemisega ning
 rangemate riiklike nõuete lubamisega. See peaks hõlmama ka olulisi ajutisi
 erandeid seoses erakorraliste meetmetega, ajutiste tarneraskustega ja ajutiste
 katsetega.
 Erand nišituru paljundusmaterjali kohta
 Lisaks tuleks kehtestada proportsionaalsed ja
 säästlikud eeskirjad väikese ulatusega tegevuse suhtes, mis vastab kohalikele
 tingimustele ja hõlmab väikeses koguses turul kättesaadavaks tehtavat
 paljundusmaterjali. Sellised sordid tuleks vabastada registreerimise ja turul
 kättesaadavaks tegemise nõuetest. Sellist materjali määratletakse nišituru
 paljundusmaterjalina. Erand peaks hõlmama näiteks põllumajandusettevõtjatest
 aretajaid ja aednikest aretajaid, olenemata sellest kas nad on ettevõtjad või
 mitte. Siiski tuleks kehtestada mõned peamised eeskirjad materjali märgistamise
 ja jälgitavuse kohta. Selleks et hoida ära erandi kuritarvitamine, tuleks
 materjal turul kättesaadavaks teha üksnes kindlaksmääratud suurusega
 pakendites.
 Import ja eksport
 ELi samaväärsussüsteem jääb endiselt peamiseks
 tingimuseks kolmandatest riikidest tuleva impordi puhul. Eksport on käesoleva
 määruse reguleerimisalaga siiski hõlmatud. Eksport peaks toimuma kooskõlas
 importiva kolmanda riigi õigusaktide, standardite, tegevusjuhiste või mis tahes
 muu õigus- või haldusmeetmega. Kui liidu ja kolmanda riigi vahel on kahe- või
 mitmepoolne kokkulepe, peab eksport liidust vastama kõnealusele kokkuleppele.
 Viimase puudumisel kohaldatakse ettevõtjate vahel sõlmitud kokkulepet.
 III jaotis. Loetlemata perekondadesse ja
 liikidesse kuuluva paljundusmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine
 Loetlemata perekondadesse ja liikidesse kuuluva
 paljundusmaterjali suhtes kohaldatakse samuti mõningaid põhinõudeid seoses
 selle tervisliku seisundi, otstarbele vastavuse, vajaduse korral nõuetekohaste
 viidetega sortidele ning asjaomase materjali identifitseerimise ja impordiga.
 IV jaotis. Sortide registreerimine riiklikes ja
 liidu sordiregistrites
 Sordiregistrid
 Sordid lisatakse kogu liidu turul kättesaadavaks
 tegemise eesmärgil riiklikesse või liidu sordiregistritesse, esitades taotluse
 vahetult CVPO-le. Ühenduse Sordiamet säilitab ajakohastatud teavet liidu turul
 kättesaadavaks tehtavate kõigi taimesortide kohta, sh nende sortide kohta, mis
 on registreeritud riiklikes registrites (liidu taimesortide andmebaas).
 Uute parandatud sortide puhul säilitatakse peamine
 nõue, et need peavad olema eristatavad, ühtlikud ja püsivad. Ühtlikkuse katse
 peaks arvesse võtma sordi tüüpi ja paljundamise tüüpi. Lisaks võidakse teisese
 õigusaktiga otsustada, milliste taimeliikide puhul sätestatakse täiendavad
 viljelus- ja kasutusväärtuse nõuded. Liikmesriigid võtavad kõnealuste
 taimeliikide puhul vastu üksikasjalikumad kriteeriumid viljelus- ja
 kasutusväärtuse katsetamiseks seoses saagikuse, kvaliteedinäitajate,
 vastupidavuse ja sobivusega madala sisendiga tootmissüsteemides, sh mahetootmises
 kasutamiseks. Seega arvestades mahepõllunduse eriomadusi, peaks
 sordikatsetamise meetodid ja nõuded kõnealuseid erivajadusi arvesse võtma.
 Sätestatakse jätkusuutliku viljelusväärtuse
 eeskirjad ning need ühtlustatakse ELis, milleks võetakse vastu konkreetsed
 nõuded seoses vastupidavusega konkreetsetele taimekahjustajatele, väiksemate
 sisendressurssidega, soovimatute ainete väiksema sisaldusega või suurenenud
 kohanemisvõimega eri agro-klimaatilistele keskkonnatingimustele. See on oluline
 vahend, et aretamine muutuks jätkusuutlikumaks.
 Kui sordile on antud liidu sordikaitse vastavalt
 määrusele (EÜ) nr 2100/1994 või vastavalt siseriiklikele eeskirjadele, tuleks
 see sort lugeda eristatavaks, ühtlikuks ja püsivaks ning käesoleva määruse
 kohase sordiregistreerimise jaoks sobivat nime omavaks.
 Säilitatakse aluspõhimõte, et kogu liidus
 kasutatakse ühe sordi kohta ühte nime. Teatavatel erijuhtudel on sünonüümid
 lubatud. Ühenduse Sordiametil on tema ülesannete tõttu parim ülevaade kogu
 liidus kehtivatest sordinimedest. Seetõttu ning selleks et tagada kogu liidus
 nimede määramisel ühtlus, peaksid pädevad asutused konsulteerima Ühenduse
 Sordiametiga, et kontrollida nime enne vastava sordi registreerimist riiklikus
 sordiregistris.
 Määrusega kehtestatakse üksikasjalikud nõuded
 sordi registreerimiskorra kohta seoses registreerimistingimuste, taotluste
 esitamise ja nende sisu, taotluste hindamise ja sordi nõuetele vastavuse
 hindamisega, hindamisaruannetega, registreerimisotsuste, kehtivusaja ja selle
 pikendamisega, registreerimise tagasivõtmise / registrist kustutamise ja
 sortide säilitamisega. Ühtluse eesmärgil kohaldatakse samu eeskirju Ühenduse
 Sordiametile liidu sordiregistris registreerimiseks tehtavate vahetute
 sorditaotluste suhtes.
 Nähakse ette konkreetsed sätted, milles
 käsitletakse liidu sordiregistris registreerimist ja taotleja võimalust kaevata
 Ühenduse Sordiameti otsus edasi. Selliseid sätteid ei nähta ette riiklikes
 sordiregistrites registreerimise suhtes, sest selle suhtes kohaldatakse
 siseriiklikke haldusmeetmeid.
 Iga riikliku sordihindamiskeskuse suhtes
 kehtestatakse uus kohustus, mille kohaselt Ühenduse Sordiamet peab seda
 auditeerima, et tagada sordi registreerimiskorra kvaliteet ja ühtlus kogu
 liidus. Ettevõtjate sordihindamiskeskust auditeerivad ja selle kiidavad heaks
 riikide pädevad asutused. Vahetult Ühenduse Sordiametile esitatavate taotluste
 puhul auditeerib registreerimiskatete tegemiseks kasutatavaid
 sordihindamiskeskusi Ühenduse Sordiamet ja kiidab need heaks.
 Pädevad asutused ja Ühenduse Sordiamet peaksid
 taotluste läbivaatamise, taotluste ja sordi nõuetele vastavuse hindamise, sh
 auditite, sordinime kontrolli ja sortide säilitamise eest tasu võtma iga
 registreerimisaasta eest. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada
 kõnealuste tasude kindlaksmääramise ühtlustatud eeskirjad. Üldpõhimõte on
 kulude katmine. Mikroettevõtjad siiski vabastatakse tasude maksmisest, et täita
 komisjoni võetud kohustust vähendada väga väikeste ettevõtjate koormust
 kooskõlas VKEde halduskoormuse minimeerimise uue poliitikaga ja ELi õigusaktide
 kohandamisega mikroettevõtjate vajadustega. Lisaks vähendatakse ametlikult
 tunnustatud kirjeldusega sortide ja heterogeense materjali registreerimise
 puhul tasu viisil, mis tagab, et tasu ei ole asjaomase sordi või materjali
 registreerimisel takistuseks.
 Vanad traditsioonilised sordid
 Selliste vanade sortide nagu säilitussortide (sh
 rahvaselektsioonsordid) või nn hobisortide jaoks tuleks jätkuvalt sätestada
 vähem ranged nõuded, eesmärgiga edendada nende põllumajandusettevõttes
 säilitamist ja kasutamist, mida praegu reguleeritakse direktiividega 2008/62/EÜ
 ja 2009/145/EÜ. Sortide registreerimise aluseks on jätkuvalt ametlikult
 tunnustatud kirjeldus, mida pädevad asutused tunnustavad, kuid ei koosta.
 Kõnealuse kirjelduse puhul ei ole eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse
 katsetamine enam kohustuslik. Ametlikult tunnustatud kirjelduses üksnes
 kirjeldatakse asjaomaste taimede ja taimeosade eriomadusi, mis on asjaomasele
 sordile iseloomulikud ja mis võimaldavad sorti, sh päritolupiirkonda
 identifitseerida. See kirjeldus võib põhineda sordi vanal ametlikul
 kirjeldusel, kirjeldusel, mille koostas näiteks teaduslik või akadeemiline
 asutus või organisatsioon. Selle sisu õigsust võiks toetada eelnevate ametlike
 inspekteerimiste tulemustega, mitteametlike hindamiste tulemustega või
 viljelusel, paljundamisel ja kasutamisel saadud kogemustega. Kaotatakse
 praegused koguselised piirangud. Kasutajad saavad materjali kohta teavet
 etiketilt, millel on märgitud, et kõnealune sort on identifitseeritud
 ametlikult tunnustatud kirjelduse ja päritolupiirkonna abil. Kõnealustesse
 sortidesse kuuluvat paljundusmaterjali tuleks turul kättesaadavaks teha üksnes
 standardmaterjalina.
 3.4. IV osa. Kultiveerimismaterjali
 tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine
 ELi õigusaktides on kultiveerimismaterjali jaoks
 ette nähtud konkreetne lähenemisviis, sh eriterminoloogia. Seepärast on selle
 osa jaoks ette nähtud eraldi osa, mille puhul on säilitatud praegune põhiline
 lähenemisviis. Kultiveerimismaterjali käsitlevad nõuded hõlmavad algmaterjali
 heakskiitmist, kultiveerimismaterjali lisamist riiklikku registrisse ja liidu
 loetellu, põhitunnistust, turustamiskategooriaid, partiisid, segusid,
 märgistamist, pakendamist ja ELi samaväärsuse tingimuse kehtestamist impordi
 jaoks. Lisaks tuleks sätestada järgmised erandi tegemise eeskirjad: rangemate
 riiklike nõuete lubamine, keeld teha lõppkasutajatele kättesaadavaks teatavat
 kultiveerimismaterjali, ajutisi tarneraskusi ja ajutisi katseid käsitlevad
 eeskirjad.
 3.5. V osa. Menetlussätted
 Sätestatakse delegeeritud õigusakte ja
 komiteemenetlust käsitlevad eeskirjad.
 3.6. VI osa. Lõppsätted
 Määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta
 muudetakse Ühenduse Sordiameti nime ja rolli osas. Ameti nime muutmisel Euroopa
 Sordiametiks (EAPV) järgitakse ELi institutsioonidevahelise töörühma soovitusi.
 Ühenduse Sordiameti ülesandeid laiendatakse nii, et need hõlmavad sordi
 registreerimist, eriti liidu sordiregistri haldamist ja taimesortide
 registreerimist Ühenduse Sordiametile vahetult esitatava taotluse alusel.
 Lisaks antakse Ühenduse Sordiametile tema uue rolli raames mitmeid ülesandeid:
 sordinimede kohta soovituste tegemine, võrdlussortide andmebaasi haldamine,
 sortide nõuetele vastavuse hindamise ühtlustamine, sordihindamiskeskuste
 auditeerimine, nõuandeülesanded, koolitused ja tehniline abi.
 Sätestatakse karistusi käsitlevad vajalikud
 eeskirjad.
 3.7. VII osa. Liidu pädevus,
 subsidiaarsus ja õiguslik vorm
 Paljundusmaterjali õiguslik raamistik põhineb
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 43, millega rakendatakse ühine
 põllumajanduspoliitika (ÜPP). Kõnealuse poliitika eesmärk on
 põllumajandustoodangu suurendamine, et tagada põllumajandussektoris õiglane
 elatustase, stabiliseerida turge, tagada tarnete olemasolu ja tarnete jõudmine
 tarbijateni mõistlike hindadega. Põllumajanduse jätkusuutlikkusega seotud
 nõuded on integreeritud ühise põllumajanduspoliitika korduva läbivaatamise
 käigus . Lissaboni lepingu kohaselt on põllumajandus ELi ja selle
 liikmesriikide ühispädevuses. Siiski on ilmne, et väga suures ulatuses on kõik
 põllumajandustegevused ja ka neile eelnevad ja järgnevad abitegevused ELi
 tasandil reguleeritud. See tähendab, et kõnealused õigusaktid kuuluvad
 peamiselt Euroopa Liidu institutsioonide ülesannete hulka.
 Käesolev ettepanek esitatakse Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu määruse vormis. Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest meetmete
 eesmärki saab kõige tõhusamalt saavutada kogu liidus täielikult ühtlustatud
 nõuetega, mis tagavad paljundusmaterjali vaba liikumise.
 4. MÕJU EELARVELE
 Rahalised assigneeringud käesoleva määruse
 rakendamiseks kuni 31. detsembrini 2020 on esitatud määruses, millega nähakse
 ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse
 paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta.
 5. TÄIENDAV TEAVE
 2013/0137 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 milles käsitletakse taimse paljundusmaterjali
 tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist (taimset paljundusmaterjali käsitlev
 õigus)
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust,
 võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[1]
 ning arvestades järgmist:
 (1) Eeskirjad seemnete
 turustamise ning põllukultuuride, köögiviljade, viinapuude, viljapuude paljundusmaterjali,
 kultiveerimismaterjali ning dekoratiivtaimede paljundusmaterjali kohta on
 sätestatud järgmistes direktiivides:
 a) nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv
 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta[2];
 b) nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv
 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta[3];
 c) nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiiv 68/193/EMÜ
 viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta[4];
 d) nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv
 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta[5];
 e) nõukogu 22. detsembri 1999. aasta
 direktiiv 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta[6];
 f) nõukogu
 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide
 kataloogi kohta[7];
 g) nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/54/EÜ peediseemne
 turustamise kohta[8];
 h) nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/55/EÜ
 köögiviljaseemne turustamise kohta[9];
 i) nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv
 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta[10];
 j) nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv
 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta[11];
 k) nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv
 2008/72/EÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne
 turustamise kohta[12];
 l) nõukogu 29. septembri 2008. aasta
 direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude
 paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta[13].
 (2) Eespool nimetatud
 direktiivide peamine eesmärk on jätkusuutlik põllu- ja aiakultuuride ning
 metsamaterjali tootmine. Paljundusmaterjali tervis, kvaliteet ja mitmekesisus
 on paljundusmaterjali saagikuse tagamiseks väga oluline põllumajanduse,
 aianduse, toidu ja söödaga kindlustatuse ning majanduse seisukohast üldiselt.
 Peale selle tuleks jätkusuutlikkuse tagamiseks õigusaktides arvesse võtta
 vajadust täita tarbijate ootused, tagada tootmise vastavus mitmesugustele
 põllumajandus-, aiandus- ja keskkonnatingimustele, tegeleda kliimamuutuse
 probleemiga ning soodustada bioloogilise mitmekesisuse kaitset põllumajanduses.
 (3) Arengud põllumajanduse,
 aianduse, metsanduse, sordiaretuse ja taimse paljundusmaterjali turul
 kättesaadavaks tegemise valdkonnas on näidanud, et õigusakte on vaja
 lihtsustada ja viia rohkem kooskõlla kõnealuse sektori arenguga. Seepärast
 tuleks eespool mainitud direktiivid asendada üheainsa määrusega, milles
 käsitletakse paljundusmaterjali tootmist turul kättesaadavaks tegemise
 eesmärgil ning paljundusmaterjal turul kättesaadavaks tegemist liidus.
 (4) Paljundusmaterjali määratlus
 peaks olema terviklik ja hõlmama kõiki taimi, mis suudavad toota (sh taastoota
 mis tahes hilisemas tootmisetapis) terviklikke taimi ja on selleks ette nähtud.
 Seepärast peaks käesolev määrus hõlmama seemneid ning ka mis tahes
 kasvustaadiumis olevaid muid taimevorme, mis suudavad toota terviklikke taimi
 ja on selleks ette nähtud.
 (5) Käesolev määrus peaks ka
 hõlmama paljundusmaterjali, mida kasutatakse tööstuses kasutatavate
 põllumajanduslike toorainete tootmiseks, kuna kõnealusel materjalil on oluline
 osa mitmes sektoris ning see peaks seega vastama teatavatele
 kvaliteedistandarditele.
 (6) Selleks et määrata kindlaks
 käesoleva määruse mitmete sätete reguleerimisala, on vaja määratleda mõisted
 „ettevõtja” ja „turul kättesaadavaks tegemine”. Arvestades sektoris toimunud
 turustusalaseid arenguid, peaks eelkõige mõiste „turul kättesaadavaks tegemine”
 määratlus olema võimalikult lai, et see hõlmaks kõiki taimse
 paljundusmaterjaliga tehtavaid tehinguid. Kõnealune määratlus peaks muu hulgas
 hõlmama kaugmüügiga (nt elektrooniliselt) tegelevaid isikuid ja
 kultiveerimismaterjali algmaterjali koguvaid isikuid.
 (7) Võttes arvesse tootjate
 vajadusi ning paindlikkuse ja proportsionaalsuse nõudeid, ei tuleks käesolevat
 määrust kohaldada sellise paljundusmaterjali suhtes, mis on ette nähtud üksnes
 katsetamiseks, teaduse tegemiseks ja sordiaretuseks, seda ei tuleks kohaldada
 geenipankade suhtes ning geneetiliste ressursside vahetamise ja säilitamisega
 (sh põllumajandusettevõttes säilitamisega) tegelevate organisatsioonide ja
 võrgustike suhtes ega muude isikute kui ettevõtjate vahel loonusena vahetatava
 paljundusmaterjali suhtes.
 (8) Paljundusmaterjali tootmise
 ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes tuleks kohaldada ka Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete
 kohta,[14]
 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja
 taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel,[15] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud
 organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ
 kehtetuks tunnistamise kohta,[16]
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr
 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta,[17] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1830/2003, mis käsitleb geneetiliselt
 muundatud organismide jälgitavust ja märgistust, geneetiliselt muundatud
 organismidest saadud toidu ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse
 direktiivi 2001/18/EÜ,[18]
 ja määrust (EL) nr .../... [Office of publications, please add number of
 Regulation on protective measures against pests of plants].
 (9) Selleks et tagada
 läbipaistvus ning paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise
 tõhusam kontrollimine, tuleks ettevõtjad registreerida. Selleks et võimaldada
 ettevõtjate halduskoormuse vähendamist, võimaldades neil registreerida end
 ühtses registris vaid üks kord, on asjakohane et nad registreerivad end
 riiklikes registrites, mis liikmesriigid on kehtestanud kooskõlas määrusega
 (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on
 protective measures against pests of plants).
 (10) Käesoleva määruse
 nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleks paljundusmaterjali tootmise ja turul
 kättesaadavaks tegemisega tegelevate ettevõtjate jaoks kehtestada põhilised
 kohustused.
 (11) Kogemused on näidanud, et
 turul kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjali usaldusväärus ja kvaliteet võib
 kannatada, kui kohaldatavatele standarditele mittevastavat paljundusmaterjali
 ei ole võimalik jälgida. Seepärast on vaja kehtestada terviklik
 jälgitavussüsteem, mis võimaldab materjali kõrvaldamist või teabe esitamist
 tarbijatele või pädevatele asutustele. Sel põhjusel peaks olema kohustuslik
 säilitada teavet ja dokumente, mis hõlmavad ettevõtjate tehtud ja neile tehtud
 tarneid. Proportsionaalsuse põhimõtet järgides ei tuleks seda reeglit kohaldada
 juhul, kui kõnealune tarne on osa jaeturul kättesaadavaks tegemisest.
 (12) Teatavatesse perekondadesse ja
 liikidesse kuuluva paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise
 suhtes tuleks kehtestada täiendavad nõuded tulenevalt nende järjest olulisemast
 tähtsusest majanduse, tervise ja keskkonna seisukohast. Selline oluline tähtsus
 tuleks kindlaks teha kõnealuste perekondade või liikide tootmisala või
 -väärtuse, ettevõtjate arvu või tervisele või keskkonnale riski kujutavate
 ainete sisalduse alusel. Enamikku kõnealustest perekondadest ja liikidest
 reguleeritakse praegu eespool nimetatud direktiividega. Kõnealused perekonnad
 ja liigid tuleks lisada konkreetsesse loetellu (edaspidi „loetletud perekonnad
 ja liigid”).
 (13) Selleks, et tagada
 läbipaistvus ja võimaldada tarbijatel teha teadlikke valikuid, tuleks loetletud
 perekondadesse ja liikidesse kuuluvat taimset paljundusmaterjali toota või
 turul kättesaadavaks teha üksnes eelnevalt kindlaks määratud kategooriatena.
 Kõnealused kategooriad peaksid kajastama eri kvaliteeditasemeid ja
 tootmisetappe ning neid tuleks nimetada „supereliitmaterjal”, „eliitmaterjal”,
 „sertifitseeritud materjal” ning „standardmaterjal”.
 (14) Selleks et tagada
 paljundusmaterjali võimalikult laialdane kättesaadavus ja tarbijate
 valikuvõimalused, peaks ettevõtjatel põhimõtteliselt olema võimalik teha
 loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluv taimne paljundusmaterjal turul
 kättesaadavaks kõigis kategooriates. Selleks et tagada toidu ja söödaga
 kindlustatus ning paljundusmaterjali sordiehtsuse, kvaliteedi ja tervise head
 näitajad, ei tuleks paljundusmaterjali siiski turul kättesaadavaks teha
 standardmaterjalina, kui sertifitseerimiskulud on kõnealuste eesmärkidega
 proportsionaalsed.
 (15) Ametlikult tunnustatud
 kirjeldustega sorti kuuluva paljundusmaterjali ja heterogeense materjali ning
 nišiturumaterjali suhtes tuleks kehtestada miinimumnõuded. Seepärast tuleks
 sellist materjali igal juhul toota ja turul kättesaadavaks teha üksnes
 standardmaterjalina.
 (16) Selleks et kasutajad saaksid
 teha teadliku valiku lähtuvalt sordiehtsusest ja omadustest, tuleks loetletud
 perekondadesse ja liikidesse kuuluvat taimset paljundusmaterjali toota ja turul
 kättesaadavaks teha üksnes siis, kui see kuulub riiklikus sordiregistris või
 liidu sordiregistris registreeritud sortide hulka.
 (17) Selleks et hõlbustada
 kohandumist sordiaretuse arengutega ja võimalike uute tehnikatega, tuleks
 teatavatel tingimustel lubada toota või turul kättesaadavaks teha sordi
 määratlusele mittevastavat heterogeenset taimset paljundusmaterjali, ilma et
 see kuuluks registreeritud sordi hulka ja isegi siis, kui see ei vasta sortide
 registreerimisnõuetele (eristatavus, ühtlikkus ja püsivus) ega rahuldavat
 viljelusväärtust või jätkusuutlikku viljelusväärtust käsitlevatele nõuetele.
 Sellise materjali registreerimisel tuleks arvestada materjali panust
 põllukultuuride geneetilise varieeruvuse, geneetiliste ressursside baasi ja
 bioloogilise mitmekesisuse suurendamisse liidus ning ka põllumajanduse
 jätkusuutlikumaks muutmisse ning seega kliimamuutustega kohandumisse.
 Registreerimismeetod peaks eelkõige arvesse võtma neid eriomadusi ja see peaks
 põhinema sellist materjali registreerida soovivate ettevõtjate
 miinimumkoormusel. Samuti oleks asjakohane ja proportsionaalne mitte kohaldada
 sama nõuet pookealuste suhtes, kuna neil on oluline kaubanduslik ja praktiline
 väärtus sektorites, kus neid kasutatakse, kuigi nad ei vasta tihti sordi
 määratlusele.
 (18) Tuleks sätestada eeskirjad
 paljundusmaterjali sertifitseerimiseks ja ka sertifitseerimise usaldusväärse
 kinnitamise jaoks sertifitseerimisjärgses etapis, et tagada kohaldatavate
 kvaliteedistandardite täitmine. Neid eeskirju tuleks kohandada tehnika ja
 teaduse arenguga.
 (19) Kvaliteedinõuded ja
 sertifitseerimissüsteemid peaksid arvesse võtma rahvusvahelisi soovitusi, mis
 on esitatud näiteks Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD)
 seemneprogrammi reglemendis, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa
 Majanduskomisjoni (UNECE) seemnekartuli standardis ning Rahvusvahelise
 Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) proovivõtmist ja katsetamist
 käsitlevates eeskirjades.
 (20) Võttes arvesse kvaliteeti
 vähendavate taimekahjustajate jaoks ette nähtud piirväärtusi, mis on
 kehtestatud määrusega (EL) nr .../...(Office of Publication, please insert number
 of Regulation on protective measures against pests of plants) taimekahjustajate
 vastaste kaitsemeetmete kohta[19],
 on asjakohane kehtestada üksikasjalik inspekteerimis- ja hindamiskord, mille
 alusel toimub ühtne sertifitseerimine seoses käesoleva määruse ja määruse (EL)
 nr . .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on
 protective measures against pests of plants) kohaselt vastu võetud nõuete
 täitmisega.
 (21) Selleks et tagada materjali
 suurim võimalik puhtus ja tootmise homogeensus, tuleks loetletud perekondadesse
 ja liikidesse kuuluvat taimset paljundusmaterjali hoida eri partiidena.
 (22) Võttes arvesse paljundusmaterjali
 mitmekesisust, peaks ettevõtjatel olema võimalus toota ja turul kättesaadavaks
 teha paljundusmaterjali üksiktaimedena, pakendites, konteinerites või
 kimpudena.
 (23) Tuleks kehtestada eeskirjad
 loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluva taimse paljundusmaterjali
 märgistamiseks, et tagada kõnealuse materjali nõuetekohane identifitseerimine.
 Sertifitseeritavatesse kategooriatesse kuuluva materjali puhul peaksid loa
 saanud ettevõtjad tootma ja kinnitama pädeva asutuse järelevalve all etiketi
 (edaspidi „ametlik etikett”). Kuna teatavatel ettevõtjatel ei pruugi olla
 sertifitseerimiseks ja etikettide väljastamiseks vajalikke vahendeid, tuleks
 ette näha, et ettevõtjate taotlusel võivad ametlikke etikette väljastada
 pädevad asutused.
 (24) Looduskeskkonna säilitamiseks
 geneetiliste ressursside säilitamise kontekstis on soovitav lubada loetletud ja
 loetlemata perekondadesse ja liikidesse kuuluva taimse paljundusmaterjali segu.
 Kõnealused segud peaksid olema lubatud üksnes siis, kui nende koostis on looduslikult
 seotud teatava piirkonnaga. Selleks et tagada läbipaistvus ja kõnealuste segude
 parem kontrollimine, peaks kõnealuste segude tootmine ja turul kättesaadavaks
 tegemine sõltuma pädevate asutuste loast.
 (25) Tuleks vastu võtta eeskirjad
 loetletud perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali liitu
 importimise kohta, lubades importida üksnes paljundusmaterjali, mis vastab
 samadele tootmis- ja turustamisnõuetele nagu liidus toodetud ja liidu turul
 kättesaadavaks tehtud materjal.
 (26) Selleks et tagada paindlikkus
 ja hõlbustada ettevõtjate ja turgude kohandumist erioludega või ajutiste
 tarneprobleemidega, on asjakohane ette näha teatavad erandid käesoleva määruse
 üldistest põhimõtetest. Kõnealuseid erandeid tuleks lubada konkreetsetel tingimustel,
 et hoida ära kuritarvitused ja tagada käesoleva määruse üldeesmärkide
 järgimine. Need peaksid hõlmama paljundusmaterjali, mis kuulub sortidesse,
 mille registreerimistaotlus on läbivaatamisel ning paljundusmaterjali, mis ei
 ole lõplikult sertifitseeritud või mis ei ole kohaldatavatele idanevusnõuetele
 vastavana sertifitseeritud. Ka peaks olema võimalik vastu võtta erakorralisi
 meetmeid seoses inimeste, loomade ja taimede tervisele ning keskkonnale
 avalduvate riskidega.
 (27) Sellise taimse paljundusmaterjali
 suhtes, mille väiketootjad on turul kättesaadavaks teinud üksnes piiratud
 kogustes (nišituru taimne paljundusmaterjal), ei tuleks kohaldada
 registreeritud sorti kuulumise nõuet. Kõnealune erand on vajalik, et hoida ära
 põhjendamatute piirangute kehtestamist sellise paljundusmaterjali turul
 kättesaadavaks tegemise suhtes, mis pakub väiksemat kaubanduslikku huvi, kuid
 on oluline geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks. Siiski tuleks tagada, et
 seda erandit ei kasutaks regulaarselt suur hulk ettevõtjaid ning et seda
 kasutaksid üksnes ettevõtjad, kes ei saa endale lubada sordi registreerimisega
 seotud kulusid ja halduskoormust. See on oluline, et hoida ära kõnealuse erandi
 kuritarvitused ja tagada käesoleva määruse eeskirjade järgimine. Seepärast
 peaksid nišituru paljundusmaterjali tegema turul kättesaadavaks üksnes
 ettevõtjad, kes annavad tööd väikesele arvule töötajatele ja kelle aastakäive
 on väike.
 (28) On soovitav korraldada ajutisi
 katseid, et leida loetletud perekondade või liikide jaoks vastu võetud mis
 tahes meetmetele paremaid alternatiive. Selliste katsete korraldamisel tuleks
 arvesse võtta taimse paljundusmaterjali tootmise ja kontrollimise meetodite
 arengut.
 (29) Loetletud perekondadesse või
 liikidesse kuuluva taimse paljundusmaterjali eksport kolmandatesse riikidesse
 peaks toimuma vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse liidus toodetud ja
 turul kättesaadavaks tehtava taimse paljundusmaterjali suhtes, v.a juhul, kui
 asjaomase materjali suhtes kohaldatakse kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid
 või kolmandate riikide eeskirju.
 (30) Loetletud perekondadesse või
 liikidesse mittekuuluva taimse paljundusmaterjali suhtes tuleks kehtestada
 põhinõuded, et tagada selle tootmisel ja turul kättesaadavaks tegemisel
 miinimumkvaliteet ja identifitseerimisstandardite järgimine.
 (31) Selleks et tagada, et kõiki
 sorte oleks võimalik registreerida ja et nende suhtes kohaldataks ühiseid
 eeskirju ja tingimusi, tuleks kehtestada sortide registreerimise eeskirjad ning
 neid tuleks kohaldada loetletud ja ka loetlemata perekondadesse või liikidesse
 kuuluvate sortide suhtes.
 (32) Kogemused on näidanud, et
 mõned aretajad soovivad teha oma sordid kogu liidu turul või suuremal osal
 sellest kättesaadavaks. Seepärast on asjakohane pakkuda aretajatele võimalus
 registreerida oma sordid kas riiklikus sordiregistris või liidu sordiregistris.
 Liidu sordiregistri kehtestamine, avaldamine ja ajakohastamine tuleks teha
 ülesandeks Euroopa Sordiametile (edaspidi „amet”; varasema nimega Ühenduse
 Sordiamet, mis asutati nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/1994 artikli 4 kohaselt),
 mis vastutab praegu sordiõiguste andmise eest. Seega peaks ameti tegevus
 hõlmama kõiki sordiaretuse korraldamisega seotud aspekte.
 (33) Sorte tuleks põhimõtteliselt
 registreerida pädeva asutuse või ameti koostatud ametliku kirjelduse alusel.
 Selleks et vähendada pädevate asutuste ja ameti koormust ning tagada
 paindlikkus, on siiski asjakohane ette näha võimalus, et ametliku kirjelduse
 koostamiseks vajalikke katseid võivad teha ka taotlejad.
 (34) Lisaks põhilistele registreerimisnõuetele
 tuleks selliste sortide suhtes, mis kuuluvad liikidesse, mis on eriti olulised
 liidu põllumajanduse ja aianduse arendamisel, kehtestada lisanõuded, et tagada
 rahuldav ja jätkusuutlik viljelus- või kasutusväärtus.
 (35) Jätkusuutlikku viljelusväärtust
 tagavad nõuded tuleks kehtestada liidu tasandil, et toetada jätkusuutlikku
 arengut, vahetut sordiaretust ning vastata aretajate, tootjate ja tarbijate
 nõudlusele seoses sellist liiki arenguga. Rahuldavat viljelus- ja
 kasutusväärtust tagavaid nõudeid võivad välja töötada üksnes liikmesriigid
 kooskõlas nende agroklimaatiliste ja kultuuriliste tingimustega. Seepärast
 tuleks vastavad sordid registreerida üksnes riiklikes sordiregistrites.
 Rahuldavat viljelus- ja kasutusväärtust tagavad nõuded peaksid hõlmama
 saagikust ja kvaliteedinäitajaid. Kui liikmesriigid töötavad välja ja
 kohaldavad selliseid nõudeid, peaksid nad kaaluma piiranguid, mis on omased
 konkreetsetele põllumajandusmeetoditele. Eelkõige peaksid nad nõuetekohaselt
 arvesse võtma mahepõllunduse erivajadusi seoses vastupanuvõimelise viljeluse ja
 madala sisendiga tootmissüsteemi tingimustega.
 (36) Liit on bioloogilise
 mitmekesisuse konventsiooni osalisena võtnud kohustuse säilitada kultuurtaimede
 ja metsikute vanemate geneetiline mitmekesisus ning minimeerida geneetilist
 erosiooni. Kõnealune kohustus täiendab liidu eesmärki peatada bioloogilise
 mitmekesisuse vähenemine aastaks 2020. Seoses sellega tuleks teatavaid sorte
 lubada kasvatada ja turul kättesaadavaks teha isegi siis, kui need ei vasta
 eristatavuse, ühtlikkuse ega püsivuse nõuetele, et tagada kõnealuste sortide
 säilitamine ja sobiv kasutus ning toetada seega jätkusuutlikku
 põllumajandust ning kohanemist kliimamuutusega. Seepärast tuleks kõnealuseid
 sorte registreerida üksnes ametlikult tunnustatud kirjelduse alusel.
 (37) Siiski tuleks ametlikult
 tunnustatud kirjelduse alusel registreeritud sorte toota piirkonnas, kus neid
 on ajalooliselt kasvatatud ja kus nad on kohanenud, et tagada nende ehtsus ja
 lisaväärtus geneetilise mitmekesisuse säilitamisel ja keskkonna kaitsmisel.
 Seepärast tuleks need sordid registreerida üksnes riiklikes sordiregistrites.
 Samal põhjusel oleksid need sordid pidanud olema turul kättesaadavad ja/või
 neid oleks tulnud koguda näiteks geenipankadesse enne käesoleva määruse
 jõustumist või nad oleksid pidanud olema riiklikust või liidu sordiregistrist
 kustutatud rohkem kui viis aastat tagasi juhul, kui nad olid registreeritud
 seal sordi nõuetele vastavuse hindamise alusel lähtuvalt nende eristatavusest,
 ühtlikkusest ja püsivusest.
 (38) Tuleks kehtestada sortide ja
 kloonide riiklikus sordiregistris registreerimise eeskirjad, et tagada kõigi
 taotluste puhul ühetaoliste eeskirjade järgmine ning läbipaistev raamistik
 kõigi huvitatud isikute jaoks.
 (39) Teatavad sordid, mis on
 kohanenud kohalike ja piirkondlike oludega ning mida ohustab geneetiline
 erosioon või millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku
 väärtust, kuid mis on aretatud kasvamiseks eritingimustes, on juba võetud
 riiklikesse sordilehtedesse, -nimekirjadesse või -registritesse vastavalt
 komisjoni 20. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/62/EÜ (millega sätestatakse
 teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest
 erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide
 heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete
 ning seemnekartuli turustamiseks)[20]
 artiklile 3 ning vastavalt komisjoni 26. novembri 2009. aasta direktiivi
 2009/145/EÜ (millega sätestatakse teatavad erandid traditsiooniliselt
 teatavates paikkondades ja piirkondades kasvatatud ja geneetilisest erosioonist
 ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide ning selliste
 köögiviljasortide heakskiitmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku
 tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes
 kasvamiseks, ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete
 turustamiseks)[21]
 artikli 3 lõikele 1. Kõnealuste sortide puhul ei ole tehtud täielikku sordi
 nõuetele vastavuse hindamist seoses nende eristatavuse, ühtlikkuse ega
 püsivusega. Seepärast on asjakohane, et kõnealused sordid registreeritakse
 vahetult riiklikus sordiregistris ilma täiendava menetluseta ametlikult
 tunnustatud kirjeldusega sortidena.
 (40) Liidu sordiregister peaks sisaldama
 ka kõiki riiklikus sordiregistris registreeritud sorte. Nii tagatakse, et liidu
 sordiregister annab läbipaistava ülevaate kõigist liidus registreeritud
 sortidest.
 (41) Tuleks vastu võtta eeskirjad
 sortide ja kloonide registreerimiseks liidu sordiregistris. Järjepidevuse
 huvides peaksid kõnealused eeskirjad sarnanema riiklikus sordiregistris
 registreerimise eeskirjadega.
 (42) Liikmesriikide pädevad
 asutused ja amet peaksid võtma tasu taotluste läbivaatamise, taotluste
 hindamise ja sordi nõuetele vastavuse hindamise ning registris hoidmise iga
 aasta eest. See on vajalik, et tagada vahendid üldise sortide
 registreerimissüsteemi jaoks ning selleks et peamised registreerimisest kasu
 saajad kataksid kõnealuse süsteemi toimimise kulud. Kõnealuste tasude kindlaksmääramise
 eeskirjad tuleks sätestada käesolevas määruses.
 (43) Selleks et hõlbustada selliste
 sortide registreerimist, mis aitavad ära hoida geneetilist erosiooni liidus,
 peaksid liikmesriigid kohaldama vähendatud määraga tasu ametlikult tunnustatud
 kirjeldusega sortide ja heterogeense materjali puhul. Kõnealused tasud peaksid
 olema piisavalt väikesed, et need ei piiraks ega takistaks kõnealuste sortide
 turul kättesaadavaks tegemist. Mikroettevõtjate toetamiseks peaksid nad olema
 täielikult vabastatud tasude maksmisest.
 (44) Selleks et kaitsta ettevõtjate
 ärihuve ja intellektuaalomandi õigusi, tuleks sordiaretaja taotlusel käsitada
 hindamistulemusi ja genealoogiliste komponentide kirjeldust konfidentsiaalsena.
 Läbipaistvuse huvides tuleks kõik riiklikus sordiregistris või liidu
 sordiregistris registreeritud sortide kirjeldused teha avalikkusele
 kättesaadavaks.
 (45) Metsad katavad suure osa liidu
 pindalast ja täidavad sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonnaalaseid,
 ökoloogilisi ja kultuurilisi funktsioone. Seepärast on eri liiki metsade jaoks
 vaja erilähenemisviise ja -meetmeid, võttes arvesse mitmesuguseid tingimusi,
 mis on iseloomulikud liidu metsadele.
 (46) Metsanduse seisukohast
 oluliste puuliikide ja kunstlike hübriidide kultiveerimismaterjal peaks geneetiliselt
 sobima kohalike tingimustega ning olema kõrge kvaliteediga. Metsa säästva
 majandamise seisukohast on oluline säilitada metsade bioloogiline mitmekesisus
 ning rikastada seda, samuti säilitada puude geneetiline mitmekesisus.
 (47) Kultiveerimismaterjali puhul
 tuleks sätestada nõuded seoses eliitmaterjaliga, kategooriatega, mille all seda
 turul kättesaadavaks võib teha, partiidega, märgistamisega ja väikepakenditega,
 et tagada nõuetekohased kvaliteedi- ja turustamisstandardid ning nende kohandamine
 tehnika ja teaduse arenguga.
 (48) Selleks et tagada paindlikkus
 ja kohanemine teatavate asjaoludega, tuleks teatavatel tingimustel ette näha
 erandid kultiveerimismaterjali tootmiseks ja turul kättesaadavaks tegemiseks.
 Kõnealused erandid peaksid hõlmama liikmesriikide võimalust vastu võtta
 rangemaid nõudeid, ajutisi tarneraskusi, vajadust teha seemned kiiresti turul
 kättesaadavaks, ajutiste katsete tegemist ja erakorraliste meetmete
 vastuvõtmist.
 (49) Metsanduses geneetiliste
 ressursside säilitamise ja jätkusuutliku kasutamise huvides, tuleks
 liikmesriikidel lubada võtta vastu vähem rangeid meetmeid sellise
 kultiveerimismaterjali puhul, mis on kohanenud kohalike ja piirkondlike
 tingimustega ja mida ohustab geneetiline erosioon.
 (50) Pädevad asutused peaksid võtma
 tasu kultiveerimismaterjali algmaterjali registreerimise/heakskiitmise eest
 ning heakskiidetud/registreeritud kultiveerimismaterjali algmaterjalist saadud
 kultiveerimismaterjali põhitunnistuste väljastamise eest. Seda on vaja
 kultiveerimismaterjali sertifitseerimiseks vajalike ressursside tagamiseks ja
 tagamaks, et peamised sertifitseerimisest kasu saajad kannavad vastavad kulud.
 Mikroettevõtjate toetamiseks peaksid nad olema täielikult vabastatud tasude
 maksmisest. Kõnealuseid tasusid käsitlevad eeskirjad tuleks sätestada käesoleva
 määrusega, kuna need käsitlevad kultiveerimismaterjali tegelikku tootmist,
 registreerimist ja turul kättesaadavaks tegemist.
 (51) Määrust (EÜ) nr 2100/1994
 tuleb muuta, et lisada sordi registreerimine ameti ülesannete hulka ning muuta
 selle varasemat nimetust Ühenduse Sordiamet.
 (52) Käesoleva määruse lisade
 kohandamiseks tehnika ja teaduse arenguga peaks komisjonil olema õigus võtta
 kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud
 õigusakte käesoleva määruse lisade muutmise kohta.
 (53) Sektori tehniliste ja
 majanduslike arengute järgimiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
 milles loetletakse need perekonnad ja liigid, mille paljundusmaterjali ei või
 turul kättesaadavaks teha standardmaterjalina.
 (54) Sektori tehniliste ja
 majanduslike arengute järgimiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
 milles sätestatakse selline taimne paljundusmaterjal, mida võib toota ja turul
 kättesaadavaks teha ilma registreeritud sorti kuulumata ning selle tootmise ja
 turul kättesaadavaks tegemise nõuded.
 (55) Tagamaks, et loetletud
 perekondadesse ja liikidesse kuuluv taimne paljundusmaterjal ning teatavat
 liiki kultiveerimismaterjal vastab asjaomaste perekondade, liikide või
 kategooriate eriomadusi arvestades võimalikult rangetele sordiehtsus-,
 kvaliteedi- ja tervisenõuetele, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
 millega võetakse vastu tootmis- ja kvaliteedinõuded ning
 sertifitseerimissüsteemid kõnealuste perekondade ja liikide jaoks ning
 kvaliteedinõuded kultiveerimismaterjali liikide ja kunstlike hübriidide hulka
 kuuluvate taimede konkreetsete taimeosade ja istutusmaterjali turul
 kättesaadavaks tegemiseks.
 (56) Tagamaks et taimne
 paljundusmaterjal tehakse turul kättesaadavaks teatavate perekondade või
 liikide eriomadustele vastavatel tingimustel peaks komisjonil olema õigus võtta
 kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud
 õigusakte, milles käsitletakse teatavatesse perekondadesse või liikidesse
 kuuluva paljundusmaterjali partiide maksimaalset suurust, koostist ja
 identifitseerimist ning väikepakendite nõudeid.
 (57) Selleks et kohandada ametlikke
 etikette ja ettevõtjate etikette käsitlevaid eeskirju teatavat liiki taimse
 paljundusmaterjali eriomadustega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
 milles sätestatakse täiendavad eeskirjad seoses teatava taimse
 paljundusmaterjali kategooriate ja muude gruppide etiketiga, etiketi numbri
 märkimisega, supereliit-, eliit- sertifitseeritud ja standardmaterjali
 põlvkondade märkimisega, sordiliikide (sh liigisiseste või liikidevahelise
 hübriidide) märkimisega, eri tingimustele vastavate alamkategooriate
 märkimisega, segude puhul eri komponentide massiprotsendi märkimisega liikide
 ja vajaduse korral sortide kaupa ning materjali ettenähtud kasutuse
 märkimisega.
 (58) Selleks et ettevõtjad
 tegeleksid nõuetekohaselt asjaomase taimse paljundusmaterjali usaldusväärse
 sertifitseerimisega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu
 toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles
 sätestatakse üksikasjalikumad nõuded seoses nende ettevõtjate ja inspektorite
 kvalifikatsiooniga, kellele võib usaldada sertifitseerimisülesandeid, valduste
 sobilikkusega ning ettevõtjate ja laborite kasutatavate teatava varustuse
 olemasoluga.
 (59) Selleks et tagada ettevõtjate
 tehtava sertifitseerimise puhul ametliku järelevalve ajakohastatud standardid,
 mis vastavad teatavate perekondade või liikide eriomadustele, peaks komisjonil
 olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
 delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalikumad eeskirjad selle
 kohta, kuidas pädevad asutused peavad sertifitseerimise üle järelevalvet
 teostama.
 (60) Teatavate perekondade või
 liikide omadustele vastavate sertifitseerimisjärgsete rangete ja ajakohastatud
 standardite tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa
 Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles
 sätestatakse nõuded katsetamiseks esitatud proovide osakaalu ning
 katsetamiskorra kohta.
 (61) Tagamaks et paljundusmaterjali
 segusid toodetakse ja need tehakse turul kättesaadavaks perekondade ja liikide
 kaupa nõuetekohaste kvaliteedinõuete alusel ning et nende tarbijad teevad
 teadliku valiku, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu
 toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega võetakse
 vastu I lisas loetletud eri perekondadesse või liikidesse või kõnealuste perekondade
 või liikide eri sortidesse kuuluva paljundusmaterjali segude tootmise eeskirjad
 ning millega võetakse vastu eeskirjad I lisas loetletud perekondadesse või
 liikidesse kuuluva ja I lisas loetlemata perekondadesse ja liikidesse kuuluva
 paljundusmaterjali segude kohta.
 (62) Tagamaks et sellistesse
 sortidesse kuuluv paljundusmaterjal, mille registreerimistaotlus on
 läbivaatamisel, tehakse turul kättesaadavaks läbipaistvalt ja üksnes piiratud
 koguses, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise
 lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 tingimused pakendite märgistamise ja maksimaalse lubatud koguse kohta, mida
 võib turul kättesaadavaks teha teatavate perekondade või liikide puhul.
 (63) Tagamaks et nišituru materjal
 tehakse turul kättesaadavaks piiratud koguses ja läbipaistval viisil, peaks
 komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
 artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse pakendite,
 konteinerite või kimpude maksimumsuurus, ning nõuded seoses jälgitavusega,
 partiide ning asjaomase nišituru materjali märgistamisega.
 (64) On oluline tagada, et
 teatavatel tingimustel võib toota ja turul kättesaadavaks teha
 paljundusmaterjali, mis ei ole lõplikult sertifitseeritud, ja seemneid, mis ei
 ole tunnistatud idanevusnõuetele vastavaks. Seepärast peaks komisjonil olema
 õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
 delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse paljundusmaterjali jaoks konkreetsed
 eeskirjad seoses pakendite, konteinerite ja kimpudega, väikepakendite ja
 väikeste konteineritega, kõnealuse materjali märgistamisega, ajavahemikuga, mil
 selliseid seemneid võib turul kättesaadavaks teha ning idanevust käsitlevate
 esialgsete analüütiliste aruannetega.
 (65) On oluline tagada, et
 kolmandatest riikidest imporditud paljundusmaterjal vastab käesoleva määruse
 nõuetele. Seepärast peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu
 toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega
 otsustatakse, kas teatavatesse perekondadesse, liikidesse või kategooriatesse
 kuuluv kolmandas riigis või kolmanda riigi teatavates piirkondades toodetud
 paljundusmaterjal vastab samadele nõuetele nagu need, mida kohaldatakse liidus
 toodetud ja turul kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjali suhtes.
 (66) On oluline tagada, et
 teatavatesse perekondadesse või liikidesse kuuluva paljundusmaterjali tootmine
 ja turul kättesaadavaks tegemine vastab ühiskonna suurenenud nõuetele seoses
 põllumajanduse tulemuslikkuse ja töötlemise kvaliteediga. Sektori tehniliste ja
 majanduslike arengute järgimiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
 milles loetletakse perekonnad ja liigid, mis on liidu põllumajanduse rahuldava
 ja jätkusuutliku arengu seisukohast eriti olulised.
 (67) Selleks et tagada liidu
 jätkusuuliku põllumajanduse seisukohast eriti oluliste sortide puhul nende
 eriomadusi arvestavad ajakohastatud registreerimisstandardid, peaks komisjonil
 olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
 delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse kõnealuste perekondade või liikide
 registreerimiseeskirjad seoses vastupanuvõimega taimekahjustajate suhtes, vähenenud
 vajadusega eriressursside järele, soovimatute ainete vähenenud sisaldusega ning
 suurema kohanemisvõimega erinevates agroklimaatilistes tingimustes.
 (68) Selleks et teatavatel juhtudel
 tagada sordinimede sobivuse kontrollimise ajakohastatud tingimused, peaks
 komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
 artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse eeskirjad
 seoses sordinimede ja kaubamärkide suhtega, nende suhtega põllumajandustoodete
 geograafiliste tähiste ja päritolunimetustega, õiguste eelmiste omanike
 kirjaliku nõusolekuga takistuste kõrvaldamiseks sordinime nõuetele vastamiseks,
 konkreetsete kriteeriumidega otsustamiseks, kas sordinimi on eksitav või
 segadusttekitav, ning sordinime kasutamisega koodi kujul.
 (69) On oluline tagada, et kloonide
 hulka kuuluvat paljundusmaterjali võib toota ja turul kättesaadavaks teha
 üksnes siis, kui see vastab teatavatele kvaliteedi- ja tervisenõuetele ja
 kuulub ka perekondadesse või liikidesse, millel on teatavate turusektorite
 jaoks teatav väärtus. Seepärast peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
 millega võetakse vastu teatavatesse perekondadesse või liikidesse kuuluvate
 kloonide kvaliteedi- ja tervisenõuded ning milles loetletakse need perekonnad
 või liigid, kuhu kloonid peavad kuuluma, et neid saaks turul kättesaadavaks
 teha.
 (70) Selleks et tagada sordi
 registreerimistaotluses esitatud teabe jätkuv vastavus sektori arengule ning
 selle asjakohasus kõnealustesse perekondadesse või liikidesse kuuluvate sortide
 eriomaduste seisukohast, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa
 Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles
 sätestatakse teatavaid perekondi või liike hõlmavale taotlusele lisatavad
 täiendavad elemendid.
 (71) Selleks et tagada ameti
 tehtavate auditite, pädevate asutuste poolt valdustes tehtavate auditite, sordi
 nõuetele vastavuse hindamise ja kõnealuse hindamise korraldamise ajakohastatud
 standardid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu
 toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles
 sätestatakse kõnealuste auditite eeskirjad.
 (72) Selleks et tagada sortide
 nõuetele vastavuse hindamise ajakohastatud standardid, peaks komisjonil olema
 õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
 delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse eeskirjad seoses pädeva asutuse või
 taotleja töötajate kvalifikatsiooni ja väljaõppega, sordi nõuetele vastavuse
 hindamiseks vajaliku varustusega, sordi võrdluskogude asutamisega,
 kvaliteedijuhtimise süsteemide rajamisega ning teatavate perekondade või
 liikide kasvatuskatsete ja laboratoorsete katsete läbiviimisega.
 (73) Selleks et sordi liidu
 sordiregistris registreerimise eest taotlejatel maksta tulevate tasude suurus
 on õiglane ja ajakohastatud, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
 milles sätestatakse nende tasude suurus.
 (74) Selleks et tagada tervikliku
 teabe esitamine kultiveerimismaterjali teatavate kategooriate või liikide
 puhul, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise
 lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 tingimused, mille korral ettevõtja etiketile on lisatud üks teine ettevõtja
 esitatud dokument.
 (75) Selleks et hoida ära asjaomase
 kultiveerimismaterjaliga seotud kvaliteedi- ja terviseriskid, peaks komisjonil
 olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
 delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevas määruses sätestatud
 nõudeid kloonide ja kloonisegude kohta, määrates kindlaks maksimaalse aastate
 arvu või rametite maksimumarvu, millega kloonide või kloonisegude heakskiitmine
 piirdub.
 (76) Selleks et tagada
 proportsionaalsel viisil erandi rakendamine, mis seisneb kultiveerimismaterjali
 väikeste seemnekoguste vabastamises idanevust või elujõulisust käsitlevatest
 teabenõuetest, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu
 toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles
 sätestatakse kõnealuste väikeste koguste maksimumkogused teatavat tüüpi
 kultiveerimismaterjali puhul.
 (77) Selleks et tagada, et pädevate
 asutuste heakskiidetud kultiveerimismaterjali algmaterjali registreerimise ja
 põhitunnistuste väljastamise eest võetavate tasude kuluartiklid on
 proportsionaalsed tehtud tööga ja ajakohased, peaks komisjonil olema õigus
 võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
 delegeeritud õigusakte kõnealuste kuluartiklite kindlaksmääramise kohta.
 (78) On eriti oluline, et komisjon
 konsulteerib delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal nõuetekohaselt, sh
 eksperditasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel
 peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase
 edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 (79) Käesoleva määruse rakendamise
 ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused
 seoses järgmisega:
 (a)
 lubada liikmesriikidel võtta vastu käesoleva
 määruse kohaselt vastuvõetud nõuetest rangemaid nõudeid seoses loetletud
 perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ning loetletud
 liikidesse ja kunstlike hübriidide hulka kuuluva kultiveerimismaterjaliga;
 (b)
 erakorraliste meetmete vastuvõtmine;
 (c)
 lubada liikmesriikidel anda kõige rohkem üheks
 aastaks luba toota ja teha turul kättesaadavaks sellistesse sortidesse kuuluvat
 paljundusmaterjali, mis veel ei kuulu riiklikusse ega liidu sordiregistrisse;
 (d)
 lubada liikmesriikidel anda kõige rohkem üheks
 aastaks luba toota ja teha turul kättesaadavaks loetletud perekondadesse või
 liikidesse kuuluv selline taimne paljundusmaterjal, mis vastab käesoleva
 määruse kohaselt vastuvõetud nõuetest leebematele nõuetele;
 (e)
 ajutiste katsete korraldamine;
 (f)
 riiklike sordiregistrite ja liidu sordiregistri
 vorm;
 (g)
 sortide registreerimistaotluste vorm;
 (h)
 sortide registreerimisega seotud teatiste esitamise
 kord;
 (i)
 kultiveerimismaterjaliga seotud riiklike loetelude
 vorm;
 (j)
 kultiveerimismaterjali riiklikku loetellu lisamise
 teate vorm ja
 (k)
 kultiveerimismaterjali põhitunnistuste vorm.
 (80) Rakendusvolitusi tuleks
 kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta
 määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted,
 mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida
 kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.
 (81) Käesolevas määruses austatakse
 põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga
 tunnustatud põhimõtetest ning eelkõige austatakse era- ja perekonnaelu,
 omandiõigust, isikuandmete kaitset, ettevõtlusvabadust ning kunsti ja teaduse
 vabadust. Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas
 nimetatud õiguste ja põhimõtetega.
 (82) Kuna käesoleva määruse
 eesmärki, milleks on paljundusmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks
 tegemine, materjali kvaliteedi tagamine ning kasutajatele teadliku valiku
 andmine, ei ole liikmesriikidel võimalik piisavalt saavutada tulenevalt selle
 mõjust, keerukusest, piiriülesest ja rahvusvahelisest iseloomust ning seda on
 parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas
 Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega.
 Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe
 käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I OSA
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 1
 Reguleerimisala
 Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad
 järgmise kohta:
 a) paljundusmaterjali tootmine
 eesmärgiga teha see turul kättesaadavaks; ning
 b) paljundusmaterjali turul
 kättesaadavaks tegemine.
 Artikkel 2
 Erandid
 Käesolevat määrust ei kohaldata sellise
 paljundusmaterjali suhtes:
 a) mis on ette nähtud üksnes katseteks
 ja teaduslikul otstarbel kasutamiseks;
 b) mis on ette nähtud üksnes aretuseks;
 c) mis on ette nähtud üksnes
 geenipankadele, geneetiliste ressursside säilitamise organisatsioonidele ja
 võrgustikele või kõnealustesse organisatsioonidesse või võrgustikesse
 kuuluvatele isikutele ning mida säilitavad kõnealused asutused ja isikud.
 d) mida vahetavad omavahel tasuta muud
 isikud kui ettevõtjad.
 Artikkel 3
 Mõisted
 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
 mõisteid:
 (1) „taimed” – taimed nagu on määratletud
 määruse (EL) nr .../... (Office of Publications, please insert number of Regulation
 on protective measures against pests of plants) (taimekahjustajate vastaste
 kaitsemeetmete kohta) artikli 2 lõikes 1;
 (2) „taimne paljundusmaterjal” –
 taim(ed), mis suudavad toota terveid taimi ja on selleks ette nähtud;
 (3) „emataim” – kindlakstehtud taim,
 millest võetakse paljundusmaterjali uute taimede paljundamiseks;
 (4) „põlvkond” – taimede rühm, mis
 moodustab taimede põlvnemisliinis üheainsa astme;
 (5) „turul kättesaadavaks tegemine” –
 valdamine liidus müügi eesmärgil, kaasa arvatud müügiks pakkumine ja mis tahes
 muud liiki üleandmine ning müük, turustamine, import liitu ja eksport liidust
 ning muud liiki üleandmine tasu eest või tasuta;
 (6) „ettevõtja” – iga füüsiline või
 juriidiline isik, kes tegeleb seoses taimse paljundusmaterjaliga kutsealaselt
 vähemalt ühega järgmistest tegevustest:
 a) tootmine;
 b) aretus;
 c) sordi säilitamine;
 d) teenuste osutamine;
 e) säilitamine, sh hoiustamine; ning
 f) turul kättesaadavaks tegemine.
 (7) „pädevad asutused” – pädevad
 asutused, nagu on määratletud kooskõlas määruse (EÜ) nr .../.... [Office of
 Publications, please insert the number of the Regulation on Official Controls]
 artikli 2 lõikega 5.
 (8) „geneetiliselt muundatud organism” –
 geneetiliselt muundatud organism, nagu on määratletud direktiivi 2001/18/EÜ
 artikli 2 punktis 2;
 (9) „kultiveerimismaterjal” – taimne
 paljundusmaterjal, mis on ette nähtud metsanduses kasutamiseks;
 (10) „partii” – taimse paljundusmaterjali
 kogum, mida ühendab homogeenne koostis ja päritolu.
 Artikkel 4
 Vaba ringlus
 Taimse paljundusmaterjali suhtes ei kohaldata
 muid piiranguid selle tootmisele ega turul kättesaadavaks tegemisele kui need,
 mis on ette nähtud käesoleva määrusega, direktiiviga 94/62/EÜ, määrusega (EÜ)
 nr 338/97, direktiiviga 2001/18/EÜ, määrusega (EÜ) nr 1829/2003, määrusega (EÜ)
 nr 1830/2003, määrusega (EL) nr .../... [Office of Publication, please insert
 number of Regulation on protective measures against pests of plants] ning liidu
 õigusaktidega, millega piiratakse invasiivsete võõrliikide tootmist või turul
 kättesaadavaks tegemist.
 II OSA
 ETTEVÕTJAD
 Artikkel 5
 Ettevõtjate register
 Ettevõtjad
 registreeritakse määruse (EÜ) nr .../... (Office of Publication, please insert
 number of Regulation on protective measures against pests of plants) artiklis
 61 osutatud registrites kooskõlas kõnealuse määruse artikli 62 sätetega.
 Artikkel 6
 Ettevõtjate üldkohustused
 Ettevõtjad tagavad, et toodetud ja turul nende
 kontrolli all kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjal vastab käesoleva määruse
 nõuetele.
 Artikkel 7
 Paljundusmaterjali tootvate ettevõtjate konkreetsed kohustused
 Paljundusmaterjali tootvad ettevõtjad:
 a) on isiklikult kättesaadavad või
 määravad isiku, kes teeb pädevate asutustega koostööd ametlike kontrollide
 hõlbustamiseks;
 b) teevad kindlaks tootmisprotsessi või
 turul kättesaadavaks tegemise kitsaskohad, mis võivad mõjutada
 paljundusmaterjali kvaliteeti, ja teostavad nende seiret;
 c) säilitavad punktis b osutatud
 kitsaskohtade seiredokumente, mida pädevad asutused võivad taotluse korral
 kontrollida;
 d) tagavad, et partiid on eraldi
 kindlakstehtavad;
 e) säilitavad ettevõtja valdustes ja
 muudes paljundusmaterjali tootmise kohtades ajakohast teavet;
 f) tagavad, et pädevatel asutustel on
 juurdepääs tootmiskohale, sh lepinguliste kolmandate osapoolte valdustele ja
 põldudele, ning seiredokumentidele ja kõigile seotud dokumentidele;
 g) võtavad vajaduse korral meetmed
 paljundusmaterjali sordiehtsuse säilitamiseks kooskõlas käesoleva määruse
 kohaselt kohaldatavate nõuetega;
 h) teevad taotluse korral pädevatele
 asutustele kättesaadavaks kõik kolmandate isikutega sõlmitud lepingud.
 Artikkel 8
 Jälgitavus
 1. Ettevõtjad tagavad, et
 paljundusmaterjal on jälgitav kõigis tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise
 etappides.
 2. Lõike 1 kohaldamisel säilitavad
 ettevõtjad teavet, mis võimaldab neil kindlaks teha neile paljundusmaterjali
 tarninud ettevõtja ja asjaomase paljundusmaterjali.
 Taotluse korral teevad nad sellise teabe
 pädevatele asutustele kättesaadavaks.
 3. Lõike 1 kohaldamisel säilitavad
 ettevõtjad teavet, mis võimaldab neil kindlaks teha isikud, kellele nad on
 paljundusmaterjali tarninud, ja asjaomase paljundusmaterjali, v.a juhul, kui
 kõnealune materjal tarniti jaeturul.
 Taotluse korral teevad nad sellise teabe pädevatele
 asutustele kättesaadavaks.
 4. Muu paljundusmaterjali kui
 kultiveerimismaterjali puhul säilitavad ettevõtjad lõigetes 2 ja 3 osutatud
 taimse paljundusmaterjali kohta dokumente kolm aastat pärast seda, kui neile on
 kõnealune materjal tarnitud või kui nemad on selle tarninud.
 Kultiveerimismaterjali puhul on vastav ajavahemik
 kümme aastat.
 III OSA
 MUU PALJUNDUSMATERJAL KUI KULTIVEERIMISMATERJAL
 I JAOTIS
 Üldsätted
 Artikkel 9
 Reguleerimisala
 Käesolevat osa kohaldatakse muu
 paljundusmaterjali kui kultiveerimismaterjali turul kättesaadavaks tegemise
 eesmärgil toimuva tootmise suhtes ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes.
 Artikkel 10
 Mõisted
 Käesolevas osas kohaldatakse järgmisi mõisteid
 (1) „sort” – botaanilise taksoni
 madalaima eristatava taseme taimerühm, mis vastab järgmistele nõuetele:
 a) see on määratletud genotüübist või
 genotüüpide kombinatsioonist määratud tunnustega,
 b) see erineb teistest taimerühmadest
 vähemalt ühe punktis a osutatud tunnuse poolest; ning
 c) seda loetakse ühtlikuks, sest ta püsib
 paljundamise käigus muutumatuna;
 (2) „ametlik kirjeldus” – pädeva asutuse
 koostatud sordikirjeldus, mis hõlmab sordi eriomaseid tunnuseid ja mis
 võimaldab sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse katsetamise teel kindlaks
 teha;
 (3) „ametlikult tunnustatud kirjeldus” –
 pädeva ametiasutuse tunnustatud sordikirjeldus, mis hõlmab sordi eriomaseid
 tunnuseid ja võimaldab sordi kindlaks teha ning mis on saadud muul viisil kui
 sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse katsetamine vastavalt eeskirjadele,
 mida kohaldati sordi registreerimise ajal kooskõlas artikliga 79;
 (4) „kloon” – järglane, mis on saadud
 algtaime vegetatiivsel paljundamisel ja jääb sellega geneetiliselt identseks;
 (5) „sordi säilitamine” – meetmed,
 millega tagatakse sordi pidev vastavus kirjeldusele;
 (6) „supereliitmaterjal” –
 paljundusmaterjal, mis kuulub tootmisprotsessi esimesse etappi ja mis on ette
 nähtud paljundusmaterjali teiste kategooriate tootmiseks;
 (7) „eliitmaterjal” – paljundusmaterjal,
 mis on toodetud supereliitmaterjalist ja mis on ette nähtud sertifitseeritud
 materjali tootmiseks;
 (8) „sertifitseeritud materjal” –
 paljundusmaterjal, mis on toodetud supereliitmaterjalist või eliitmaterjalist;
 (9) „standardmaterjal” – muu
 paljundusmaterjal kui supereliitmaterjal, eliitmaterjal või sertifitseeritud
 materjal;
 (10) „kategooria” – supereliitmaterjal,
 eliitmaterjal, sertifitseeritud materjal või standardmaterjal.
 II JAOTIS
 I lisas loetletud perekondade ja liikide loetellu kuuluva taimse
 paljundusmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine
 I PEATÜKK
 Sissejuhatavad sätted
 Artikkel 11
 Reguleerimisala
 1. Käesolevat jaotist kohaldatakse
 sellise paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes,
 mis kuulub perekondadesse ja liikidesse, mis vastavad ühele või mitmele
 järgmisele kriteeriumile:
 a) nad kuuluvad olulisse tootmisalasse;
 b) neil on oluline tootmisväärtus;
 c) neid toodavad või teevad turul
 kättesaadavaks oluline arv ettevõtjaid liidus;
 d) nad sisaldavad aineid mille suhtes kas
 kõigi või teatavate kasutusviiside puhul tuleb kohaldada konkreetseid eeskirju
 inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitseks.
 2. Lõikes 1 osutatud perekonnad ja
 liigid on loetletud I lisas.
 3. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse I
 lisa, et kohandada seda teaduslike või tehniliste teadmiste arengut ja
 majandusnäitajaid arvestades.
 4. Käesolevat jaotist kohaldatakse ka I
 lisas loetlemata perekondade ja liikide pookealuste ja muude taimeosade
 (edaspidi koos „pookealused”) suhtes, kui üks I lisas loetletud perekond või
 liik või nende hübriid on neile poogitud.
 Artikkel 12
 Paljundusmaterjali kategooriad
 1. Paljundusmaterjali võib toota ja
 turul kättesaadavaks teha üksnes ühe järgmise kategooria all:
 a) supereliitmaterjal;
 b) eliitmaterjal;
 c) sertifitseeritud materjal;
 d) standardmaterjal.
 2. Paljundusmaterjali ei tohi toota ega
 turul kättesaadavaks teha standardmaterjalina, kui see kuulub perekondadesse
 või liikidesse, mille puhul supereliitmaterjali, eliitmaterjali ja
 sertifitseeritud materjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemisega ja
 sertifitseerimisega seotud kulud on proportsionaalsed:
 a) eesmärgiga tagada toidu ja söödaga
 kindlustatus; ning
 b) paljundusmaterjali parem sordiehtsus,
 tervis ja kvaliteet, mis tulenevad supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud
 materjali nõuete täitmisest võrreldes standardmaterjali nõuetega.
 3. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles loetletakse need
 perekonnad ja liigid, mille paljundusmaterjali ei tohi turule lasta
 standardmaterjalina, nagu on osutatud lõikes 2.
 4. Erandina lõigetest 2 ja 3 toodetakse
 paljundusmaterjali ja see tehakse standardmaterjalina turul kättesaadavaks
 üksnes siis, kui on tegemist vähemalt ühe järgmise juhuga:
 a) see kuulub ametlikult tunnustatud
 kirjeldusega sortide hulka;
 b) see on heterogeenne materjal artikli 14
 lõike 3 tähenduses;
 c) see on nišiturumaterjal artikli 36 lõike
 1 tähenduses.
 II PEATÜKK
 Tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise nõuded
 1. jagu
 Nõuete loetelu
 Artikkel 13
 Supereliitmaterjali, eliitmaterjali, sertifitseeritud materjali ja
 standardmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine
 1. Toodetud ja turul kättesaadavaks
 tehtud taimne paljundusmaterjal vastab:
 a) 2. jaos sätestatud
 registreerimisnõuetele;
 b) tootmis- ja kvaliteedinõuetele, mis on 3.
 jaos vastava kategooria jaoks ette nähtud;
 c) 4. jaos sätestatud käitlemisnõuetele;
 d) 5. jaos sätestatud
 identifitseerimisnõuetele ja vajaduse korral sertifitseerimisnõuetele.
 2. Lõike 1 punkti b ei kohaldata
 artikli 14 lõikes 3 ja artiklis 36 osutatud paljundusmaterjali tootmisnõuete
 suhtes.
 Artikkel 14
 Registreeritud sordi nõuded
 1. Taimset paljundusmaterjali võib
 toota ja turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui sort on registreeritud
 artikli 51 kohases riiklikus sordiregistris või artikli 52 kohases liidu
 sordiregistris.
 2. Erandina käesoleva artikli lõikest 1
 võib toota ja turul kättesaadavaks teha pookealuseid, mille sort ei ole
 registreeritud riiklikus sordiregistris ega liidu sordiregistris.
 3. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse, et
 erandina käesoleva artikli lõikest 1 võib paljundusmaterjali toota ja turul
 kättesaadavaks teha ilma et see kuuluks sorti artikli 10 punkti 1 tähenduses
 (edaspidi „heterogeenne materjal”) või vastaks artiklites 60, 61 ja 62
 sätestatud eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse nõuetele ning artiklites 58 ja
 59 sätestatud rahuldavale viljelus- ja/või kasutusväärtusele või jätkusuutlikule
 viljelus- ja/või kasutusväärtusele.
 Kõnealustes delegeeritud aktides võidakse
 heterogeense materjali suhtes sätestada järgmist:
 a) märgistamis- ja pakendamiseeskirjad;
 b) materjali kirjeldamise eeskirjad, sh
 aretusmeetodid ja kasutatud vanemmaterjal, taimse paljundusmaterjali tootmise
 kava kirjeldus ja standardproovide olemasolu;
 c) eeskirjad, milles käsitletakse
 ettevõtjate säilitatavaid tootmisandmeid ja -proove ning materjali säilitamist;
 d) pädevate asutuste loodavad heterogeense
 materjali registrid, registreerimiskord ja kõnealuste registrite sisu;
 e) tasude kehtestamine ja kõnealuste tasude
 arvutamise kuluartiklid seoses punktis d osutatud heterogeense materjali
 registreerimisega, nii et tagatakse, et kõnealune tasu ei ole asjaomase
 heterogeense materjali registreerimisel takistuseks.
 Kõnealused delegeeritud aktid võetakse vastu
 [Office of Publications, please insert date of application of this
 Regulation...]. Need võidakse vastu
 võtta konkreetsete perekondade või liikide kohta.
 Artikkel 15
 Registreeritud kloonide hulka kuulumise nõuded
 Kloonide hulka kuuluvat paljundusmaterjali
 võib toota ja turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui kõnealune kloon on
 registreeritud artiklis 51 osutatud riiklikus sordiregistris või artiklis 52
 osutatud liidu sordiregistris.
 2. jagu
 Tootmis- ja kvaliteedinõuded
 Artikkel 16
 Paljundusmaterjali tootmis- ja kvaliteedinõuded
 1. Paljundusmaterjali toodetakse
 kooskõlas II lisa A osas sätestatud tootmisnõuetega ja see tehakse turul
 kättesaadavaks üksnes siis, kui see vastab II lisa B osas sätestatud
 kvaliteedinõuetele.
 2. Komisjonil on artikli 140 kohaselt
 õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse lõikes 1
 osutatud nõudeid. Vajaduse korral võidakse kõnealustes delegeeritud aktides
 täpsustada II lisa D osas sätestatud nõudeid.
 3. Kõnealused delegeeritud õigusaktid
 võtavad arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi tehnilisi ja teaduslikke
 standardsoovitusi:
 a) Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni
 (edaspidi „OECD”) seemnekava reglement;
 b) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa
 Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE”) seemnekartuli standard;
 c) Rahvusvahelise Seemnekontrolli
 Assotsiatsiooni (edaspidi „ISTA”) proovivõtu- ja kontrollimise eeskirjad; ning
 d) Euroopa ja Vahemeremaade
 Taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) eeskirju.
 4. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse II
 lisa A ja B osa, et kohandada seda tehnika ja teaduse arenguga.
 3. jagu
 Käitlemisnõuded
 Artikkel 17
 Partiid
 1. Paljundusmaterjal tehakse turul
 kättesaadavaks partiidena. Kõnealused partiid peavad olema piisavalt
 homogeensed ja need peavad olema taimse paljundusmaterjali teistest partiidest
 selgelt eristatavad.
 2. Eri päritolu taimse
 paljundusmaterjali partiid võib töötlemise, pakendamise, hoiustamise,
 transportimise või tarnimise käigus uueks partiiks kokku liita. Sel juhul
 säilitab ettevõtja dokumendid, sh andmed uue partii üksikute osade päritolu
 kohta.
 3. Taimse paljundusmaterjali partiid
 võib töötlemise, pakendamise, hoiustamise, transportimise või edasisaatmise
 käigus kaheks või enamaks partiiks jagada. Sel juhul säilitab ettevõtja
 dokumendid uute partiide päritolu kohta.
 4. Komisjonil on artikli 140 kohaselt
 õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse täiendavad
 eeskirjad teatava perekonna või liigi kohta seoses ühe või mitme järgmise
 elemendiga:
 a) partiide maksimumsuurus, et tagada
 asjaomase taimse paljundusmaterjali homogeensus;
 b) partiide koostis, et tagada asjaomase
 taimse paljundusmaterjali sordiehtsuse säilitamine;
 c) partiide identifitseerimine, et tagada
 asjaomase taimse paljundusmaterjali jälgitavus.
 Artikkel 18
 Pakendid, konteinerid ja kimbud ning eeskirjad väikepakendite ja väikeste
 konteinerite kohta
 1. Taimne paljundusmaterjal tehakse
 turul kättesaadavaks üksiktaimedena või pakendites, konteinerites või kimpudes.
 2. Pakendid ja konteinerid suletakse
 nii, et neid ei saa avada ilma sulgemisvahendit või pakendit rikkumata.
 3. Kimbud seotakse kokku nii, et kimpu
 moodustavat materjali ei saa eraldada ilma sidumisvahendit või ‐vahendeid
 rikkumata.
 4. Komisjonil on artikli 140 kohaselt
 õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse eeskirjad
 teatavate perekondade või liikide kohta seoses ühe või mitme järgmise
 elemendiga:
 a) pakendite, konteinerite või kimpude
 sulgemine, sh pitseerimine või uuesti pitseerimine, et tagada asjaomase
 paljundusmaterjali sordiehtsus ja hoida ära partiide kontrollimatut segunemist;
 b) nõue, et paljundusmaterjal tehakse turul
 kättesaadavaks üksnes pakendites, konteinerites või kimpudes, et hõlbustada
 asjaomaste partiide jälgitavust.
 5. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 konkreetsed eeskirjad teatavate perekondade või liikide tootmiseks või turul
 kättesaadavaks tegemiseks väiikepakendites, väikestes konteinerites või
 kimpudes. Kõnealused eeskirjad võivad hõlmata ühte või mitut järgmist elementi:
 a) väikepakendite, väikeste konteinerite ja
 kimpude maksimaalne suurus ja maht;
 b) etikettide värv ja sisu ning
 väikepakendite, väikeste konteinerite või kimpude märgistamismeetodid;
 c) väikepakendite, väikeste konteinerite või
 kimpude ja neis sisalduva taimse paljundusmaterjali kontrollimine;
 d) väikepakendite sulgemine.
 4. jagu
 Sertifitseerimis-, identifitseerimis- ja märgistamisnõuded
 Artikkel 19
 Supereliit-, eliit-, või sertifitseeritud materjali sertifitseerimine ja
 identifitseerimine ning standardmaterjali identifitseerimine
 1. Supereliit-, eliit- või
 sertifitseeritud materjali sertifitseerimiseks ja identifitseerimiseks
 kasutatakse ametlikku etiketti („ametlik etikett”).
 2. Ametlike etikettidega
 sertifitseeritakse, et supereliit-, eliit-, või sertifitseeritud materjal
 vastab artiklis 16 osutatud asjakohastele tootmis- ja kvaliteedinõuetele.
 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud
 sertifitseerimine põhineb põldtunnustamisel ning proovivõtmisel ja katsetamisel
 kooskõlas artiklis 20 osutatud eeskirjadega (edaspidi
 „sertifitseerimissüsteemid”) ning artikli 22 kuni 26 sätetega.
 4. Standardmaterjali identifitseerimiseks
 kasutatakse ettevõtja etiketti („ettevõtja etikett”).
 5. Ettevõtja etiketid tõendavad, et
 standardmaterjal vastab artiklis 16 osutatud asjakohastele kvaliteedinõuetele.
 Artikkel 20
 Sertifitseerimissüsteemid
 1. Supereliit-, eliit-, või
 sertifitseeritud materjali sertifitseerimissüsteemid on esitatud II lisa C
 osas.
 2. Komisjonil on artikli 140 kohaselt
 õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles täiendatakse
 sertifitseerimissüsteeme. Vajaduse korral võidakse kõnealustes delegeeritud
 aktides täpsustada kõnealuseid süsteeme, nagu on esitatud II lisa D osas.
 3. Kõnealused delegeeritud õigusaktid
 võtavad arvesse kohaldatavaid rahvusvahelisi tehnilisi ja teaduslikke
 standardsoovitusi, näiteks:
 a) OECD seemnekava reglement;
 b) UNECE seemnekartuli standard;
 c) ISTA proovivõtu- ja kontrollimise
 eeskirjad; ning
 d) EPPO eeskirjad.
 3. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse II
 lisa C ja D osa, et kohandada neid tehnika ja teaduse arenguga.
 Artikkel 21
 Ametliku etiketi ja ettevõtja etiketi sisu
 1. Ametlik etikett ja ettevõtja etikett
 sisaldavad III lisa A osas esitatud teavet.
 2. Ametlik etikett ja ettevõtja etikett
 on ühes liidu ametlikus keeles. Need on loetavad, kustutamatud ja trükitud ühele
 küljele, neid ei ole varem kasutatud ja nad on hõlpsasti nähtavad.
 3. Ametlik etikett on iga
 paljundusmaterjali kategooria puhul eri värvi.
 4. Kui määruse (EÜ) nr .../... [Office of
 Publication, please insert number of Regulation on protective measures against
 pests of plants] artikli 74 lõike 1 ja artikli 75 lõike 1 kohaselt on nõutav
 taimepassi väljastamine, sisaldab ametlik etikett kõnealuse määruse artikli 78
 lõike 3 kohaselt taimepassi.
 5. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuetele täiendavad nõuded ametlike etikettide
 jaoks. Kõnealused nõuded hõlmavad ühte või mitut järgmist elementi:
 a) konkreetsetid kategooriaid ja muid taimse
 paljundusmaterjali rühmi tähistava etiketi värv;
 b) etiketi number;
 c) märge supereliit-, eliit-,
 sertifitseeritud ja standardmaterjali põlvkondade kohta;
 d) märge sorditüüpide, sh liigisiseste või
 liikidevahelise hübriidide kohta;
 e) märge eri tingimustele vastavate alamkategooriate
 kohta;
 f) segude korral märge selle kohta, kui
 suur on eri komponentide massiprotsent liikide või vajaduse korral sortide
 lõikes;
 g) märge materjali ettenähtud kasutuse
 kohta.
 6. Käesolevat artiklit kohaldatakse,
 ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 49 lõike 4 kohaldamist
 seoses nimetatud määruse tähenduses töödeldud seemnete märgistamise ja nendega
 kaasnevate dokumentidega
 7. Komisjon võtab rakendusaktidega
 vastu ametliku etiketi ja ettevõtja etiketi vormi(d). Kõnealused vormid võidakse
 vastu võtta perekondade või liikide kohta. Need rakendusaktid võetakse vastu
 kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 Artikkel 22
 Vastutus toota ametlikke etikette ja need kinnitada
 Ametlikud etiketid toodab ja kinnitab:
 a) ettevõtja pädeva asutuse ametliku
 järelevalve all; või
 b) pädev asutus ettevõtja taotlusel või
 kui asjaomane ettevõtja ei ole artikli 23 kohast luba saanud.
 Artikkel 23
 Luba, mis võimaldab ettevõtjatel tegeleda sertifitseerimisega ja ametlike
 etikettide tootmisega
 1. Pädev asutus võib ettevõtjatele anda
 loa tegeleda sertifitseerimise ja ametlike etikettide tootmisega ametliku
 järelevalve all, nagu on osutatud artikli 22 punktis a, üksnes siis, kui nad
 täidavad järgmised tingimused:
 a) neil on vajalikud teadmised, et täita
 tootmis- ja kvaliteedinõuded ning täita artikli 16 lõike 2 ja artikli 20 lõike
 2 kohaste sertifitseerimissüsteemide nõuded ning täita vajaduse korral
 käesoleva artikli lõike 3 punkti a kohaselt vastuvõetud nõuded;
 b) neil on olemas sobiv varustus ja laborid
 või juurdepääs neile, et kohaldada korrektselt artikli 16 lõikes 2 ja artikli
 20 lõikes 2 osutatud nõudeid, eelkõige varustus ja laborid, mis vastavad lõike
 3 punktide b ja c kohaselt vastu võetud nõuetele;
 c) nad on kindlaks teinud tootmisprotsessi
 kitsaskohad, mis võivad mõjutada paljundusmaterjali kvaliteeti ja sordiehtsust,
 ning nad suudavad teha nende seiret ja säilitada kõnealuse seire tulemusi;
 d) nad suudavad tagada, et partiid on eraldi
 kindlakstehtavad, nagu on osutatud artiklis 7;
 e) nad on kehtestanud süsteemid ja sätted,
 et tagada artikli 8 kohaste jälgitavuse nõuete täitmine;
 f) nad kasutavad nõuetekohase
 kvalifikatsiooniga inspektoreid ja laboritöötajaid, eelkõige inspektoreid ja
 laboritöötajaid, kes vastavad lõike 3 punkti c kohaselt vastuvõetud nõuetele.
 2. Lõikes 1 osutatud luba
 võidakse anda teatava perekonna või liigi või kõikide perekondade ja liikide
 jaoks.
 3. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse lõike
 1 sätteid, et tagada ettevõtjate võime teha asjaomase paljundusmaterjali
 nõuetekohane usaldusväärne sertifitseerimine. Kõnealused delegeeritud
 õigusaktid võivad hõlmata ühte või mitut järgmist elementi:
 a) ettevõtjate ning muude selliste isikute
 kvalifikatsioon, väljaõpe ja tegevus, kellele ettevõtja võib usaldada
 põldtunnustamise, proovivõtmise ja katsetamise;
 b) asjaomaste ettevõtjate valduste
 sobilikkus ja erivarustuse olemasolu;
 c) sellistele laboritele esitatavad nõuded,
 kellele ettevõtjad võivad katsetamise usaldada.
 Artikkel 24
 Pädevate asutuste tehtav ametlik järelevalve
 1. Artikli 22 punktis a osutatud
 ametliku järelevalve teostamise eesmärgil teevad pädevad asutused vähemalt
 korra aastas auditi, et tagada, et ettevõtja täidab artiklis 23 osutatud
 nõudeid.
 2. Artikli 22 punktis a osutatud
 ametliku järelevalve eesmärgil teostavad pädevad asutused põldudel kasvavate
 kultuuride teatava osa ja taimse paljundusmaterjali partiide suhtes ametlikke
 inspekteerimisi, võtavad neist proove ja katsetavad neid kinnitamaks, et
 kõnealune materjal vastab artikli 16 lõikes 2 osutatud tootmis- ja
 kvaliteedinõuetele. Kõnealuse osa kindlakstegemisel lähtutakse võimalikust
 riskist, et kõnealuseid nõudeid ei täideta.
 3. Lisaks lõikes 2 osutatud
 inspekteerimisele, proovivõtmisele ja katsetamisele võivad pädevad asutused
 läbi viia täiendavat põldtunnustamist, proovivõtmist ja katsetamist, kui
 ettevõtja seda taotleb.
 4. Komisjonil on artikli 140 kohaselt
 õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse lõigete 1, 2 ja
 3 sätteid. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võivad hõlmata ühte või mitut
 järgmist elementi:
 a) teatavate perekondade või liikide puhul
 lõike 2 kohane põldudel kasvavate kultuuride teatav osa, mida inspekteeritakse,
 millest võetakse proove ja mida katsetatakse;
 b) pädevate asutuste teostatav seire.
 Artikkel 25
 Pädevate asutuste toodetavad ametlikud etiketid
 Kui ametlikke etikette toodavad pädevad
 asutused, nagu on osutatud artikli 22 punktis b, teevad pädevad asutused
 vajaliku põldtunnustamise, proovivõtmise ja katsetamise vastavalt
 sertifitseerimissüsteemidele, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 20 lõikega
 2, et kinnitada vastavust artikli 16 lõike 2 kohaselt vastuvõetud tootmis- ja
 kvaliteedinõuetele.
 Artikkel 26
 Loa kehtetuks tunnistamine või muutmine
 1. Kui pädev asutus leiab pärast
 artikli 23 lõikes 1 osutatud loa andmist, et ettevõtja ei täida kõnealuses
 artiklis osutatud nõudeid, palub ta ettevõtjal võtta parandusmeetmeid
 kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.
 2. Pädev asutus tunnistab loa
 viivitamata kehtetuks või vajaduse korral muudab seda, kui ettevõtja ei kohalda
 käesoleva artikli lõikes 1 osutatud parandusmeetmeid kindlaksmääratud
 ajavahemiku jooksul.
 Artikkel 27
 Supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjali kavatsetavast tootmisest
 teatamine
 Ettevõtjad teavitavad pädevaid asutusi
 õigeaegselt oma kavatsusest toota supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud
 paljundusmaterjali ning viia läbi artikli 19 lõikes 1 osutatud
 sertifitseerimine. Kõnealuses teatises märgitakse asjaomased taimeliigid ja
 kategooriad.
 Artikkel 28
 Ettevõtja standardmaterjali etiketi tootmine
 Ettevõtja toodab ja kinnitab ettevõtja
 etiketid pärast seda, kui ta on oma inspekteerimise, proovivõtmise ja
 katsetamisega kindlaks teinud, et asjaomane paljundusmaterjal vastab artiklis
 16 osutatud tootmis- ja kvaliteedinõuetele.
 Artikkel 29
 Viide partiidele
 1. Ametlik etikett ja ettevõtja etikett
 toodetakse viitega partiile. Need etiketid kinnitatakse vajaduse korral
 üksiktaimedele või pakenditele, konteineritele ja kimpudele.
 2. Kui partii jagatakse mitmeks
 partiiks, väljastatakse iga partii jaoks uus ametlik etikett või ettevõtja
 etikett. Kui mitu partiid liidetakse uueks partiiks, väljastatakse asjaomase
 partii jaoks uus ametlik etikett või ettevõtja etikett.
 III PEATÜKK
 Katsed
 Artikkel 30
 Supereliitmaterjali, eliitmaterjali ja sertifitseeritud materjali
 sertifitseerimisjärgsed katsed
 1. Pärast artikli 19 lõike 1 kohast
 sertifitseerimist võivad pädevad asutused katsetada paljundusmaterjali
 (edaspidi „sertifitseerimisjärgsed katsed”) kinnitamaks, et see vastab artikli
 16 lõikes 2 osutatud kvaliteedinõuetele ja artikli 20 lõike 2 kohaselt vastu
 võetud sertifitseerimissüsteemidele.
 2. Pädevad asutused analüüsivad
 sertifitseerimisjärgsete katsete väljatöötamisel ja kavandamisel riski, mis on
 seotud asjaomase paljundusmaterjali võimaliku nõuetele mittevastavusega.
 3. Sertifitseerimisjärgseteks katseteks
 kasutatakse pädeva asutuse võetud proove. Nad hindavad asjaomase
 paljundusmaterjali sordiehtsust ja -puhtust.
 4. Komisjonil on artikli 140 kohaselt
 õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse eeskirjad, milles
 käsitletakse teatavatesse perekondadesse või liikidesse kuuluva
 paljundusmaterjali sertifitseerimisjärgseid katseid. Nimetatud eeskirjade puhul
 võetakse arvesse teaduse ja tehnika arengut. Need võivad käsitleda järgmist:
 a) proovide osakaal perekondade, liikide ja
 katsetamiseks esitatud kategooriate kaupa;
 b) katsetamise kord.
 Artikkel 31
 Ettevõtjate mittevastavus kvaliteedinõuetele ja sertifitseerimissüsteemidele
 1. Kui sertifitseerimisjärgsed katsed
 näitavad, et supereliit-, eliit- või sertifitseeritud materjal ei ole toodetud
 ega turul kättesaadavaks tehtud kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud tootmis-
 ja kvaliteedinõuetega ega artikli 20 lõikes 2 osutatud
 sertifitseerimissüsteemidega, peavad pädevad asutused kindlustama, et asjaomane
 ettevõtja võtab vajalikud parandusmeetmed. Selliste meetmetega tagatakse kas
 asjaomase materjali vastavus kõnealustele nõuetele või selle turult
 kõrvaldamine.
 2. Kui sertifitseerimisjärgsete katsete
 ajal leitakse korduvalt, et ettevõtja toodab või teeb turul kättesaadavaks
 taimset paljundusmaterjali, mis ei vasta artikli 16 lõikes 2 osutatud
 kvaliteedinõuetele ega artiklis 20 osutatud sertifitseerimissüsteemidele, kohaldatakse
 artikli 26 lõiget 2.
 IV PEATÜKK
 Segud
 Artikkel 32
 I lisas loetletud perekondade ja liikide segud
 1. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega võetakse vastu
 eeskirjad, milles käsitletakse I lisas loetletud eri perekondadesse ja
 liikidesse või kõnealuste perekondade ja liikide eri sortidesse kuuluva
 paljundusmaterjali tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist. Kõnealuste
 eeskirjadega võib teha erandeid järgmistest sätetest:
 a) artikli 16 lõike 2 kohaselt vastu võetud
 tootmis- ja kvaliteedinõuded;
 b) artikli 17 sätted, milles käsitletakse
 partiisid;
 c) artikli 18 sätted, mis käsitlevad
 pakendeid, konteinereid ja kimpe, ning eeskirjad väikepakendite ja
 -konteinerite kohta; ning
 d) artikli 21 sätted, mis käsitlevad
 ametliku etiketi ja ettevõtja etiketi sisu ja vormi.
 2. Lõikes 1 osutatud eeskirjad hõlmavad
 ühte või mitut järgmist elementi:
 a) partiide, pakendite, konteinerite või
 kimpude maksimaalne suurus ja maht;
 b) etikettide värv ja sisu;
 c) segu nimetus ja koostise kirjeldus;
 d) pakendite, konteinerite ja kimpude
 sulgemine;
 e) kõnealuste segude tootmise ja
 inspekteerimise nõuded;
 f) nõuded, mis hõlbustavad eri koostisosade
 massiprotsendi jälgitavust liikide ja vajaduse korral sortide kaupa.
 Artikkel 33
 Segude säilitamine
 1. Pädevad asutused võivad lubada I
 lisas loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja I
 lisas loetlemata perekondadesse või liikidesse kuuluva paljundusmaterjali segu
 tootmist ja turul kättesaadavaks tegemist, kui kõnealune segu vastab
 järgmistele tingimustele:
 a) see aitab kaasa geneetiliste ressursside
 ja looduskeskkonna säilitamisele;
 b) see on looduslikult seotud teatava
 piirkonnaga (edaspidi „päritolupiirkond”). Kõnealusele segule viidatakse
 edaspidi kui säilitussegule.
 2. Kui pädev asutus lubab toota ja
 turul kättesaadavaks teha säilitussegu, teeb ta kindlaks päritolupiirkonna,
 võttes arvesse taimede geneetiliste ressurssidega tegelevatelt asutustelt või
 organisatsioonidelt saadud teavet.
 3. Komisjonil on artikli 140 kohaselt
 õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse seoses kõikide
 või teatavate perekondade või liikidega järgmine:
 a) lõikes 1 osutatud loa andmise kord;
 b) lõikes 1 osutatud loa nõuded lisaks
 kõnealuses lõikes sätestatud nõuetele;
 c) säilitussegu sisaldavate pakendite ja
 konteinerite nõuded;
 d) säilitussegude märgistamise nõuded;
 e) päritolupiirkonna kindlakstegemise
 eeskirjad;
 f) ettevõtjate kohustus anda aru
 säilitussegude tootmisest ja turul kättesaadavaks tegemisest;
 g) liikmesriikide kohustus anda komisjonile
 aru käesoleva artikli sätete kohaldamisest.
 V PEATÜKK
 Erandid
 1. jagu
 Erandid registreerimisnõuetest
 Artikkel 34
 Paljundusmaterjal, mille sortide registreerimine on läbivaatamisel
 1. Erandina artikli 14 lõikest 1 võivad
 pädevad asutused lubada ettevõtjatel kindlaksmääratud aja jooksul teha
 põllumajandusettevõtetes ja muudes tootmiskohtades katsetamise jaoks turul
 kättesaadavaks maksimaalses koguses paljundusmaterjali, mille sort ei ole
 registreeritud artikli 79 kohaselt riiklikus sordiregistris ega artikli 94
 lõike 1 kohaselt liidu sordiregistris.
 2. Lõikes 1 nimetatud luba võib anda
 ainult juhul, kui paljundusmaterjal on sordist, mille kohta on esitatud taotlus
 artikli 66 kohaselt riiklikule sordiregistrile või artikli 94 kohaselt liidu
 sordiregistrile.
 3. Lõikes 1 nimetatud loa saamiseks
 peab ettevõtja esitama katsete toimumise asukoha liikmesriigi pädevatele
 asutustele taotluse, milles on järgmine teave:
 a) kavandatavate katsete kirjeldus;
 b) kavandatavate katsete eesmärgid;
 c) nimetatud katsete läbiviimise asukohad;
 d) registreerimistaotluses nimetatud sordi
 esialgne nimi;
 e) sordi säilitamise menetlus;
 f) teave asutuse kohta, kellele on esitatud
 sordi registreerimistaotlus ning taotlusele antud viitenumber;
 g) taotletava loa kestus;
 h) turul kättesaadavaks tehtava materjali
 kogus.
 4. Liikmesriigid, kelle pädevad
 asutused on andnud lõikes 1 nimetatud loa, teatavad sellest teistele
 liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Sordiametile (edaspidi „amet”).
 5. Iga aasta 31. märtsiks esitab amet
 komisjonile ja liikmesriikidele aruande eelneval aastal artikli 1 kohaselt
 antud lubade ja artikli 3 kohaselt esitatud teabe kohta.
 6. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse
 lõikeid 1, 2 ja 3, sätestades nõuded järgmiste elementide kohta:
 a) pakendite märgistus ning
 b) suurim kogus konkreetse perekonna või
 liigi puhul, mida võib lõike 1 alusel turul kättesaadavaks teha.
 Artikkel 35
 Erandid registreerimisnõudest ajutiste tarneraskuste korral
 1. Erandina artikli 14 lõikest 1 ning
 selleks, et kõrvaldada liidus tekkida võivad ajutised raskused
 paljundusmaterjali üldises tarnes, võib komisjon rakendusaktidega anda
 liikmesriikidele volituse lubada kõige rohkem üheks aastaks sellistesse
 sortidesse kuuluva paljundusmaterjali tootmist ja turul kättesaadavaks
 tegemist, mis ei kuulu riiklikusse ega liidu sordiregistrisse. Rakendusaktides
 võidakse sätestada suurimad kogused perekonna või liigi kohta, mida võib turul
 kättesaadavaks tehta.
 2. Lõikes 1 osutatud rakendusaktid
 võetakse vastu artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
 3. Lõikes 1 osutatud volitus antakse
 asjaomase liikmesriigi põhjendatud taotluse alusel.
 4. Volitus antakse ainult siis, kui lõikes
 1 osutatud erand on vajalik ja proportsionaalne saavutamaks eesmärk kõrvaldada
 asjaomase paljundusmaterjali üldises tarnes tekkinud ajutised raskused.
 5. Lõike 1 alusel turul kättesaadavaks
 tehtud paljundusmaterjali märgis peab olema pruun. Sellele tuleb märkida, et
 kõnealune paljundusmaterjal kuulub registreerimata sorti.
 Artikkel 36
 Erandid registreerimisnõuetest nišituru paljundusmaterjali korral
 1. Artikli 14 lõiget 1 ei kohaldata
 paljundusmaterjali suhtes, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
 a) selle teevad väikeses koguses turul
 kättesaadavaks muud isikud kui ettevõtjad või ettevõtja, kes annab tööd mitte
 rohkem kui kümnele inimesele ja kelle aastakäive või bilansimaht ei ületa 2
 miljonit eurot;
 b) sellele on märgitud „nišiturumaterjal”.
 Sellisele paljundusmaterjalile viidatakse edaspidi
 kui „nišiturumaterjalile”.
 2. Nišiturumaterjali tootvad isikud
 säilitavad dokumente toodetud ja turul kättesaadavaks tehtud materjali kohta
 perekonna, liigi või materjali tüübi kaupa. Taotluse korral teevad nad need
 dokumendid pädevatele ametiasutustele kättesaadavaks.
 3. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 seoses konkreetsete perekondade ja liikide nišimaterjali tootmise ja turul
 kättesaadavaks tegemisega üks või enam järgnevatest üksikasjadest:
 a) pakendite, konteinerite ja kimpude
 maksimaalne suurus;
 b) nõuded seoses asjaomase nišiturumaterjali
 jälgitavuse, partiide ja märgistusega;
 c) turul kättesaadavaks tegemise kord.
 2. jagu
 Erandid tootmis- ja kvaliteedinõuetest
 Artikkel 37
 Vähendatud idanevusnõuded ja muud vähendatud kvaliteedinõuded ajutiste
 tarneraskuste korral
 1. Selleks, et kõrvaldada liikmesriigis
 tekkida võivaid ajutisi raskusi paljundusmaterjali üldises tarnes, võib
 asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada teha turul kättesaadavaks madalama
 idanevuse määraga seemned, tingimusel et idanevuse määr ei ole vähenenud rohkem
 kui viis protsenti artikli 16 lõikes 2 nõutud idanevuse määrast.
 Luba antakse asjaomase ettevõtja esitatud
 põhjendatud taotluse alusel kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei ületa nelja
 kuud.
 Lõikes 1 osutatud seemne etiketile tuleb märkida
 tegelik madalam idanevuse määr.
 2. Selleks, et kõrvaldada liikmesriigis
 tekkida võivaid ajutisi raskusi paljundusmaterjali üldises tarnes, võib
 asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada teha turul kättesaadavaks
 paljundusmaterjali, mille puhul on vähendatud muid kvaliteedinõudeid kui lõikes
 1 nimetatud vähendatud idanevusnõuded, võrreldes kvaliteedinõuetega, mida
 kohaldatakse vastavalt artikli 16 lõikele 2.
 Luba antakse asjaomase ettevõtja esitatud
 põhjendatud taotluse alusel kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei ületa nelja
 kuud.
 Käesoleva lõike alusel turul kättesaadavaks tehtud
 paljundusmaterjali etikett peab olema pruun. Sellele tuleb märkida, et
 asjaomane paljundusmaterjal vastab madalamatele kvaliteedinõuetele kui artiklis
 16 lõikes 2 osutatud kvaliteedinõuded.
 3. Liikmesriigid teatavad komisjonile
 ja teistele liikmesriikidele igast lõike 1 ja 2 alusel välja antud loast.
 4. Komisjon võib rakendusaktidega
 otsustada, et lõigetes 1 ja 2 nimetatud load tunnistatakse kehtetuks või neid
 muudetakse, kui need meetmed ei vasta nimetatud lõigete tingimustele, või need
 loetakse sobimatuks ja ebaproportsionaalseks nendes lõigetes nimetatud
 eesmärkide saavutamiseks. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
 artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 3. jagu
 Erandid märgistamise, sertifitseerimise ja identifitseerimise nõuetest
 Artikkel 38
 Lõplikult sertifitseerimata paljundusmaterjal
 1. Ühes liikmesriigis koristatud muud
 paljundusmaterjali kui artiklis 39 nimetatud seeme, mida ei ole veel artikli 19
 lõike 1 kohaselt lõplikult sertifitseeritud supereliit-, eliit- või
 sertifitseeritud materjalina, võib turul kättesaadavaks teha osutades neile
 kategooriatele, kui:
 a) pädev asutus tegi enne koristamist
 põldtunnustamise ja kinnitas, et see materjal vastab artikli 16 lõikes 2
 osutatud tootmis- ja kvaliteedinõuetele;
 b) paljundusmaterjal määratakse artikli 19
 kohaselt kindlaks lõplikult sertifitseerimata materjalina ning
 c) lõigetes 2–6 sätestatud nõuded on
 täidetud.
 2. Lõikes 1 osutatud paljundusmaterjali
 võib turul kättesaadavaks teha üksnes ühekordselt ühelt ettevõtjalt teisele
 ilma ühelegi teisele isikule edasi andmata.
 3. Ettevõtja teatab eelnevalt
 asjaomasele pädevale asutusele oma kavatsusest teha turul kättesaadavaks lõikes
 1 osutatud paljundusmaterjal.
 4. Kui liikmesriik, kus
 paljundusmaterjali koristati (edaspidi „tootjaliikmesriik”) ja liikmesriik, kus
 paljundusmaterjal artikli 19 lõike 1 kohaselt sertifitseeritakse (edaspidi
 „sertifitseeriv liikmesriik”), on erinevad, vahetavad asjaomaste liikmesriikide
 pädevad asutused asjakohast teavet seoses nimetatud materjali turul
 kättesaadavaks tegemisega.
 5. Taotluse korral esitab
 tootjaliikmesriik kogu tootmist puudutava teabe sertifitseerivale
 liikmesriigile. Taotluse korral esitab sertifitseeriv liikmesriik teabe
 sertifitseeritud koguste kohta tootjaliikmesriigile.
 6. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse
 konkreetsed eeskirjad lõikes 1 osutatud paljundusmaterjali kohta seoses
 järgmiste üksikasjadega:
 a) pakendid, konteinerid ja kimbud, ning
 eeskirjad väikepakendite ja väikeste konteinerite kohta;
 b) sellise materjali märgistamine.
 7. Kolmandas riigis koristatud muud
 paljundusmaterjali kui artiklis 39 nimetatud seeme, mida ei ole veel artikli 19
 lõike 1 kohaselt lõplikult sertifitseeritud supereliit-, eliit- või
 sertifitseeritud materjalina, võib turul kättesaadavaks teha osutades neile
 kategooriatele, kui:
 a) selle kolmanda riigi suhtes on artikli 44
 alusel vastu võetud otsus samaväärsuse kohta;
 b) lõike 1 punktides a ja b ning lõigetes 2
 ja 3 sätestatud ning lõike 6 kohaselt vastu võetud nõuded on täidetud;
 c) liikmesriigi ja asjaomase kolmanda riigi
 pädevad asutused vahetavad asjakohast teavet kõnealuse materjali turul
 kättesaadavaks tegemise kohta ning
 d) taotluse korral esitavad asjaomase
 kolmanda riigi pädevad asutused kogu tootmist puudutava teabe sertifitseerivale
 liikmesriigile.
 8. Selleks käsitatakse nimetatud
 lõigetes tehtud viiteid tootjaliikmesriikidele viidetena asjaomasele kolmandale
 riigile ning nimetatud lõigetes tehtud viiteid artikli 16 lõike 2 kohastele
 nõuetele käsitatakse viidetena samaväärsetele nõuetele.
 Artikkel 39
 Seemned, mida ei ole sertifitseeritud kehtivatele idanevusnõuetele vastavaks
 1. Pädevad asutused võivad lubada teha
 kindlaksmääratud ajavahemikuks turul kättesaadavaks supereliit-, eliit- ja
 sertifitseeritud seemne, ilma et artikli 16 lõike 2 kohaselt kehtestatud
 idanevusnõuded oleksid juba kinnitatud, kui seda peetakse vajalikuks seemne
 turul kiiresti kättesaadavaks tegemise eesmärgil.
 2. Lõikes 1 osutatud seemet võib turul
 kättesaadavaks teha üksnes ühekordselt ühelt ettevõtjalt teisele esialgse
 analüütilise idanevusaruande alusel, ilma ühelegi teisele isikule edasi
 andmata.
 3. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 tingimused konkreetsete perekondade ja liikide seemne turul kättesaadavaks
 tegemiseks supereliit-, eliit- või sertifitseeritud seemnena lõigete 1 ja 2
 kohaselt. Need tingimused käsitlevad järgmist:
 a) märgistamisnõuded;
 b) ajavahemik, mille jooksul sellist seemet
 võib turul kättesaadavaks teha; ning
 c) esialgsete analüütiliste
 idanevusaruannete sisu.
 4. jagu
 Erandid erinevatest nõuetest
 Artikkel 40
 Rangemad kvaliteedinõuded
 1. Komisjon võib rakendusaktidega anda
 liikmesriikidele volituse lubada võtta vastu rangemaid tootmis- ja
 kvaliteedinõudeid kui need, millele on viidatud artikli 16 lõikes 2, või
 rangemaid sertifitseerimiseeskirju kui need, millele on viidatud artikli 20
 lõikes 1.
 Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
 artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 2. Lõikes 1 nimetatud loa saamiseks
 tuleb liikmesriikidel esitada komisjonile taotlus, mis sisaldab järgmist:
 a) kavandatavaid nõudeid sisaldavate sätete
 eelnõu;
 b) selliste nõuete vajalikkuse ja
 proportsionaalsuse põhjendus; ning
 c) teave selle kohta, kas kavandatavad nõuded
 oleksid püsivad või kestaksid kindlaksmääratud ajavahemikul.
 3. Lõikes 1 nimetatud luba antakse
 ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
 a) lõike 2 punktis a nimetatud sätete eelnõu
 rakendamine tagab asjaomase paljundusmaterjali kvaliteedi paranemise,
 keskkonnakaitse või põllumajandusliku arengu jätkusuutlikkuse ning
 b) sätete eelnõu on vajalik ja eesmärgiga
 proportsionaalne.
 Artikkel 41
 Erakorralised meetmed
 1. Kui paljundusmaterjal kujutab
 tõenäoliselt tõsist riski inimeste, loomade ja taimede tervisele ning
 keskkonnale, ning asjaomase liikmesriigi võetud meetmetega ei suudeta seda
 riski piisavalt tõrjuda, võtab komisjon rakendusaktidega viivitamata vastu
 vajalikud ajutised erakorralised meetmed. Need meetmed võivad hõlmata sätteid
 asjaomase paljundusmaterjali turul kättesaadavaks tegemise piiramise või
 keelustamise kohta, olenevalt olukorra tõsidusest.
 2. Komisjon võtab lõikes 1 osutatud
 meetmed omal algatusel või liikmesriigi taotluse alusel. Need võetakse vastu
 artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
 3. Nõuetekohaselt põhjendatud
 hädavajadusel, et vältida tõsist riski inimtervisele, võtab komisjon
 viivitamata vastu rakendusaktid vastavalt artikli 141 lõikes 4
 viidatud korrale.
 4. Kui liikmesriik teatab komisjonile
 ametlikult erakorraliste meetmete võtmise vajadusest ja kui komisjon ei ole
 toiminud lõike 1 kohaselt, võib liikmesriik võtta mis tahes asjakohaseid
 ajutisi erakorralisi meetmeid. Need meetmed võivad hõlmata sätteid asjaomase
 paljundusmaterjali turul kättesaadavaks tegemise piiramise või keelustamise
 kohta selle liikmesriigi territooriumil, olenevalt olukorra tõsidusest.
 Kõnealune liikmesriik teatab võetud meetmetest viivitamata teistele
 liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust.
 5. Komisjon võib rakendusaktidega teha
 otsuse, et lõikes 4 osutatud riiklikud ajutised erakorralised meetmed
 tuleb tühistada või neid tuleb muuta. Need rakendusaktid võetakse vastu
 kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 Asjaomane liikmesriik võib säilitada ajutised erakorralised riiklikud meetmed
 kuni käesolevas lõikes nimetatud rakendusaktide vastuvõtmise kuupäevani.
 6. Käesoleva artikli kohaldamine ei
 piira meetmeid, mis on vastu võetud direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23
 lõike 2 või määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 34 kohaselt,
 millega piiratakse või keelatakse geneetiliselt muundatud organismide
 kasvatamine.
 Artikkel 42
 Ajutised katsed
 1. Komisjon võib rakendusaktidega teha
 otsuse korraldada ajutised katsed, et leida käesolevas osas sätestatud või
 käesoleva osa alusel vastu võetud meetmetele paremaid alternatiive. Nimetatud
 rakendusaktidega võib ette näha erandeid käesoleva osa sätetest. Need võetakse
 vastu artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
 2. Lõikes 1 nimetatud rakendusaktides
 tuleb määratleda asjakohane perekond või liik, katsete tingimused perekonna või
 liigi suhtes, katsete kestvus ning osalevate liikmesriikide seire- ja
 aruandluskohustused. Arvesse tuleb võtta asjaomase paljundusmaterjali
 paljundamise, tootmise ja kontrollimise meetodite arengut.
 3. Katse kestvus ei tohi olla pikem kui
 asjaomase paljundusmaterjali seitse kasvutsüklit ega mitte mingil juhul üle
 seitsme aasta.
 VI PEATÜKK
 Import kolmandatest riikidest ja eksport kolmandatasse riikidesse
 1. jagu
 Import
 Artikkel 43
 Import liidu samaväärsuse alusel
 Paljundusmaterjali võib importida kolmandatest
 riikides üksnes juhul, kui artikli 44 kohaselt on kindlaks tehtud, et see
 vastab nõuetele, mis on võrdväärsed liidu turul toodetud ja liidu turul
 kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjali suhtes kohaldatavate nõuetega.
 Artikkel 44
 Komisjoni otsus samaväärsuse kohta
 1. Komisjon võib rakendusaktidega
 otsustada, kas kolmandas riigis või kolmanda riigi konkreetses piirkonnas
 toodetud teatava perekonna, liigi või kategooria paljundusmaterjal vastab
 nõuetele, mis on võrdväärsed liidu turul toodetud ja liidu turul kättesaadavaks
 tehtud paljundusmaterjali suhtes kohaldatavate nõuetega, tuginedes järgmisele:
 a) kolmanda riigi poolt määruse (EL) nr .../...
 [Office of Publications, please insert the number of the Regulation on
 official controls] artikli 124 lõike 1 alusel esitatud teabe ja
 andmete põhjalik kontrollimine ning
 b) määruse (EL) nr .../... [Office of
 Publications, please insert the number of the Regulation on official controls]
 artikli 119 lõike 1 kohaselt tehtud kontrolli rahuldav tulemus.
 Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
 artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 2. Lõikes 1 osutatud otsuste
 vastuvõtmisel kaalub komisjon järgmist:
 a) kas kolmandas riigis tehtud sordi
 säilitamise kontroll annab samu tagatisi kui artiklis 86 ettenähtud kontroll,
 kui riiklikus sordiregistris või liidu sordiregistris registreeritud sorte
 säilitatakse asjaomases kolmandas riigis ning
 b) kas paljundusmaterjali tootmist ja turul
 kättesaadavaks tegemist käsitlevad nõuded kolmandas riigis:
 i) annavad samu tagatisi kui II lisa A
 osas sätestatud tootmisnõuded ning artikli 16 lõike 2 kohaselt vastu
 võetud nõuded;
 ii) annavad samu tagatisi kui II lisa B
 osas sätestatud kvaliteedinõuded ning artikli 16 lõike 2 kohaselt vastu võetud
 nõuded;
 iii) annavad samu tagatisi kui II lisa C
 osas sätestatud sertifitseerimisnõuded ning artikli 20 lõike 1 kohaselt vastu
 võetud nõuded;
 iv) annavad samu tagatisi kui määruse (EL)
 nr .../... [Office of Publications, please insert the number of the Regulation
 on official controls] kohaselt tehtud kontroll.
 3. Lõikes 1 osutatud otsuste
 vastuvõtmisel võib komisjon seoses kolmanda riigi tehtud ekspordieelse
 kontrolliga kohaldada määruse (EL) nr .../... [Office of Publication, please
 insert number of Regulation on Official Controls] artikli 71 sätteid.
 Artikkel 45
 Impordi korral nõutav teave
 1. Kolmandast riigist imporditud
 paljundusmaterjal tehakse turul kättesaadavaks koos järgmise teabega:
 a) märge selle kohta, et asjaomane
 paljundusmaterjal vastab ELi eeskirjadele ja standarditele;
 b) asjaomase paljundusmaterjali liik, sort,
 kategooria ja partii number;
 c) konteinerites, pakendites või kimpudes
 turul kättesaadavaks tegemise korral tuleb märkida nende ametlik sulgemise kuupäev;
 d) tootnud kolmas riik ja selle pädev
 asutus;
 e) vajaduse korral viimane kolmas riik, kust
 paljundusmaterjal imporditi;
 f) imporditud paljundusmaterjali
 deklareeritud neto- või brutokaal või paljundusmaterjali imporditud partiide
 deklareeritud arv;
 g) isik, kes paljundusmaterjali impordib.
 2. Lõikes 1 märgitud teave esitatakse:
 a) supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud
 materjali puhul ametlikus dokumendis või täiendaval ametlikul etiketil;
 b) standardmaterjali puhul ettevõtja
 etiketil.
 2. jagu
 Eksport
 Artikkel 46
 Eksport liidust
 1. Kui paljundusmaterjali eksporti
 kolmandasse riiki reguleeritakse kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga,
 siis peab eksport vastama selle lepingu nõuetele.
 2. Kui paljundusmaterjali eksporti
 kolmandasse riiki ei reguleerita kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga,
 siis toimub eksport selle kolmanda riigi eeskirjade kohaselt, kuhu
 paljundusmaterjali eksporditakse.
 3. Kui paljundusmaterjali eksporti
 kolmandasse riiki ei reguleerita kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga
 ega selle kolmanda riigi eeskirjadega, kuhu paljundusmaterjali eksporditakse,
 siis kohaldatakse artiklites 13–42 sätestatud paljundusmaterjali liidu
 territooriumil tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise nõudeid.
 III JAOTIS
 Sellise paljundusmaterjali tootmine ja turul kättesaadavaks tegemine, mis ei
 kuulu I lisas loetletud perekondadesse või liikidesse
 Artikkel 47
 Reguleerimisala
 Käesolevat jaotist kohaldatakse sellise
 paljundusmaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes, mis kuulub
 muudesse kui I lisas loetletud perekondadesse ja liikidesse.
 Artikkel 48
 Põhinõuded
 1. Paljundusmaterjal tehakse turul
 kättesaadavaks kooskõlas järgmiste nõuetega:
 a) see peab visuaalsel vaatlusel olema vaba
 puudustest, mis võivad kahjustada selle kasulikkust ettenähtud otstarbe
 täitmiseks;
 b) see peab olema elujõuline ning
 asjaomasele perekonnale ja liigile omastes mõõtmetes, et tagada selle
 kasulikkus ettenähtud otstarbe täitmiseks;
 c) seemnete puhul peab sellel olema
 asjaomasele perekonnale ja liigile kohane rahuldav idanemisvõime, mille
 tulemusel saadakse pärast külvi nõuetele vastav arv taimi ala kohta ning mis
 tagab toodangu maksimaalse saagikuse ja kvaliteedi;
 d) kui see tehakse turul kättesaadavaks koos
 viitega sordile, siis peab see olema piisavalt sordiehtne ja -puhas, nagu on
 omane asjaomasele perekonnale ja liigile, et tarbijad saaksid teha teadliku
 valiku;
 e) see peab vähemalt visuaalse kontrolli
 põhjal olema praktiliselt ilma ühegi kvaliteeti ohustava taimekahjustajata või
 sellest tulenevate kasutuskõlbulikkust vähendavate tunnuste või sümptomiteta.
 2. Vastavust lõike 1 punktide a, b, c,
 d ja e nõuetele hinnatakse vastavalt järgmistele kohaldatavatele
 rahvusvahelistele standardsoovitustele:
 a) OECD seemnekava reglement;
 b) UNECE seemnekartuli standard;
 c) Rahvusvahelise Seemnekontrolli
 Assotsiatsiooni (ISTA) proovivõtu- ja kontrollimise eeskirjad asjaomaste
 perekondade või liikide kohta;
 d) EPPO eeskirjad.
 3. Kui asjaomaste perekondade ja
 liikide kohta selliseid rahvusvahelisi standardsoovitusi ei ole, siis
 hinnatakse vastavust lõike 1 punktide a, b, c, d ja e nõuetele vastavalt selle
 liikmesriigi asjakohastele riiklikele standarditele, kus paljundusmaterjal
 esimest korda turul kättesaadavaks tehakse.
 4. Paljundusmaterjal tehakse turul
 kättesaadavaks partiidena. Kui erineva päritoluga paljundusmaterjali partiid
 liidetakse pakkimise, ladustamise, transportimise või edasisaatmise käigus
 uueks partiiks, säilitab ettevõtja dokumente uute partiide üksikute osade
 koostise ja päritolu kohta.
 Kui partii jagatakse mitmeks partiiks, säilitab
 ettevõtja dokumente iga uue partii ja selle päritolu kohta.
 Artikkel 49
 Märgistamine
 1. Paljundusmaterjali turul
 kättesaadavaks tegemisel peab sellel olema etikett, millel on III lisa B osas
 sätestatud teave.
 2. Lõikes 1 nimetatud etiketi
 toodab ettevõtja ning see peab olema selgelt loetav ja kustutamatu. See
 kinnitatakse paljundusmaterjali pakendi, konteineri või kimbu välisküljele. See
 trükitakse vähemalt ühes liidu ametlikus keeles.
 3. Kui paljundusmaterjali turul
 kättesaadavaks tegemisel viidatakse perekonnale või liigile ning mitte sordile,
 märgib ettevõtja lõikes 1 nimetatud etiketile liigi või liikide rühma nii,
 et see ei lähe sordinimega segamini.
 4. Etiketi värv ja vorm peavad
 oluliselt erinema artikli 19 lõikes 1 osutatud ametliku etiketi
 värvist ja vormist.
 5. Käesolevat artiklit kohaldatakse,
 ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 49 lõike 4
 kohaldamist seoses nimetatud määruse tähenduses töödeldud seemnete märgistamise
 ja nendega kaasnevate dokumentidega
 Artikkel 50
 Turul kättesaadavaks tegemine viitega sordile
 1. Paljundusmaterjal tehakse turul
 kättesaadavaks viitega sordile üksnes ühel või mitmel järgmisel juhul:
 a) sort on seaduslikult kaitstud
 sordikaitsega vastavalt määruse (EÜ) nr 2100/94 sätetele või vastavalt
 riiklikele sätetele;
 b) sort on registreeritud artiklis 51
 osutatud riiklikus sordiregistris või artiklis 52 osutatud liidu
 sordiregistris;
 c) sort on kantud mõnesse muusse riiklikku
 või eranimekirja koos ametliku või ametlikult tunnustatud sordikirjelduse ja
 nimega.
 2. Lõike 1 punktide a ja b
 kohaselt turul kättesaadavaks tehtud paljundusmaterjal kannab sama sordinime
 kõigis liikmesriikides.
 Kui sort ei ole kaitstud sordikatisega ega
 registreeritud IV jaotise kohaselt, nagu on osutatud lõike 1
 punktides a ja b, vaid on kantud kõnealuse lõike punktides b
 ja c osutatud riiklikku või eranimekirja koos ametliku või ametlikult
 tunnustatud sordikirjelduse ja nimega, võib ettevõtja taotleda ameti nõuannet
 sordinime sobivuse kohta vastavalt artikli 64 sätetele. Saanud taotluse,
 esitab amet taotlejale soovituse sordinime sobivuse kohta, võttes arvesse
 artiklis 64 sätestatud nõudeid.
 IV JAOTIS
 Sortide registreerimine riiklikes sordiregistrites ja liidu sordiregistris
 I PEATÜKK
 Riiklike sordiregistrite ja liidu sordiregistri asutamine
 Artikkel 51
 Riiklike sordiregistrite asutamine
 1. Iga liikmesriik asutab ühe riikliku
 sortide ja kloonide registri (edaspidi „riiklik sordiregister”) ning avaldab
 selle ja ajakohastab seda.
 2. Komisjon võtab rakendusaktidega
 vastu riiklike sordiregistrite vormi. Need rakendusaktid võetakse vastu
 kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 Artikkel 52
 Liidu sordiregistri asutamine
 1. Amet asutab ühe riikliku sortide ja
 kloonide registri (edaspidi „liidu sordiregister”) ning avaldab selle ja
 ajakohastab seda.
 Liidu sordiregister sisaldab järgmist:
 a) V peatüki kohaselt otse liidu
 sordiregistris registreeritud sordid ja kloonid ning
 b) IV peatüki kohaselt riiklikes
 sordiregistrites registreeritud sordid ja kloonid, millest liikmesriigid on VI
 peatüki kohaselt ametile teada andnud.
 2. Komisjon võtab rakendusaktidega
 vastu liidu sordiregistri vormi. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
 artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 II PEATÜKK
 Riiklike sordiregistrite ja liidu sordiregistri sisu
 Artikkel 53
 Andmed sortide kohta
 1. Sortide kohta peab riiklikes
 sordiregistrites ja liidu sordiregistris olema vähemalt järgmine teave:
 a) perekonna või liigi nimi, millesse sort
 kuulub;
 b) sordinimi ning, nende sortide puhul, mis
 tehakse turul kättesaadavaks enne käesoleva määruse jõustumist, selle
 sünonüümid, kui see on asjakohane;
 c) taotleja nimi ja aadress ning vajaduse
 korral taotleja viitenumber;
 d) sordi registrisse kandmise kuupäev ja
 vajaduse korral registris hoidmise tähtaja uuendamise kuupäev;
 e) registris hoidmise kehtivusaja lõpp;
 f) ametlik sordikirjeldus või vajaduse
 korral ametlikult tunnustatud sordikirjeldus koos viitega piirkonnale või
 piirkondadele, kus seda sorti on ajalooliselt kasvatatud ja kus see on
 kohanenud (edaspidi "päritolupiirkond (päritolupiirkonnad)").
 g) sordi säilitamise eest vastutava
 ettevõtja nimi;
 h) kui see on asjakohane, andmed selle
 kohta, et sort sisaldab geneetiliselt muundatud organismi;
 i) kui see on asjakohane, andmed selle
 kohta, et sort on ühe teise registreeritud sordi ristamisel kasutatav sort;
 j) vajaduse korral andmed selle kohta, et
 antud sorti kuuluvat paljundusmaterjali toodetakse ja tehakse turul
 kättesaadavaks ainult pookealustena;
 k) vajaduse korral artiklis 58 osutatud
 rahuldava viljelus- ja/või kasutusväärtuse kontrollimiseks tehtud katsete või
 artiklis 59 osutatud jätkusuutliku viljelus- ja/või kasutusväärtuse
 kontrollimiseks tehtud katsete tulemuste kokkuvõte.
 2. Olenemata lõike 1
 punktist g ei pea registris märkima ettevõtjate nimesid, kui sordi
 säilitamise eest vastutab mitu ettevõtjat. Sel juhul tuleb riiklikes
 sordiregistrites ja liidu sordiregistris märkida pädev asutus, kellel on sordi
 säilitamise eest vastutavate isikute nimekiri.
 Artikkel 54
 Andmed kloonide kohta
 Kloonide puhul peab riiklikes sordiregistrites
 ja liidu sordiregistris olema vähemalt järgmine teave:
 a) perekonna või liigi nimi, kuhu kloon
 kuulub;
 b) viide, mille all sort, millesse
 kloon kuulub, on kantud riiklikusse või liidu sordiregistrisse;
 c) selle sordi nimi, millesse kloon
 kuulub, ning nende sortide puhul, mis tehakse turul kättesaadavaks enne
 käesoleva määruse jõustumist, selle sünonüümid, kui see on asjakohane;
 d) klooni registrisse kandmise kuupäev
 ja vajaduse korral registris hoidmise tähtaja pikendamise kuupäev;
 e) registris hoidmise kehtivusaja lõpp;
 f) vajaduse korral märge, et sort,
 millesse kloon kuulub, on registreeritud ametlikult tunnustatud
 sordikirjeldusega, sealhulgas sordi päritolupiirkond;
 g) vajaduse korral märge selle kohta,
 et kloon sisaldab geneetiliselt muundatud organismi või koosneb sellest.
 Artikkel 55
 Täiendavad andmed, mis tuleb lisada liidu sordiregistrisse
 VI peatüki kohaselt liikmesriigi poolt ametile
 teavitatud sordi või klooni puhul tuleb liidu sordiregistrisse lisaks
 artiklites 53 ja 54 nõutud teabele märkida:
 a) liikmesriigid, kes on sisse seadnud
 vastava(d) riikliku(d) sordiregistri(d) ning
 b) viide, mille all sort või kloon on
 kantud riiklikusse sordiregistrisse (riiklikesse sordiregistritesse).
 III PEATÜKK
 Riiklikesse sordiregistritesse ja liidu sordiregistrisse kandmise nõuded
 1. jagu
 Sordid
 Artikkel 56
 Sortide registreerimisnõuded
 1. Sorte võib kanda vastavalt IV
 peatükile riiklikusse sordiregistrisse või vastavalt V peatükile liidu
 sordiregistrisse üksnes juhul, kui need vastavad järgmistele tingimustele:
 a) neil on sordinimi, mis on artikli 64
 nõuete kohaselt sobiv;
 b) need ei kujuta vastuvõetamatut riski
 inimeste, loomade ega taimede tervisele ega keskkonnale;
 c) sortide puhul, mis kuuluvad geneetiliselt
 muundatud organismide hulka, peab see organism olema saanud direktiivi
 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohase kasvatusloa.
 2. Selleks, et sorte kanda vastavalt IV
 peatükile riiklikusse sordiregistrisse, peavad need lisaks lõikes 1
 sätestatud tingimustele täitma ka järgmised tingimused:
 a) neil on ametlik sordikirjeldus, mis
 näitab nende vastavust artiklites 60, 61 ja 62 sätestatud eristatavuse,
 ühtlikkuse ja püsivusnõuetele, või neil on artikli 57 kohane ametlikult
 tunnustatud kirjeldus;
 b) juhul, kui need sordid kuuluvad liidu
 põllumajanduse rahuldava arengu seisukohalt olulise tähtsusega perekonda või
 liiki, millele on viidatud lõikes 5, peab neil olema rahuldav viljelus-
 ja/või kasutusväärtus vastavalt artiklile 58;
 c) juhul, kui need sordid kuuluvad liidu
 põllumajanduse jätkusuutliku arengu seisukohalt olulise tähtsusega perekonda
 või liiki, millele on viidatud lõikes 6, peab neil olema jätkusuutlik
 viljelus- ja/või kasutusväärtus vastavalt artiklile 59.
 3. Lõike 2 punktides b ja c sätestatud
 nõudeid ei kohaldata järgmiste sortide puhul:
 a) sordid, millel on ainult ametlikult
 tunnustatud sordikirjeldus;
 b) sordid, mida kasutatakse üksnes
 koostisosadena teiste sortide loomiseks või tootmiseks.
 4. Selleks, et kanda sorte V peatüki
 kohaselt liidu sordiregistrisse, peavad need lisaks lõikes 1 sätestatud
 tingimustele täitma ka järgmised tingimused:
 a) neil on ametlik sordikirjeldus, mis
 näitab nende vastavust artiklites 60, 61 ja 62 sätestatud eristatavuse, ühtlikkuse
 ja püsivuse nõuetele;
 b) need ei kuulu liidu põllumajanduse
 rahuldava arengu seisukohalt olulise tähtsusega perekonda või liiki, millele on
 viidatud lõikes 5;
 c) juhul, kui need sordid kuuluvad liidu
 põllumajanduse jätkusuutliku arengu seisukohalt olulise tähtsusega perekonda
 või liiki, millele on viidatud lõikes 6, peab neil olema jätkusuutlik
 viljelus- ja/või kasutusväärtus vastavalt artiklile 59;
 d) neid ei kasutata üksnes koostisosadena
 teiste sortide loomiseks või tootmiseks.
 5. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles loetletakse need
 perekonnad ja liigid, mis on eriti olulised liidu põllumajanduse rahuldava
 arengu seisukohalt. Need perekonnad ja liigid loetletakse vastavalt IV lisa A
 osas sätestatud kriteeriumidele.
 6. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles loetletakse need
 perekonnad ja liigid, mis on eriti olulised liidu põllumajanduse jätkusuutliku
 arengu seisukohalt. Need perekonnad ja liigid loetletakse vastavalt IV
 lisa B osas sätestatud kriteeriumidele.
 Artikkel 57
 Ametlikult tunnustatud sordikirjeldusega sortide registrisse kandmine
 1. Sordi võib kanda riiklikusse
 sordiregistrisse ametlikult tunnustatud sordikirjelduse alusel, kui see vastab
 ühele järgmistest tingimustest:
 a) juhul, kui sort ei ole varem riiklikus
 või liidu sordiregistris registreeritud ning sellesse sorti kuuluv
 paljundusmaterjal on tehtud turul kättesaadavaks enne käesoleva määruse
 jõustumist;
 b) juhul, kui sort oli varem kantud mis
 tahes liikmesriigi sordiregistrisse või liidu sordiregistrisse artikli 71
 kohaselt tehtud sordi nõuetele vastavuse hindamise alusel, kuid see kustutati
 neist registritest rohkem kui viie aasta eest enne käesoleva taotluse
 esitamist, ning see ei vasta artiklites 60, 61 ja 62 ning vajaduse korral
 artikli 58 lõikes 1 ja artikli 59 lõikes 1 sätestatud nõuetele.
 2. Selleks, et sorti ametlikult
 tunnustatud sordikirjelduse alusel registrisse kanda, peab sort lisaks
 lõikes 1 sätestatud tingimustele täitma ka järgmised tingimused:
 a) see on toodetud päritolupiirkonnas
 (päritolupiirkondades);
 b) see ei ole kantud riiklikusse ega liidu
 sordiregistrisse ametliku sordikirjeldusega sordina;
 c) see ei ole võetud nõukogu määruses (EÜ)
 nr 2100/94 artiklis 62 sätestatud liidu sordikaitse või riikliku sordikaitse
 alla ega selle kaitse alla võtmise taotlus ei ole läbivaatamisel.
 3. Pärast sordi registrisse kandmist
 lõike 2 punkti a kohaselt võivad pädevad asutused kiita heaks
 täiendava(d) päritolupiirkonna(d) kõnealuse sordi jaoks.
 4. Ametlikult
 tunnustatud sordikirjeldus peab vastama järgmistele nõuetele:
 a) see
 põhineb taimede geneetiliste ressurssidega tegelevatelt asutustelt või
 liikmesriikides selleks tunnustatud organisatsioonidelt saadud teabel, kui
 selline teave on olemas, ning
 b) selle õigsus toetub eelnevate ametlike
 inspekteerimiste tulemustele, mitteametlike hindamiste tulemustele või
 viljelusel, paljundamisel ja kasutamisel saadud praktilistele kogemustele.
 Artikkel 58
 Rahuldav viljelus- ja/või kasutusväärtus
 1. Artikli 56 lõike 2
 punkti b kohaldamisel loetakse sortide viljelus- ja/või kasutusväärtus
 rahuldavaks, kui võrreldes sarnastes agroklimaatilistes tingimustes ja
 sarnastes tootmissüsteemides hinnatud teiste sortidega on asjaomaste sortide
 omadused tervikuna võttes vähemalt ükskõik millise piirkonna toodangu osas
 selgelt paremad asjaomase sordi üldiseks viljelemiseks või sellest saadud
 kultuuride või toodete eriotstarbeliseks kasutamiseks.
 2. Liikmesriigid võtavad vastu
 hindamiseeskirjad, mille alusel määratakse riiklikus sordiregistris
 registreeritavate sortide rahuldav viljelus- ja/või kasutusväärtus. Nendes
 eeskirjades käsitletakse sortide omadusi ühes või mitmes järgmises valdkonnas:
 a) kvaliteet ja põllumajanduslikud näitajad,
 sealhulgas saagikus;
 b) sobivus vastupanuvõimeliseks viljeluseks
 ja madala sisendiga tootmissüsteemide jaoks, sealhulgas mahepõllumajanduslikuks
 tootmiseks.
 Iga liikmesriik avaldab kõnealused eeskirjad ja
 teeb need teatavaks ametile, komisjonile ja teistele liikmesriikidele.
 Artikkel 59
 Jätkusuutlik viljelus- ja/või kasutusväärtus
 1. Artikli 56 lõike 2
 punkti c ja lõike 3 punkti c kohaldamisel loetakse sortide
 viljelus- ja/või kasutusväärtus jätkusuutlikuks, kui võrreldes sarnastes
 agroklimaatilistes tingimustes ja sarnastes tootmissüsteemides hinnatud teiste
 sortidega on asjaomaste sortide omadused tervikuna võttes vähemalt
 taimekahjustajatele vastuvõtlikkuse, ressursisisendi, soovimatutele ainetele
 vastuvõtlikkuse või erinevate agroklimaatiliste tingimustega kohanemise osas
 selgelt paremad asjaomase sordi üldiseks viljelemiseks või sellest saadud
 kultuuride või toodete eriotstarbeliseks kasutamiseks.
 2. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 hindamiseeskirjad, millega määratakse kindlaks sortide jätkusuutlik viljelus-
 ja/või kasutusväärtus. Nendes eeskirjades käsitletakse sortide omadusi ühes või
 mitmes järgmises valdkonnas:
 a) resistentsus taimekahjustajate suhtes;
 b) vähenenud vajadus eriressursside järele;
 c) soovimatute ainete vähenenud sisaldus või
 d) suurem kohanemisvõime erinevates
 agroklimaatilistes tingimustes.
 Nendes eeskirjades võetakse vajaduse korral
 arvesse olemasolevaid tehnilisi protokolle.
 Artikkel 60
 Eristatavus
 1. Artikli 56 lõike 2 punktis a
 ja lõike 3 punktis a osutatud ametliku sordikirjelduse eesmärgil
 käsitatakse sorti eristatavana, kui see eristub teatavast genotüübist või
 genotüüpide kombinatsioonist tulenevate tunnuste poolest selgelt mis tahes
 muust artikli 70 kohaselt määratletud taotluse esitamise kuupäeval üldiselt
 tuntud sordist .
 2. Lõikes 1 osutatud muud sorti
 käsitatakse üldiselt tuntuna, kui artikli 70 kohaselt määratletud taotluse
 esitamise kuupäeval oli täidetud üks või enam järgmistest nõuetest:
 a) kõnealune sort on kantud riiklikusse või
 liidu sordiregistrisse;
 b) kõnealuse sordi kohta on esitatud taotlus
 selle kandmiseks riiklikusse sordiregistrisse artikli 66 kohaselt või liidu
 sordiregistrisse artikli 95 lõike 1 kohaselt või sordikaitse saamiseks
 liidus;
 c) liidus on koostatud kõnealuse sordi
 ametlik sordikirjeldus ning on tehtud sordi nõuetele vastavuse hindamine
 vastavalt artiklite 69, 71 ja vajaduse korral artikli 73 sätetele.
 3. Lõike 2 punkti c
 kohaldamisel teeb (teevad) sordi nõuetele vastavuse hindamis(t)e eest
 vastutav(ad) isik(ud) nende poolt katsetatud sordi ametliku sordikirjelduse
 pädevatele asutustele ja ametile kättesaadavaks.
 Artikkel 61
 Ühtsus
 Artikli 56 lõike 2 punktis a ja lõike 3
 punktis a osutatud ametliku sordikirjelduse eesmärgil käsitatakse sorti
 ühtlikuna, kui sellel on paljundamise ja tüübi eripärast tulenevaid võimalikke
 muutusi arvesse võttes piisavalt ühtlased sordi eristatavuse katsetes
 määratavad ja mis tahes muud ametlikus sordikirjelduses kasutatavad tunnused.
 Artikkel 62
 Püsivus
 Artikli 56 lõike 2 punktis a ja lõike 3
 punktis a osutatud ametliku sordikirjelduse eesmärgil käsitatakse sorti
 püsivana, kui sordi eristatavuse katsetes määratavad ja mis tahes muud
 sordikirjelduses kasutavad tunnused püsivad muutumatutena pärast korduvat paljundamist
 või paljundustsüklite korral iga sellise tsükli lõpus.
 Artikkel 63
 Antud sordikaitse
 Kui sordile on määruse (EÜ) nr 2100/1994
 artikli 62 või liikmesriigi õigusakti kohaselt antud sordikaitse, siis
 käsitatakse seda sorti eristatava, ühtliku ja püsivana artikli 56
 lõike 2 punktis a ja lõike 3 punktis a osutatud ametliku
 sordikirjelduse eesmärgil ning sordinimi loetakse nõuetele vastavaks
 artikli 56 lõike 1 punkti a kohaldamisel.
 Artikkel 64
 Sordinimed
 1. Artikli 56 lõike 1 punkti a
 kohaldamisel ei peeta sordinime nõuetele vastavaks, kui:
 a) kolmanda isiku varem tekkinud õigus
 välistab selle kasutamise liidu territooriumil;
 b) see võib põhjustada kasutajatele
 sordinimeeristamise või taasesitamisega seotud raskusi;
 c) see on identne sordinimega või võib
 segamini minna sordinimega, mille all sama liigi või lähedalt seotud liigi mõni
 muu sort on kantud riiklikusse või liidu sordiregistrisse või mille all mõne
 teise sordi materjali on tehtud turul kättesaadavaks mõnes liikmesriigis või
 Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu liikmesriigis, välja arvatud
 juhul, kui kõnealust teist sorti ei ole enam olemas ja kui selle sordinimi ei
 oma erilist tähtsust;
 d) see on identne sordinimedega või võib
 segamini minna sordinimedega, mida kasutatakse tavaliselt kauba turul
 kättesaadavaks tegemisel või selle kasutamine peab jääma muude liidu
 õigusaktide kohaselt vabaks;
 e) see on mõnes liikmesriigis vastuolus
 heade kommetega või avaliku korraga;
 f) see võib eksitusse viia või põhjustada
 segadust sordi tunnuste, väärtuse või ehtsuse suhtes või aretaja isiku suhtes.
 2. Ilma, et see piiraks lõike 1
 kohaldamist, kui sort on juba kantud teiste liikmesriikide sordiregistritesse
 või liidu sordiregistrisse, siis on sordinimi nõuetele vastav ainult juhul, kui
 see on identne registreeritud nimega.
 3. Lõiget 2 ei kohaldata, kui:
 a) sordinimi võib eksitusse viia või
 põhjustada segadust asjaomase sordi puhul ühes või mitmes liikmesriigis või
 b) selle nime vaba kasutamist seoses
 kõnealuse sordiga takistavad kolmandate isikute õigused.
 4. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 konkreetsed eeskirjad sordinimede nõuetele vastavuse kohta. Need eeskirjad
 võivad käsitleda järgmist:
 a) sordinimede suhe kaubamärkide nimedega;
 b) nende suhe põllumajandustoodete
 geograafiliste tähiste ja päritolunimetustega;
 c) õiguste eelmiste omanike kirjalik
 nõusolek takistuste kõrvaldamiseks sordinime nõuetele vastamiseks;
 d) konkreetsed kriteeriumid otsustamiseks,
 kas sordinimi on eksitusse viiv või segadust põhjustav, nagu on osutatud
 lõike 1 punktis f ning
 e) sordinime kasutamine koodi kujul.
 2. jagu
 Kloonid
 Artikkel 65
 Kloonide registreerimisnõuded
 1. Klooni võib kanda riiklikusse
 sordiregistrisse või liidu sordiregistrisse üksnes juhul, kui see vastab
 järgmistele tingimustele:
 a) see kuulub perekonda või liiki, millel on
 konkreetsete turusektorite jaoks konkreetne väärtus ning mis on loetletud
 lõike 3 kohaselt;
 b) see kuulub sorti, mis on vastavalt IV
 peatükile registreeritud riiklikus sordiregistris või vastavalt V peatükile
 liidu sordiregistris;
 c) selle suhtes on kohaldatud geneetilist
 valikut
 d) tal on nõuetele vastav nimi.
 2. Selleks, et otsustada, kas klooni
 nimi on nõuetele vastav, nagu on osutatud lõike 1 punktis d,
 kohaldatakse artikli 64 sätteid, mida on vajaduse korral muudetud. Artikli
 64 viiteid sortidele loetakse viideteks kloonidele.
 3. Komisjonil on artikli 140
 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles loetletakse need
 perekonnad või liigid, mille kloonidel on konkreetsete turusektorite jaoks
 konkreetne väärtus.
 4. Komisjonil on artikli 140
 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse:
 a) et konkreetsetesse perekondadesse või
 liikidesse kuuluvate kloonide suhtes tuleb kohaldada sanitaarset valikut,
 selleks et neid riiklikusse või liidu sordiregistrisse kanda ning
 b) punktis a nimetatud sanitaarse valiku
 nõuded.
 IV PEATÜKK
 Riikliku sordiregistri menetlused
 1. jagu
 Sordi registrisse kandmise menetlus
 Artikkel 66
 Taotluste esitamine
 1. Iga isik võib esitada pädevale
 asutusele taotluse sordi kandmiseks riiklikusse sordiregistrisse.
 2. Lõikes 1 nimetatud taotlus
 esitatakse kirjalikult. Taotluse võib esitada elektrooniliselt.
 Artikkel 67
 Taotluse sisu
 1. Taotlus sordi kandmiseks riiklikusse
 sordiregistrisse peab sisaldama järgmisi punkte:
 a) registreerimisavaldus;
 b) botaanilise taksoni (perekond või liik)
 nimi, millesse sort kuulub;
 c) taotleja viitenumber, kui see on olemas,
 ning tema nimi ja aadress või vajaduse korral ühistaotlejate nimed ja
 aadressid, ning esindaja volikirjad;
 d) esialgne sordinimi;
 e) sordi säilitamise eest vastutava isiku
 nimi ja aadress ning selle isiku viitenumber, kui see on olemas;
 f) sordi peamiste omaduste kirjeldus ning
 täidetud tehniline küsimustik, kui see on olemas;
 g) sordi säilitamismenetluse kirjeldus;
 h) sordi geograafiline päritolu;
 i) teave selle kohta, kas sort on kantud
 mõne teise liikmesriigi sordiregistrisse või liidu sordiregistrisse või, kas
 taotlejal on teada, kas registreerimistaotlus ühes nimetatud registritest on
 läbivaatamisel;
 j) kui sort sisaldab geneetiliselt
 muundatud organismi või koosneb sellest, tuleb esitada tõendid, et kõnealune
 geneetiliselt muundatud organism on saanud loa viljelemiseks direktiivi
 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt;
 k) kui taotlus põhineb ametlikult
 tunnustatud sordikirjeldusel tuleb esitada toimik kõnealuse kirjeldusega ja
 kõik dokumendid või publikatsioonid, mis seda tõendavad;
 l) kui taotlus esitatakse sordikaitse
 saanud sordi kohta, millele on viidatud artiklis 63, tuleb esitada tõendid
 selle kohta, et sort on kaitstud sordikaitsega, ning vastav ametlik
 sordikirjeldus;
 m) kui see on asjakohane, tuleb esitada
 teatis, et sordil on rahuldav viljelus- ja/või kasutusväärtus, nagu on viidatud
 artikli 58 punktis 1 või jätkusuutlik viljelus- ja/või kasutusväärtus
 nagu on viidatud artikli 59 punktis 1.
 2. Sordi riiklikusse sordiregistrisse
 registreerimistaotlusega peab kaasas olema pädeva asutuse poolt määratud
 piisava kvaliteediga ja piisavas koguses sordinäidis.
 3. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 täiendavad dokumendid, mis tuleb lisada taotlusele konkreetsete perekondade või
 liikide puhul seoses nendesse perekondadesse või liikidesse kuuluvate sortide
 eriomadustega.
 Artikkel 68
 Taotluse vorm
 Komisjon võtab rakendusaktidega vastu
 artiklis 66 osutatud taotluse vormi. Need rakendusaktid võetakse vastu
 kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 Artikkel 69
 Taotluse hindamine
 1. Pädev asutus registreerib iga
 registreerimistaotluse sordiregistrisse registreerimiseks, mis ta on saanud,
 ning hindab seda. Taotluse hindamisel kontrollitakse, kas taotlus vastab
 järgmistele nõuetele:
 a) artiklis 67 sätestatud nõuded sisu
 kohta ning
 b) artikli 68 kohaselt vastu võetud vorm.
 2. Kui taotlus ei vasta
 artiklis 67 sätestatud nõuetele ega artikli 68 kohaselt vastuvõetud
 vormile, annab pädev asutus taotlejale võimaluse määratud tähtaja jooksul
 taotluse vastavusse viimiseks nõuetega.
 Artikkel 70
 Taotlemise kuupäev
 Registreerimistaotluse esitamise kuupäev on
 see kuupäev, millal pädevale asutusele esitati artikli 67 nõuetele sisu
 osas vastav ning artikli 68 kohaselt vastuvõetud vormile vastav taotlus.
 Artikkel 71
 Sordi nõuetele vastavuse hindamine
 1. Kui taotluse hindamise tulemusena
 leitakse, et taotlus vastab artiklis 67 sätestatud nõuetele sisu kohta ja
 artikli 68 kohaselt vastuvõetud vormile, siis tehakse ametliku
 sordikirjelduse kehtestamiseks sordi nõuetele vastavuse hindamine.
 2. Lõikes 1 nimetatud sordi nõuetele
 vastavuse hindamisel tehakse kindlaks:
 a) vastavus artiklites 60, 61 ja 62
 sätestatud sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivusnõuetele;
 b) kui see on asjakohane, kas sordil on
 artikli 58 punkti 1 kohane rahuldav viljelus- ja/või kasutusväärtus
 või artikli 59 punkti 1 kohane jätkusuutlik viljelus- ja/või
 kasutusväärtus.
 3. Lõikes 1 osutatud sordi
 nõuetele vastavuse hindamise teeb pädev asutus artiklis 74 kehtestatud
 nõuete kohaselt.
 Taotleja poolt pädevale asutusele esitatud nõude
 korral võib taotleja artikli 73 kohaselt ja artiklis 74 kehtestatud
 nõuete kohaselt sordi nõuetele vastavuse hindamise või osa sellest ise läbi
 viia.
 4. Kui sordil on juba olemas sordiameti
 või pädeva asutuse poolt antud ametlik sordikirjeldus, võib pädev asutus
 otsustada, et lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamine ei ole
 vajalik.
 5. Erandina lõikest 4 võib pädev
 asutus otsustada, et lõikes 1 nimetatud sordi nõuetele vastavuse hindamine
 on vajalik, kui sordi registreerimist taotletakse artikli 57 lõike 1
 punkti b alusel.
 Artikkel 72
 Pädeva asutuse valduste ja struktuuri audit
 1. Pädev asutus võib läbi viia
 artikli 71 lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamise, kui
 selle valdused, mis on selleks otstarbeks eraldatud, ja selle struktuur on
 sordiameti poolt auditeeritud.
 Auditiga tehakse kindlaks, kas pädeva asutuse
 valdused ja struktuur on sobivad sordi nõuetele vastavuse hindamise
 läbiviimiseks seoses järgmiste punktidega:
 a) vastavus artiklites 60, 61 ja 62 osutatud
 sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivusnõuetele ning
 b) vastavus artikli 59 lõikes 1 osutatud
 jätkusuutliku viljelus- ja/või kasutusväärtuse nõuetele.
 2. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 eeskirjad lõikes 1 osutatud auditi kohta.
 3. Lõikes 1 osutatud auditi põhjal
 võib sordiamet anda vajaduse korral pädevale asutusele soovitusi meetmete
 kohta, et tagada pädeva asutuse valduste ja struktuuri vastavus nõuetele.
 Lisaks lõikes 1 osutatud auditile võib sordiamet teha täiendavaid auditeid
 ning anda vajaduse korral pädevale asutusele soovitusi parandusmeetmete kohta,
 mis tagaksid pädeva asutuse valduste ja struktuuri vastavuse nõuetele.
 Artikkel 73
 Taotleja tehtav sordi nõuetele vastavuse hindamine
 1. Taotleja võib teha artikli 71
 lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamise või osa sellest
 ainult siis, kui pädev asutus on selleks loa andnud. Taotleja teeb sordi
 nõuetele vastavuse hindamise selleks otstarbeks eraldatud valdustes.
 2. Enne sordi nõuetele vastavuse
 hindamiseks loa andmist auditeerib pädev asutus taotleja valdusi ja struktuuri.
 Auditiga tehakse kindlaks, kas taotleja valdused ja struktuur on sobivad sordi
 nõuetele vastavuse hindamise läbiviimiseks seoses järgmiste punktidega:
 a) vastavus artiklites 60, 61 ja 62 osutatud
 sordi eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivusnõuetele ning
 b) vastavus artikli 58 lõikes 1 osutatud
 rahuldava viljelus- ja/või kasutusväärtuse nõuetele;
 c) vastavus artikli 59 lõikes 1 osutatud
 jätkusuutliku viljelus- ja/või kasutusväärtuse nõuetele.
 3. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 eeskirjad lõikes 2 osutatud auditi kohta.
 4. Lõikes 1 osutatud auditi põhjal
 võib pädev asutus anda vajaduse korral taotlejale soovitusi meetmete kohta, mis
 tagaksid taotleja valduste ja struktuuri vastavuse nõuetele.
 5. Lisaks lõikes 1 osutatud
 auditile võib pädev asutus teha täiendavaid auditeid ning anda vajaduse korral
 taotlejale soovitusi parandusmeetmete kohta kindlaksmääratud aja jooksul seoses
 taotleja valduste ja struktuuriga.
 Juhul, kui pädev astutus teeb järelduse, et
 taotleja valdused ja struktuur ei vasta nõuetele, võib ta lõikes 1
 nimetatud loa tagasi võtta või seda muuta.
 Artikkel 74
 Täiendavad eeskirjad sordi nõuetele vastavuse hindamise kohta
 1. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse
 artiklites 71, 72 ja 73 sätestatud nõudeid sordi nõuetele vastavuse
 hindamise kohta. Need delegeeritud õigusaktid võivad käsitleda järgmist:
 a) pädeva asutuse või taotleja töötajate
 kvalifikatsioon, väljaõpe ja tegevusalad artikli 71 lõikes 1 osutatud
 sordi nõuetele vastavuse hindamise jaoks;
 b) sordi nõuetele vastavuse hindamise jaoks
 vajalik varustus, sealhulgas laborid haiguste suhtes resistentsuse uurimiseks;
 c) sordi võrdluskogu asutamine sordi
 eristatavuse hindamiseks ning sellise võrdluskogu säilitamise korraldamine;
 d) kvaliteedijuhtimise süsteemide rajamine,
 sealhulgas dokumentide säilitamine sordi nõuetele vastavuse hindamisel
 kasutatavate tegevuste, protokollide või juhendite kohta;
 e) konkreetsete perekondade või liikide
 kasvatuskatsete ja laboratoorsete katsete läbiviimine.
 Nendes delegeeritud õigusaktides võetakse arvesse
 olemasolevaid tehnilisi ja teaduslikke protokolle.
 2. Kui lõike 1 kohaselt ei ole
 nõudeid vastu võetud, tehakse sordi nõuetele vastavuse hindamine lõike 1
 punktides a–e osutatud üksikasjade osas vastavalt riiklikele
 protokollidele.
 Artikkel 75
 Konfidentsiaalsus
 1. Kui artikli 71 lõikes 1
 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamise raames on vaja kontrollida
 genealoogilisi komponente, käsitatakse sellise kontrollimise tulemusi ja
 genealoogiliste komponentide kirjeldust konfidentsiaalsetena, kui taotleja seda
 nõuab.
 2. Paljundusmaterjali selliste sortide
 puhul, mis on ette nähtud üksnes tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud
 põllumajandusliku tooraine tootmiseks, ning juhul kui taotleja seda nõuab,
 käsitatakse artikli 71 lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse
 hindamise tulemusi ja kõnealuste sortide ettenähtud kasutusviise
 konfidentsiaalsena.
 Artikkel 76
 Esialgne hindamisaruanne ja esialgne ametlik sordikirjeldus
 1. Pärast artikli 71 lõikes 1 osutatud
 sordi nõuetele vastavuse hindamist esitab pädev asutus esialgse hindamisaruande
 ning, kui ta arvab, et artiklites 60, 61 ja 62 esitatud eristatavuse,
 ühtlikkuse ja püsivuse nõuded on täidetud, esitab ta kõnealuse aruande alusel
 ka esialgse ametliku sordikirjelduse.
 2. Esialgne hindamisaruanne võib
 viidata asjaomase pädeva asutuse, teiste pädevate asutuste või sordiameti muude
 hindamisaruannete järeldustele, mis on esitatud kõnealuse sordi kohta.
 3. Pädev asutus esitab esialgse
 hindamisaruande ja esialgse ametliku sordikirjelduse taotlejale.
 4. Kui pädev asutus leiab, et
 hindamisaruanne ei ole sordi registreerimisotsuse tegemiseks piisav alus, teeb
 ta omal algatusel pärast konsulteerimist taotlejaga või taotleja nõudmisel
 täiendava hindamise. Kõik täiendavad hindamised, mis tehakse kuni otsuse vastu
 võtmiseni artikli 79 lõike 1 kohaselt, loetakse artikli 71
 lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamise osaks.
 Artikkel 77
 Hindamisaruanne ja ametlik sordikirjeldus
 1. Pärast seda, kui taotlejale on antud
 võimalus teha märkusi esialgse hindamisaruande ja esialgse ametliku sordikirjelduse
 kohta, koostab pädev asutus lõpliku hindamisaruande ja lõpliku ametliku
 sordikirjelduse.
 2. Pädevad asutused teevad põhjendatud
 taotluse alusel hindamisaruanded kättesaadavaks kolmandatele isikutele, võttes
 arvesse riiklikke või liidu sätteid andmekaitse kohta ja kohaldatavaid
 konfidentsiaalsuseeskirju.
 Artikkel 78
 Sordinime hindamine
 1. Pärast artiklis 69 osutatud
 taotluse hindamist ja enne sordi kandmist riiklikusse sordiregistrisse
 artikli 79 kohaselt konsulteerib pädev asutus ametiga taotleja esitatud
 sordinime ettepaneku osas.
 2. Amet esitab pädevale asutusele
 soovituse taotleja esitatud sordinime ettepaneku nõuetele vastavuse kohta,
 võttes arvesse artiklis 64 sätestatud nõudeid. Pädev asutus teavitab
 taotlejat sellest soovitusest .
 Artikkel 79
 Registreerimisotsus
 1. Kui artiklites 66–78 sätestatud
 menetluse alusel tehakse otsus, et sort vastab artiklis 56 sätestatud
 nõuetele, otsustab pädev asutus registreerida sordi riiklikus sordiregistris.
 2. Pädev asutus võtab vastu otsuse
 riiklikusse sordiregistrisse kandmisest keeldumise kohta, kui:
 a) ta teeb kindlaks, et artiklis 56
 sätestatud nõuded ei ole täidetud või
 b) taotleja ei täida mõnda
 artiklites 66–74 sätestatud kohustust.
 3. Keelduva otsuse korral tuleb märkida
 keeldumise põhjus.
 4. Pädev asutus saadab taotlejale
 lõigetes 1 ja 2 nimetatud otsuse koopia.
 Artikkel 80
 Varem registreeritud sordid ja kloonid
 1. Erandina artiklitest 66–79 kannavad
 pädevad asutused riiklikesse sordiregistritesse kõik enne käesoleva määruse
 jõustumist ametlikult heaks kiidetud või registreeritud sordid, mis on kantud
 sordilehtedesse, -nimekirjadesse või -registritesse, mis on sisse seatud nende
 liikmesriikides vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artiklile 3,
 direktiivi 2002/55/EÜ artikli 3 lõikele 2, direktiivi2008/90/EÜ
 artikli 7 lõikele 4 ja direktiivi 68/193/EMÜ artiklile 5,
 ning kõik kloonid, mis on registreeritud vastavalt direktiivi 68/193/EMÜ
 artiklile 5, direktiivi 2008/90/EÜ artikli 7 lõikele 4,
 direktiivi 2008/62/EÜ II peatükile ning direktiivi 2009/145/EÜ II peatüki
 I jaole ja III peatüki I jaole.
 2. Direktiivi 2008/62/EÜ artikli 3 ja
 direktiivi 2009/145/EÜ artikli 3 lõike 1 alusel heakskiidetud
 sordid kantakse riiklikesse sordiregistritesse ametlikult tunnustatud
 sordikirjeldusega sortidena.
 Artikkel 81
 Uus sordinimi pärast registreerimist
 Kui pädev asutus teeb pärast sordi
 registreerimist kindlaks, et sordinimi ei olnud registreerimise ajal
 artikli 64 nõuete kohaselt sobiv, peab taotleja esitama uue sordinime
 taotluse. Pädev asutus teeb otsuse kõnealuse taotluse kohta pärast
 konsulteerimist ametiga. Pädev asutus võib anda loa eelmise sordinime ajutiseks
 kasutamiseks.
 2. jagu
 Registris hoidmise tähtaeg ja sordi säilitamine
 Artikkel 82
 Registris hoidmise kehtivusaeg
 1. Sorti hoitakse riiklikus
 sordiregistris 30 aastat.
 2. Kui sort sisaldab geneetiliselt
 muundatud organismi või koosneb sellest, piirdub registris hoidmise kehtivusaeg
 ajavahemikuga, mille jooksul kõnealust geneetiliselt muundatud organismi on
 lubatud kasvatada direktiivi 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt.
 Artikkel 83
 Registris hoidmise tähtaja pikendamine
 1. Sordi riiklikus sordiregistris
 hoidmise tähtaega võib pikendada täiendavateks 30aastasteks perioodideks
 kooskõlas artiklis 84 sätestatud menetluse ja tingimustega.
 2. Kui sort sisaldab geneetiliselt
 muundatud organismi või koosneb sellest, piirdub registris hoidmise tähtaja
 pikendamine ajavahemikuga, mille jooksul kõnealust geneetiliselt muundatud
 organismi on lubatud kasvatada direktiivi 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr
 1829/2003 kohaselt.
 Artikkel 84
 Registris hoidmise tähtaja pikendamise kord ja tingimused
 1. Kõik isikud, kes soovivad pikendada
 sordi registris hoidmise tähtaega, peavad selleks esitama taotluse mitte varem
 kui 12 kuud ja mitte hiljem kui 6 kuud enne artikli 82 kohase registris
 hoidmise kehtivusaja aegumist.
 2. Kõnealune taotlus esitatakse
 kirjalikult. Taotluse võib esitada elektrooniliselt. Taotlusele tuleb lisada
 tõendid selle kohta, et lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.
 3. Sordi riiklikus sordiregistris
 hoidmise tähtaega pikendatakse ainult juhul, kui on täidetud järgmised
 tingimused:
 a) sort vastab jätkuvalt artikli 56 ja,
 kui see on asjakohane, artikli 57 nõuetele;
 b) pädev asutus teeb kindlaks, et teatav
 isik vastutab sordi säilitamise eest kooskõlas artikli 86 sätetega.
 4. Pädev asutus võib pikendada sordi
 riiklikus sordiregistris hoidmise tähtaega ilma, et oleks esitatud
 lõigete 1 ja 2 kohane pikendamistaotlus, kui ta arvab, et selline
 pikendamine tuleb kasuks jätkusuutlikule põllumajandusele ja geneetilise
 mitmekesisuse säilitamisele, ning kui on täidetud lõikes 3 esitatud
 tingimused
 Artikkel 85
 Sordi kustutamine riiklikust sordiregistrist
 1. Pädev asutus võtab vastu otsuse
 sordi kustutamise kohta riiklikust sordiregistrist järgmistel juhtudel:
 a) kui pädev asutus jõuab uute tõendite
 alusel järeldusele, et artiklis 56 sätestatud registreerimisnõuded ei ole
 enam täidetud;
 b) kui taotleja on esitanud avalduse sordi
 kustutamiseks riiklikust sordiregistrist;
 c) kui taotleja ei ole tasunud
 artikli 87 lõike 1 punkti e kohast aastatasu;
 d) kui sordi säilitamise eest vastutav isik,
 kellele on viidatud artikli 86 lõikes 1, taotleb kustutamist,
 väljaarvatud juhul, kui sordi säilitamise tagab mõni teine isik;
 e) kui sorti ei säilitata enam
 artikli 86 nõuete kohaselt;
 f) kui sorti säilitatakse kolmandas riigis
 ning see kolmas riik ei ole aidanud kõnealuse säilitamise kontrollimisel
 artikli 86 lõike 8 kohaselt;
 g) kui taotlemise ajal esitati valed või
 võltsitud andmed registreerimisotsuse aluseks olnud tegurite kohta;
 h) kui taotleja ei ole artikli 84
 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul esitanud taotlust registris hoidmise
 pikendamiseks ning artikli 82 lõikes 1 osutatud kehtivusaeg on läbi
 saanud.
 2. Taotleja palvel võib pädev asutus
 lubada jätkata riiklikust sordiregistrist lõike 1 punkti b alusel
 kustutatud sordi turul kättesaadavaks tegemist kuni kolmanda aasta 30. juunini
 pärast registrist kustutamist.
 Kõnealune taotlus tuleb esitada hiljemalt
 registris hoidmise kehtivusaja lõppemise kuupäevaks.
 3. Pärast sordi kustutamist riiklikust
 sordiregistrist annab pädev asutus kõnealuse sordi näidise ja sordi kirjelduse
 geneetiliste ressursside säilitamiseks määratud geenipanka.
 Artikkel 86
 Sordi säilitamine
 1. Riiklikusse sordiregistrisse kantud
 sorti säilitab taotleja või mõni teine isik, kes tegutseb vastastikusel
 kokkuleppel taotlejaga. Taotleja teavitab pädevat asutust kõnealusest teisest
 isikust.
 2. Sordi säilitamine toimub kooskõlas
 tunnustatud tavadega vastavalt sortidele perekondadele, liikidele või
 tüüpidele.
 3. Lõikes 1 osutatud isikud
 säilitavad dokumente sordi säilitamise kohta. Pädeval asutusel peab olema igal
 hetkel võimalik kontrollida sordi säilitamist nende dokumentide põhjal.
 Kõnealustes dokumentides peetakse arvestust ka supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud
 materjali tootmise kohta ning tootmisetappide kohta enne supereliitmaterjali
 etappi.
 4. Ametlikult tunnustatud
 sordikirjeldusega sorte säilitatakse nende päritolupiirkonnas
 (päritolupiirkondades).
 5. Pädev asutus kontrollib, kuidas
 sorti säilitatakse, ning ta võib sellel eesmärgil võtta proove asjaomastest
 sortidest.
 6. Kui pädev asutus leiab, et sordi
 säilitamise eest vastutav isik ei järgi lõigetes 1–4 kehtestatud nõudeid,
 annab ta sellele isikule võimaluse võtta parandusmeetmeid.
 7. Kui sordi säilitamine toimub teises
 liikmesriigis kui selles, kus sort riiklikusse sordiregistrisse kanti,
 abistavad kahe asjaomase liikmesriigi pädevad asutused üksteist sordi
 säilitamise kontrollimisel.
 8. Kui sordi säilitamine toimub
 kolmandas riigis, siis nõuab selle liikmesriigi pädev asutus, kus sort
 riiklikusse sordiregistrisse kanti, kolmanda riigi asutustelt abi sordi
 säilitamise kontrollimisel.
 3. jagu
 Registreerimistasud
 Artikkel 87
 Registreerimistasud
 1. Pädevad asutused nõuavad tasusid
 vajalike kulude katmiseks seoses järgmiste tegevustega:
 a) artiklis 69 osutatud taotluse
 hindamine;
 b) artiklis 71 ja artikli 73
 lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamine ja auditid;
 c) artikli 78 kohane sordinime
 kontrollimine;
 d) artiklis 79 osutatud registreerimisotsus
 ja kõik halduskaebused, mis on esitatud riiklike eeskirjade kohaselt kõnealuse
 otsuse vastu;
 e) sordi või, kui on asjakohane, klooni
 riiklikus sordiregistris hoidmise iga aasta eest;
 f) artikli 86 lõikes 5 osutatud
 sordisäilitamise kontroll.
 2. Lõikes 1 nimetatud toiminguid
 tehakse ainult siis, kui taotleja on selleks pädevale asutusele esitanud
 taotluse ning kui kõik vastavad tasud on tasutud. Taotlust käsitatakse
 mitteesitatuna, kui tasusid ei ole tasutud ühe kuu jooksul alates kuupäevast,
 millal pädev asutus esitas nõude tasude tasumiseks ja märkis selles nõudes ära
 tasude mittetasumise tagajärjed.
 3. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 konkreetsed hüvitatavad kuluartiklid vastavalt lõike 1
 punktidele a–f.
 Artikkel 88
 Tasud ametlikult tunnustatud sordikirjeldusega sortide puhul
 1. Ametlikult tunnustatud
 sordikirjeldusega sortide puhul ei nõuta tasu artikli 87 lõike 1
 punktis e osutatud tegevuste eest.
 2. Ametlikult tunnustatud
 sordikirjeldusega sortide puhul vähendavad pädevad asutused artikli 87
 lõike 1 punktides a, c, d ja f osutatud tegevuste eest võetavat
 tasul. Tasu vähendatakse nii, et see ei oleks takistuseks asjaomase sordi
 registreerimisel.
 Artikkel 89
 Erandid registreerimistasude maksmisest
 1. Artiklites 87 ja 88 sätestatud
 tasud ei kuulu otsesele ega kaudsele tagastamisele, välja arvatud juhul, kui
 neid koguti põhjendamatult.
 2. Taotlejad, kellel on vähem kui kümme
 töötajat ja kelle aastakäive või aastabilansi kogumaht ei ületa 2 miljonit
 eurot, on vabastatud artiklites 87 ja 88 sätestatud tasude maksmisest.
 3. Artiklites 87 ja 88 osutatud kulud
 ei hõlma kulusid, mis tehti lõikes 2 osutatud taotlejate ametlikuks
 kontrollimiseks.
 4. jagu
 Kloonide registreerimine
 Artikkel 90
 Kohaldatavad sätted
 1. Klooni kandmiseks riiklikusse
 sordiregistrisse kohaldatakse 1., 2. ja 3. jagu, mida on vajaduse korral
 muudetud, välja arvatud järgmised sätted:
 a) artiklis 67 nimetatud sätted taotluse
 sisu kohta;
 b) sätted ametlikult tunnustatud
 sordikirjeldusega sortide kohta;
 c) sätted jätkusuutliku või rahuldava
 viljelus- ja/või kasutusväärtusega sortide kohta.
 2. Taotluse sisu puhul kohaldatakse
 artikli 67 asemel artiklit 92.
 Artikkel 91
 Viited
 1., 2. ja 3. jao kohaldamisel klooni kandmiseks
 riiklikusse sordiregistrisse loetakse viiteid järgmiselt:
 a) viiteid sortidele loetakse viideteks
 kloonidele;
 b) viiteid artiklile 56 loetakse
 viideteks artiklile 65;
 c) viiteid artiklites 60, 61 ja 62
 sätestatud nõuetele loetakse viideteks artikli 65 lõike 1
 punktis b ja lõikes 3 sätestatud nõuetele;
 d) viiteid artiklile 67 seoses
 taotluse sisuga loetakse viideteks artiklile 92.
 Artikkel 92
 Taotluse sisu
 1. Taotlus klooni kandmiseks
 riiklikusse sordiregistrisse peab sisaldama järgmisi punkte:
 a) registreerimisavaldus;
 b) selle sordi identifitseerimine, millesse
 kloon kuulub;
 c) taotleja või vajaduse korral
 ühistaotlejate nimi ja aadress ning esindaja volikirjad;
 d) esialgne nimi;
 e) klooni säilitamise eest vastutava isiku
 nimi ja aadress ning selle isiku viitenumber, kui see on olemas;
 f) klooni peamiste omaduste kirjeldus ning
 täidetud tehniline küsimustik, kui see on olemas;
 g) klooni geograafiline päritolu;
 h) teave selle kohta, kas kloon on kantud
 mõne teise liikmesriigi sordiregistrisse või liidu sordiregistrisse või, kas
 taotlejal on teada, kas klooni registreerimistaotlus ühes nimetatud
 registritest on läbivaatamisel;
 i) kui kloon sisaldab geneetiliselt
 muundatud organismi või koosneb sellest, tuleb esitada tõendid, et kõnealust
 geneetiliselt muundatud organismi on lubatud kasvatada direktiivi 2001/18/EÜ
 või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt.
 2. Klooni riiklikusse sordiregistrisse
 registreerimise taotlusega peab kaasas olema piisava kvaliteediga ja piisavas
 koguses klooninäidis.
 V PEATÜKK
 Liidu sordiregistri menetlused
 1. jagu
 Peatüki reguleerimisala
 Artikkel 93
 Asjakohased sordid ja kloonid
 Käesolevat peatükki kohaldatakse nende sortide
 ja kloonide suhtes, mis ei ole artikli 79 kohaselt kantud ühtegi
 riiklikusse sordiregistrisse.
 2. jagu
 Registreerimismenetlus
 Artikkel 94
 Kohaldatavad sätted
 1. Sordi või klooni kandmiseks liidu
 sordiregistrisse kohaldatakse IV peatükki, mida on vajaduse korral muudetud,
 välja arvatud järgmised sätted:
 a) artiklis 78 nimetatud sätted sordinime
 kontrolli kohta;
 b) artiklis 86 nimetatud sätted sordi
 säilitamise kohta;
 c) sätted ametlikult tunnustatud
 sordikirjeldusega sortide kohta;
 d) artikli 89 lõigetes2 ja 3 osutatud
 sätted registreerimistasudest vabastamise kohta.
 2. Sordinime kontrolli, sordi ja klooni
 säilitamise ning registreerimistasudest vabastamise puhul kohaldatakse
 lõike 1 punktides a, b ja d osutatud sätete asemel artikleid 95, 96
 ja 97.
 3. IV peatüki kohaldamisel sordi või
 klooni kandmiseks liidu sordiregistrisse loetakse viiteid järgmiselt:
 a) viiteid pädevale asutusele loetakse
 viideteks ametile;
 b) viiteid riiklikele sordiregistritele
 loetakse viideteks liidu sordiregistrile;
 c) viiteid artiklile 78 loetakse
 viideteks artiklile 95;
 d) viiteid artiklile 86 loetakse
 viideteks artiklile 96;
 e) viiteid halduskaebustele, mis on esitatud
 riiklike eeskirjade kohaselt vastava otsuse kohta, loetakse viideteks
 kaebustele, millele on osutatud artiklis 98.
 Artikkel 95
 Sordinime kontroll
 1. Pärast artiklis 69 osutatud
 taotluse hindamist, mida kohaldatakse vastavalt artiklile 94, ning enne
 sordi või klooni kandmist liidu sordiregistrisse, vaatab amet taotleja esitatud
 sordi- või klooninime ettepaneku läbi.
 2. Amet otsustab kooskõlas
 artiklis 64 sätestatud nõuetega, kas sordi- või klooninimi on sobiv.
 Artikkel 96
 Sortide ja kloonide säilitamine
 1. Riiklikusse sordiregistrisse kantud
 sorti säilitab taotleja või mõni teine isik, kes tegutseb vastastikusel
 kokkuleppel taotlejaga. Teisest isikust teatatakse ametile .
 2. Säilitamine toimub kooskõlas
 tunnustatud tavadega, mis on asjakohased perekondade, liikide või tüüpide
 puhul.
 3. Lõikes 1 osutatud isik säilitab
 dokumente sordi või klooni säilitamise kohta. Ametil peab olema igal hetkel
 võimalik kontrollida sordi või klooni säilitamist nende dokumentide põhjal.
 Kõnealustes dokumentides peetakse arvestust ka supereliit-, eliit- ja
 sertifitseeritud materjali tootmise kohta ning tootmisetappide kohta enne
 supereliitmaterjali etappi.
 4. Amet kontrollib, kuidas sordi
 säilitamine toimub, ning ta võib sellel eesmärgil võtta proove asjaomastest
 sortidest ja kloonidest.
 5. Selle liikmesriigi pädevad asutused,
 kus asjaomase sordi või klooni säilitamine toimub, abistavad ametit säilitamise
 kontrollimisel.
 6. Kui amet leiab, et sordi säilitamise
 eest vastutav isik ei vasta lõigetes 1, 2 ja 3 kehtestatud nõuetele, annab
 ta sellele isikule võimaluse võtta parandusmeetmeid.
 Artikkel 97
 Tasude suurus
 1. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega sätestatakse
 artikli 87 lõikes 1 osutatud tasude suurused, mida kohaldatakse
 vastavalt artiklile 94.
 2. Lõike 1 kohased tasud kehtestatakse
 tasemel, mis vastab usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, et amet suudaks
 oma eelarve tasakaalus hoida.
 3. jagu
 Kaebused
 Artikkel 98
 Kaebuse esitamise õigus
 Kaebuse
 võib esitada ameti otsuste peale, mis on tehtud 2. jao alusel. Kaebuse vaatab
 läbi määruse (EÜ) nr 2100/1994 artiklis 46 nimetatud apellatsiooninõukogu.
 Artikkel 99
 Kaebuste puhul kohaldatavad sätted
 1. Artiklis 98 osutatud kaebuste
 korral kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2100/1994 neljanda osa V ja VI peatükki.
 2. Olenemata käesoleva artikli
 lõikest 1 ei kohaldata artiklis 98 osutatud kaebuste korral määruse
 (EÜ) nr 2100/1994 neljanda osa V ja VI peatüki järgmisi sätteid:
 a) artikli 67 lõiked 1 ja 3;
 b) artikkel 74;
 c) artikli 80 lõige 5.
 Artikkel 100
 Viited
 Artikli 99 lõike 1
 kohaldamisel loetakse määruse (EÜ) nr 2100/1994 neljanda osa V ja VI peatükis
 olevaid viiteid järgmiselt:
 a) artiklis 68 esitatud viide artiklile
 82 jäetakse välja;
 b) artikli 70 lõikes 1 olevat viidet
 ametiasutusele, kes on koostanud otsuse, tuleb lugeda viitena ametile;
 c) artiklis 76 olev viide artiklite 54
 ja 55 kohasele kontrollimisele tuleb lugeda viiteks sordi nõuetele vastavuse
 hindamisele sordi registreerimiseks, mida amet teeb vastavalt käesolevale
 määrusele;
 d) artikli 78 lõigetes 3 ja 4 esitatud viited artikli 90 lõikele 2
 jäetakse välja;
 e) artiklis 79 tehtud viidet pädevatele
 sordikaitse asutustele tuleb lugeda viitena pädevatele asutustele;
 f) artikli 80 lõikes 1 tehtud viidet ühenduse sordikaitse taotlejale või
 omanikule tuleb lugeda viitena registreerimise taotlejale;
 g) artikli 80 lõikes 3 esitatud viited
 artikli 52 lõigetes 2, 4 ja 5 kindlaksmääratud tähtaegadele jäetakse välja;
 h) artiklis 81 esitatud viide kontrolliasutuste
 töötajatele jäetakse välja.
 VI PEATÜKK
 Sortidest teatamine liidu sordiregistrile
 Artikkel 101
 Teatamise kord
 1. Kõik pädevad asutused teatavad viie
 päeva jooksul ametile sordi registreerimise taotluse saamisest,
 artiklis 79 viidatud otsuse vastuvõtmisest, artikli 81 kohasest uue
 sordinime andmisest pärast registreerimist, registris hoidmise tähtaja
 pikendamisest vastavalt artiklile 83 ning sordi registrist väljaarvamisest
 vastavalt artiklile 85.
 2. Kõik pädevad asutused teatavad
 ametile sordi säilitamise eest vastutavast isikust vastavalt artiklile 86.
 See teave tuleb esitada viie tööpäeva jooksul alates sellest päevast, millal
 pädev asutus sai teada kõnealusest isikust.
 3. Komisjon kehtestab rakendusaktidega
 lõikes 1 osutatud teadete esitamise menetluse. Need rakendusaktid võetakse
 vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 VII PEATÜKK
 Teabe säilitamine ja käitlemine
 Artikkel 102
 Riiklike sordiregistrite ja liidu sordiregistri dokumendid
 1. Pädev asutus peab iga riiklikusse
 sordiregistrisse kantud sordi kohta toimikut, mis sisaldab ametlikku
 sordikirjeldust, hindamisaruannet ja kõiki artikli 76 kohaseid
 hindamisaruandeid. Vajaduse korral sisaldab toimik ainult ametlikult
 tunnustatud sordikirjeldust ning seda kirjeldust toetavaid dokumente.
 2. Amet peab liidu sordiregistrisse
 kantud iga sordi kohta toimikut, mis sisaldab ametlikku sordikirjeldust ja
 artikli 94 lõike 1 alusel välja antud hindamisaruannet.
 Artikkel 103
 Juurdepääs riiklikus sordiregistris olevale teabele
 1. Iga liikmesriik esitab teistele
 liikmesriikidele, ametile ja komisjonile teabe oma riiklikule sordiregistrile
 juurdepääsu kohta.
 2. Iga aasta 31. märtsiks annavad kõik
 pädevad asutused teistele pädevatele asutustele ja komisjonile teada kõigist
 oma riiklikes sordiregistrites eelneva aasta jooksul tehtud muudatustest.
 3. Kõik pädevad asutused teevad
 nõudmise korral teisele pädevale asutusele, ametile või komisjonile
 kättesaadavaks:
 a) vajaduse korral vastavas riiklikus
 sordiregistris registreeritud sortide hindamisaruanded, millele on osutatud
 artikli 77 lõikes 1;
 b) vajaduse korral artikli 71
 lõikes 1 osutatud sordi nõuetele vastavuse hindamise tulemused;
 c) nende sortide loetelu, mille
 registreerimistaotlus on läbivaatamisel;
 d) kogu muu kättesaadava teabe registrisse
 kantud või sellest kustutatud sortide kohta.
 4. Pädev asutus võtab asjakohased
 meetmed, et teha riikliku sordiregistri toimikutes olev teave kõnealusele
 teabele juurdepääsu taotlevale isikule kättesaadavaks. Neid sätteid ei
 kohaldata, kui teavet tuleb artikli 75 kohaselt käsitada
 konfidentsiaalsena.
 Artikkel 104
 Juurdepääs liidu sordiregistris olevale teabele
 1. Amet annab pädevatele asutustele ja
 komisjonile teada, millist teavet on vaja esitada juurdepääsu saamiseks liidu
 sordiregistrile.
 2. Iga aasta 31. märtsiks annab amet
 pädevatele asutustele ja komisjonile teada kõigist liidu sordiregistris eelneva
 aasta jooksul tehtud muudatustest artikli 94 lõike 1 alusel
 registreeritud sortide puhul.
 3. Amet teeb nõudmise korral ning
 artikli 94 lõike 1 alusel registreeritud sortide puhul pädevale
 asutusele või komisjonile kättesaadavaks:
 a) registreeritud sortide hindamisaruanded
 või nende ametlikud sordikirjeldused;
 b) sordi nõuetele vastavuse hindamise
 tulemused;
 c) nende sortide loetelu, mille registreerimistaotlused
 on läbivaatamisel;
 d) kogu muu kättesaadava teabe registrisse
 kantud või sellest välja arvatud sortide kohta.
 4. Amet võtab asjakohased meetmed, et
 teha liidu sordiregistri toimikutes olev teave kõnealusele teabele juurdepääsu
 taotlevale isikule kättesaadavaks. Neid sätteid ei kohaldata, kui teavet tuleb
 artikli 75 kohaselt käsitada konfidentsiaalsena.
 IV OSA
 KULTIVEERIMISMATERJALI TOOTMINE JA TURUL KÄTTESAADAVAKS TEGEMINE
 I JAOTIS
 Üldsätted
 Artikkel 105
 Reguleerimisala
 Käesolevat osa kohaldatakse
 kultiveerimismaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise suhtes.
 Artikkel 106
 Mõisted
 1. Käesolevas osas kohaldatakse
 järgmisi mõisteid
 a) „kultiveerimismaterjali algmaterjal” –
 seemneallikas, puistu, seemneistandik, perede vanemad, kloonid ja kloonisegud.
 b) „seemneallikas” – piiritletud alas olevad
 puud, millelt seemneid kogutakse;
 c) „puistu” – puude piisavalt ühtse
 koostisega piiritletud populatsioon;
 d) „seemneistandik” – valitud kloonide või
 perede istandus, mis on isoleeritud või hoitud selliselt, et vältida või
 vähendada tolmeldamist välistest allikatest, ning mida hallatakse sagedase,
 rikkaliku ja lihtsalt koristatava seemnesaagi tootmiseks;
 e) „perede vanemad” – puud, mida kasutatakse
 järglaskonna saamiseks kontrollitud või vaba tolmeldamise teel selliselt, et
 üht identifitseeritud vanemat on kasutatud emataimena ja seda on tolmeldatud
 ühe või mitme identifitseeritud või identifitseerimata vanema õietolmu abil;
 f) „kloon” – algselt ühest ühikust (ortet)
 vegetatiivsel paljundamisel, sealhulgas pistikute, mikropaljundamise,
 pookematerjali, võrsikute või taime jagamise teel saadud isendite (rametite)
 rühm;
 g) „kloonisegu” – identifitseeritud kloonide
 teadaolevate proportsioonidega segu;
 h) „autohtoonne puistu” või „autohtoonne
 seemneallikas” – järgmistele tingimustele vastav puistu või seemneallikas:
 i) see on tavapäraselt jätkuvalt
 looduslikult uuendatud või
 ii) see on kunstlikult uuendatud samast
 puistust või seemneallikast pärit kultiveerimismaterjaliga või
 iii) see on kunstlikult uuendatud läheduses
 asuvatest puistutest või seemneallikatest pärit kultiveerimismaterjaliga, mis
 vastab alapunktides i ja ii esitatud tingimustele;
 i) „indigeenne puistu” või „indigeenne
 seemneallikas” – puistu või seemneallikas, mis on kasvatatud kunstlikult samast
 lähtepiirkonnast pärit seemnest;
 j) „päritolu” on:
 i) autohtoonse puistu või seemneallika
 puhul koht, kus puud kasvavad;
 ii) muu kui autohtoonse puistu või
 seemneallika puhul koht, kust seemned või taimed on algselt saadud;
 k) „lähtekoht” – koht, kus puistu kasvab;
 l) „lähtepiirkond” – liigi või alaliigi
 puhul on see piisavalt ühtsete ökoloogiliste tingimustega ala või alade rühm,
 kus on ühtsete fenotüübiliste või geneetiliste omadustega puistuid või
 seemneallikaid, ning vajaduse korral on see piiritletud kõrgustest tulenevate
 piiridega;
 m) „kategooria” – üks järgmistest saadud
 kultiveerimismaterjali rühmadest: identifitseeritava lähtekohaga, valitud, kvalifitseeritud
 või katsetatud;
 n) „identifitseeritava lähtekohaga” –
 kultiveerimismaterjal, mis on saadud kultiveerimismaterjali algmaterjalist, mis
 võib olla kas seemneallikas või puistu, mis asub ühes lähtepiirkonnas;
 o) „valitud” – kultiveerimismaterjal, mis on
 saadud kultiveerimismaterjali algmaterjalist, milleks on ühes lähtepiirkonnas
 asuv puistu, mis koosneb fenotüübi alusel valitud populatsioonist;
 p) „tingimustele vastav” –
 kultiveerimismaterjal, mis on saadud kultiveerimismaterjali algmaterjalist,
 milleks on seemneistandikud, perede vanemad, kloonid ja kloonisegud, mis on
 valitud fenotüübi alusel;
 q) „katsetatud” – kultiveerimismaterjal, mis
 on saadud kultiveerimismaterjali algmaterjalist, milleks on kõrgeima
 kvaliteediga puistud, seemneistandikud, perede vanemad, kloonid või
 kloonisegud;
 r) „istutusmaterjal” tähendab ühte
 järgmistest:
 i) seemnelistest üksustest kasvatatud
 taimed;
 ii) taimeosadest kasvatatud taimed või
 iii) loodusliku uuendamise teel kasvatatud
 taimed;
 s) „seemneline üksus” – istutusmaterjali
 tootmiseks ettenähtud käbid, seemnekambrid, viljad ja seemned;
 t) „taimeosad” – varrepistikud,
 lehepistikud ja juurepistikud, mikropaljundamiseks ettenähtud eksplantaadid või
 idud, pungad, võrsikud, juured, pookoksad, istikud ja muud istutusmaterjali
 tootmiseks ettenähtud taimeosad;
 u) „kasutuspiirkond” – piirkond, kus kultiveerimismaterjali
 kasutatakse kindlaksmääratud eesmärgil.
 II JAOTIS
 Metsa algmaterjal
 Artikkel 107
 Kultiveerimismaterjali algmaterjali heakskiitmine
 1. Pädev asutus kiidab
 kultiveerimismaterjali algmaterjali vastavate kultiveerimismaterjalide
 kategooriate tootmise jaoks heaks, kui see vastab V, VI, VII või VIII lisas
 sätestatud nõuetele.
 2. Igale heakskiidetud
 kultiveerimismaterjali algmaterjali üksus (edaspidi „heakskiidetud üksus”)
 antakse kordumatu registriviide artikli 112 lõikes 1 osutatud
 registri jaoks.
 3. Heakskiit tühistatakse, kui
 lõikes 1 osutatud tingimusi enam ei täideta.
 4. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse VII
 lisa punktis 3 sätestatud nõudeid kloonide kohta ning VII lisa punktis 4
 sätestatud nõudeid kloonisegude kohta, määrates ära maksimaalse aastate arvu
 või rametite maksimaalse arvu, millega kloonide või kloonisegude heakskiitmine
 on piiratud.
 Artikkel 108
 Katsetatud kultiveerimismaterjali tootmiseks ettenähtud kultiveerimismaterjali
 algmaterjali ajutine heakskiitmine
 1. Pädev asutus võib ajutiselt kõige
 rohkem kümneks aastaks heaks kiita kultiveerimismaterjali algmaterjali, mis on
 ette nähtud kultiveerimismaterjali tootmiseks katsetatud kultiveerimismaterjali
 kategoorias ning mille vastavus artikli 107 lõike 1 nõuetele ei ole
 veel kindlaks tehtud, tingimusel, et võib eeldada, et kõnealune
 kultiveerimismaterjali algmaterjal vastab pärast katsete tegemist heakskiitmise
 tingimustele. Selline eeldus peab põhinema VIII lisas viidatud geneetilise
 hindamise või võrdluskatsete esialgsetel tulemustel.
 2. Lõikes 1 nimetatud ajutine
 heakskiit võib hõlmata kogu asjaomase liikmesriigi territooriumi või osa
 sellest.
 Artikkel 109
 Heakskiidujärgne inspekteerimine
 Pärast artiklites 107 ja 108 viidatud
 heakskiitmist inspekteerib pädev asutus korrapäraste ajavahemike järel
 kultiveerimismaterjali algmaterjali, mis on ette nähtud kategooriatesse
 „valitud”, „tingimustele vastav” ja „katsetatud” kuuluva kultiveerimismaterjali
 tootmiseks, et kinnitada selle vastavust nimetatud artiklitele.
 Artikkel 110
 Lähtepiirkondade piiritlemine
 1. Liikmesriigid piiritlevad
 kultiveerimismaterjali algmaterjali lähtepiirkonnad, mis koosnevad puistutest
 või seemneallikatest ning mis on ette nähtud kategooriatesse
 „identifitseeritava lähtekohaga” ja „valitud” kuuluva kultiveerimismaterjali
 tootmiseks.
 2. Liikmesriigid koostavad ja avaldavad
 piiritletud lähtepiirkondade kaardid. Need kaardid edastatakse komisjonile ja
 teistele liikmesriikidele.
 Artikkel 111
 Teade kavatsuse kohta koguda heakskiidetud kultiveerimismaterjali
 algmaterjali
 Ettevõtjad annavad pädevatele asutustele
 aegsasti teada kavatsusest koguda materjali heakskiidetud
 kultiveerimismaterjali algmaterjalist.
 Artikkel 112
 Heakskiidetud kultiveerimismaterjali algmaterjali riiklik register ja riiklik
 loetelu
 1. Liikmesriigid seavad sisse
 artiklite 107 ja 108 kohaselt nende territooriumil heaks kiidetud
 kultiveerimismaterjali algmaterjali riikliku registri. Kõnealune register
 sisaldab teavet heakskiidetud üksuse kohta koos selle kordumatu
 registriviitega.
 2. Iga liikmesriik seab riikliku
 loeteluna sisse riikliku registri ning avaldab selle ja ajakohastab selle
 kokkuvõtet.
 3. Lõikes 2 osutatud riiklik loetelu
 koostatakse ühtse vormi kohaselt. Selles loetletakse kõik heakskiidetud
 üksused. Kultiveerimismaterjali algmaterjali puhul, mis on ette nähtud
 kategooriate „identifitseeritava lähtekohaga” ja „valitud” jaoks, on lubatud
 teha kokkuvõte lähtepiirkondade põhjal.
 4. Lõikes 2 osutatud riiklik
 loetelu sisaldab järgmist teavet:
 a) botaaniline nimi;
 b) kategooria, mille tootmiseks
 kultiveerimismaterjali algmaterjal on ette nähtud;
 c) kultiveerimismaterjali algmaterjalist
 tulenev kultiveerimismaterjali otstarve;
 d) kultiveerimismaterjali algmaterjali tüüp
 (seemneallikas, puistu, seemneistandik, pere vanemad, kloonid või kloonisegud);
 e) heakskiidetud üksuse registriviide või
 vajaduse korral selle kokkuvõte või lähtepiirkonna tunnuskood;
 f) asukoht: vajaduse korral lühike nimi ja
 üks järgmistest üksikasjadest:
 i) kultiveerimismaterjali algmaterjali
 puhul, mis on ette nähtud kategooria „identifitseeritava lähtekohaga”
 tootmiseks, lähtepiirkond ning laius- ja pikkuskraadidega määratud
 geograafiline asukoht;
 ii) kultiveerimismaterjali algmaterjali
 puhul, mis on ette nähtud kategooria „valitud” tootmiseks, lähtepiirkond ning
 laius- ja pikkuskraadidega määratud geograafiline asukoht või laius- ja
 pikkuskraadide vahemik;
 iii) kultiveerimismaterjali algmaterjali
 puhul, mis on ette nähtud kategooria „tingimustele vastav” tootmiseks, täpne
 geograafiline asukoht (täpsed geograafilised asukohad), kus algmaterjali
 säilitatakse;
 iv) kultiveerimismaterjali algmaterjali
 puhul, mis on ette nähtud kategooria „katsetatud” tootmiseks, täpne
 geograafiline asukoht (täpsed geograafilised asukohad), kus algmaterjali
 säilitatakse;
 g) kõrgus merepinnast või kõrguste vahemik;
 h) pindala: seemneallika(te), puistu(te) või
 seemneistandiku (seemneistandike) suurus;
 i) päritolu:. kas algmaterjal on
 autohtoonne/indigeenne, muu kui autohtoonne/muu kui indigeenne või teadmata
 päritoluga. Muu kui autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul
 märgitakse päritolu, kui see on teada;
 j) kategooria „katsetatud” tootmiseks
 ettenähtud kultiveerimismaterjali algmaterjali puhul, kas see on geneetiliselt
 muundatud või mitte.
 5. Komisjon võtab rakendusaktidega
 vastu lõikes 3 osutatud ühtse vormi, mille kohaselt koostatakse riiklikud
 loetelud. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141
 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 Artikkel 113
 Heakskiidetud kultiveerimismaterjali algmaterjali liidu loetelu
 1. Liikmesriigid teavitavad ametit,
 komisjoni ja teisi liikmesriike artikli 112 lõikes 2 osutatud
 riiklikest loeteludest ning kõigist nende ajakohastamistest viie tööpäeva
 jooksul.
 2. Iga liikmesriigi teatatud riikliku
 loetelu põhjal seab amet sisse registri nimega „Liidu loetelu
 kultiveerimismaterjali tootmiseks heakskiidetud kultiveerimismaterjali
 algmaterjali kohta” ning ta avaldab selle ja ajakohastab seda.
 Amet kannab sellesse registrisse kõik üksikasjad
 loetelust „Ühenduse loetelu metsapaljundusmaterjali tootmiseks heakskiidetud
 algmaterjali kohta”, mis on avaldatud direktiivi 1999/105/EÜ artikli 11
 lõike 1 kohaselt.
 3. Kõnealune liidu loetelu kajastab
 artiklis 112 osutatud riiklikes loeteludes esitatud üksikasju ning sinna
 on märgitud kasutuspiirkond ning kõik artikli 128 kohaselt antud load.
 4. Komisjon võtab rakendusaktidega
 vastu lõikes 1 osutatud teatise ning lõikes 2 osutatud registri
 vormi. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 3
 osutatud kontrollimenetlusega.
 III JAOTIS
 Kultiveerimismaterjali algmaterjalist saadud materjali turul kättesaadavaks
 tegemine
 Artikkel 114
 Reguleerimisala
 Käesolevat jaotist kohaldatakse
 kultiveerimismaterjali algmaterjalist saadud kultiveerimismaterjali turul
 kättesaadavaks tegemise suhtes.
 I PEATÜKK
 Nõuete loetelu
 Artikkel 115
 Nõuded kultiveerimismaterjali turul kättesaadavaks tegemise kohta
 Kultiveerimismaterjali või turul
 kättesaadavaks teha ainult siis, kui see vastab:
 a) II peatükis sätestatud
 registreerimisnõuetele;
 b) III peatükis vastava kategooria
 jaoks ette nähtud kvaliteedinõuetele;
 c) IV peatükis sätestatud
 käitlemisnõuetele;
 d) V peatükis sätestatud
 sertifitseerimis- ja identifitseerimisnõuetele.
 II PEATÜKK
 Registreerimisnõuded
 Artikkel 116
 Kultiveerimismaterjal, mis on saadud riiklikusse registrisse kantud
 kultiveerimismaterjali algmaterjalist
 Kultiveerimismaterjali võib turul
 kättesaadavaks teha üksnes siis, kui see on saadud heakskiidetud
 kultiveerimismaterjali algmaterjalist, mis on vastavalt artikli 112
 lõikele 1 kantud riiklikusse registrisse ning on vastavalt II jaotisele
 vastava kategooria jaoks heaks kiidetud.
 III PEATÜKK
 Kvaliteedinõuded
 Artikkel 117
 Kvaliteedinõuded
 1. Kultiveerimismaterjal tehakse turul
 kättesaadavaks ainult kategooriates „identifitseeritava lähtekohaga”,
 „valitud”, „tingimustele vastav” ja „katsetatud”.
 2. IX lisas loetletud liikide ja
 kunstlike hübriidide hulka kuuluvat kultiveerimismaterjali ei või turul
 kättesaadavaks teha kategoorias „identifitseeritava lähtekohaga”, kui see on
 saadud muu kultiveerimismaterjali vegetatiivse paljundamise teel.
 3. IX lisas loetletud kunstlike
 hübriidide hulka kuuluvat kultiveerimismaterjali võib turul kättesaadavaks teha
 ainult kategooriates „valitud”, „tingimustele vastav” või „katsetatud”.
 4. IX lisas loetletud liikide ja
 kunstlike hübriidide hulka kuuluvat kultiveerimismaterjali võib turul
 kättesaadavaks teha ainult kategoorias „valitud”, kui see on seemnetest
 massiliselt paljundatud.
 5. Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib IX
 lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide hulka kuuluvat
 kultiveerimismaterjali, mis koosneb täielikult või osaliselt geneetiliselt
 muundatud organismidest, turul kättesaadavaks teha ainult kategoorias
 „katsetatud”.
 6. Kultiveerimismaterjali algmaterjali
 tüübid, mida kasutatakse IX lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide
 hulka kuuluva kultiveerimismaterjali erinevate kategooriate tootmiseks, on
 sätestatud X lisas.
 Artikkel 118
 Täiendavad nõuded teatavate kultiveerimismaterjali vormide kohta
 IX lisas loetletud liikide ja kunstlike
 hübriidide hulka kuuluvat kultiveerimismaterjali, millele on viidatud XI lisas,
 võib turul kättesaadavaks teha ainult tingimusel, et see vastab XI lisas
 sätestatud kvaliteedinõuetele lisaks artikli 117 alusel kohaldatavatele
 nõuetele.
 Artikkel 119
 Täiendavad nõuded teatavate taimeosade ja istutusmaterjali kohta
 Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
 artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 kvaliteedinõuded IX lisas loetletud liikide või kunstlike hübriidide hulka
 kuuluvate taimede konkreetsete taimeosade või istutusmaterjali turul
 kättesaadavaks tegemiseks, ning millega täiendatakse artiklites 117 ja 118
 osutatud nõudeid. Nimetatud nõuete puhul võetakse arvesse teaduse ja tehnika
 arengut.
 IV PEATÜKK
 Käitlemisnõuded
 Artikkel 120
 Partiid
 1. Kultiveerimismaterjali hoitakse
 kõikide tootmisetappide ajal eraldi partiides vastavalt nende üksikute
 heakskiidetud üksuste viidetele, millest see pärineb.
 2. Kultiveerimismaterjal tehakse turul
 kättesaadavaks partiidena.
 Artikkel 121
 Seemneliste üksuste pakendamine
 Seemnelised üksused tehakse turul
 kättesaadavaks ainult suletud pakendites. Sulgur peab pärast pakendi avamist
 olema kasutuskõlbmatu.
 V PEATÜKK
 Sertifitseerimis- ja identifitseerimisnõuded
 Artikkel 122
 Põhitunnistus
 1. Pärast saagikoristust annab pädev
 asutus heakskiidetud kultiveerimismaterjali algmaterjalist saadud
 kultiveerimismaterjali kohta põhitunnistuse, millel on artikli 112
 lõike 4 punktis e osutatud registriviide.
 2. Põhitunnistus sisaldab asjakohast
 teavet, mis on sätestatud vastavalt XII lisa A, B ja C osas.
 3. Järgmise vegetatiivse paljundamise
 korral kooskõlas artikli 117 lõikega 2 antakse välja uus põhitunnistus.
 4. Kui segamine toimub kooskõlas
 artikli 126 lõigetega 1, 2, 3 või 5, antakse välja uus põhitunnistus või muu
 dokument, millega identifitseeritakse eelmised põhitunnistused nende
 materjalide kohta, millest segu koosneb.
 5. Komisjon määrab rakendusaktidega
 kindlaks lõikes 1 osutatud põhitunnistuse vormi näidise. Need rakendusaktid
 võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud
 kontrollimenetlusega.
 Artikkel 123
 Partiide identifitseerimine
 1. Iga partii peab olema selgelt
 identifitseeritav kogu protsessi jooksul alates kogumisest kuni lõppkasutajale
 tarnimiseni.
 2. Iga kultiveerimismaterjali partii
 identifitseeritakse järgmiste andmete abil:
 a) põhitunnistuse kood ja number;
 b) botaaniline nimi;
 c) kultiveerimismaterjali kategooria;
 d) eesmärk;
 e) kultiveerimismaterjali algmaterjali tüüp,
 millest kultiveerimismaterjal pärineb (seemneallikas, puistu, seemneistandik,
 perede vanemad, kloon või kloonisegu);
 f) kultiveerimismaterjali algmaterjali
 registriviide või lähtepiirkonna tunnuskood;
 g) andmed selle kohta, kas
 kultiveerimismaterjali algmaterjal, millest kultiveerimismaterjal pärineb, on
 autohtoonne või indigeenne, muu kui autohtoonne või muu kui indigeenne või
 teadmata päritoluga;
 h) seemneliste üksuste puhul küpsemise
 aasta;
 i) istutusmaterjali, seemikute või
 pistikute vanus;
 j) taimede tüüp (nii juurevõsundiliste,
 paljasjuursete kui ka potitaimede puhul);
 k) vajaduse korral märge selle kohta, et
 materjal on geneetiliselt muundatud;
 l) vajaduse korral märge selle kohta, et
 materjal on paljundatud vegetatiivselt.
 Artikkel 124
 Märgistamine
 1. Iga partiiga peab kaasnema ettevõtja
 toodetud etikett (edaspidi „ettevõtja etikett”). Ettevõtja etikett sisaldab
 lisaks artiklis 123 nõutud teabele järgmist teavet:
 a) artikli 122 lõike 1 alusel väljaantud
 põhitunnistuse number (numbrid) või vastavalt artikli 122 lõikele 4 viide muule
 dokumendile;
 b) vajaduse korral viitenumber ning
 ettevõtja nimi;
 c) tarnitud kogus;
 d) kultiveerimismaterjali kategooria
 „katsetatud” puhul, mille algmaterjal on pärit artikli 108 lõike 1 alusel
 heakskiidetud kultiveerimismaterjali algmaterjalist, sõnad „ajutiselt heaks
 kiidetud”.
 2. Seemnete
 puhul peab ettevõtja etikett sisaldama ka järgmist teavet:
 a) puhaste seemnete, muude seemnete ja prügi
 massiprotsent;
 b) puhaste seemnete idanevusmäär või, kui
 seda ei ole võimalik või otstarbekas hinnata, kindlaksmääratud meetodiga
 hinnatav elujõulisusprotsent;
 c) 1 000 puhta seemne mass;
 d) seemnena turul kättesaadavaks tehtud
 toote idanemisvõimeliste seemnete arv kilogrammi kohta või, kui
 idanemisvõimeliste seemnete arvu ei ole võimalik või otstarbekas hinnata,
 elujõuliste seemnete arv kilogrammi kohta.
 3. Ettevõtja etiketi värv peab
 kultiveerimismaterjali kategooria „identifitseeritava lähtekohaga” puhul olema
 kollane, kategooria „valitud” puhul roheline, kategooria „tingimustele vastava”
 puhul roosa ja kategooria „katsetatud” puhul sinine.
 4. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 tingimused, millal ettevõtja etiketti täiendatakse ettevõtja esitatud teise
 dokumendiga. Nimetatud delegeeritud õigusaktides
 määratakse kindlaks teave, mida nimetatud dokument peab sisaldama.
 Artikkel 125
 Liikidesse Populus spp. kuuluva kultiveerimismaterjali märgistamine
 Populus spp. puhul
 tehakse taimeosad turul kättesaadavaks ainult juhul, kui vastavalt XI lisa C osa
 punkti 2 alapunktile b on ettevõtja etiketile märgitud liidu klassifikatsiooni
 number.
 Artikkel 126
 Kultiveerimismaterjali segud
 1. Kultiveerimismaterjali segusid
 toodetakse ja tehakse turul kättesaadavaks kooskõlas käesoleva artikli
 sätetega.
 2. Segada võib kultiveerimismaterjali,
 mis on saadud kahest või enamast kategooriasse „identifitseeritava lähtekohaga”
 või kategooriasse „valitud” kuuluvast heakskiidetud üksusest, tingimusel et
 need heakskiidetud üksused asuvad samas lähtepiirkonnas.
 3. Eri seemneallikatest ja puistutest
 pärit ning kategooriasse „identifitseeritava lähtekohaga” kuuluva
 kultiveerimismaterjali segamisel lõike 2 kohaselt sertifitseeritakse uus partii
 märkega „seemneallikast pärit paljundusmaterjal”.
 4. Kui muust kui autohtoonsest või
 muust kui indigeensest kultiveerimismaterjali algmaterjalist pärit
 kultiveerimismaterjali segatakse lõike 2 kohaselt teadmata päritoluga
 kultiveerimismaterjali algmaterjalist saadud kultiveerimismaterjaliga,
 sertifitseeritakse uus partii „teadmata päritoluga” kultiveerimismaterjaliks;
 5. Kui toimub segamine vastavalt
 lõikele 4, ei tohi lähtepiirkonna tunnuskoodi asendada lõike 123 punktis f
 osutatud registriviitega;
 6. Segada võib ühe heakskiidetud üksuse
 eri aastatel valminud kultiveerimismaterjali, tingimusel et ettevõtja
 registreerib materjali valmimise aasta ja iga aastakäigu materjali vahekorra.
 Artikkel 127
 Muudatused lisades V–XII
 Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
 140 vastu delegeeritud õigusakte V–XII lisa muutmiseks. Nimetatud muudatuste
 puhul võetakse arvesse teaduse ja tehnika arengut ning majandusnäitajaid.
 IV JAOTIS
 Erandid
 Artikkel 128
 Rangemad nõuded ja keelud
 1. Komisjon võib rakendusaktidega anda
 liikmesriikidele loa:
 a) võtta vastu rangemaid kvaliteedinõudeid,
 kui on viidatud artiklites 117 ja 118 ning
 b) keelata kindlaksmääratud
 kultiveerimismaterjali turul kättesaadavaks tegemine külvamise või istutamise
 eesmärgil osal või kogu liikmesriigi territooriumil.
 Punktis b nimetatud keeld võib piirduda ainult
 lõppkasutajatele turul kättesaadavaks tegemisega.
 Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
 artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 2. Lõike 1 punktides a ja b nimetatud
 loa saamiseks tuleb liikmesriikidel esitada komisjonile taotlus, milles
 esitatakse:
 a) kavandatavate nõuete või keeldude eelnõu;
 b) selliste nõuete või keeldude vajalikkuse
 ja proportsionaalsuse põhjendus;
 c) teave selle kohta, kas kavandatavad
 nõuded või keelud oleksid püsivad või kestaksid kindlaksmääratud ajavahemikul.
 3. Lõikes 1 nimetatud luba antakse
 juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
 a) lõikes 1 nimetatud piirangute ja keeldude
 rakendamine tagab asjaomase kultiveerimismaterjali kvaliteedi paranemise,
 keskkonnakaitse või geneetiliste ressursside säilitamise ning
 b) lõikes 1 osutatud piirangud ja keelud on
 vajalikud ja eesmärgiga proportsionaalsed.
 4. Lõikes 1 nimetatud luba antakse
 järgmisel alusel:
 a) tõendid kultiveerimismaterjali
 lähtepiirkonna või materjali päritolu kohta ning dokumendid, milles on näidatud
 vastavate klimaatiliste ja ökoloogiliste andmete erinevus või
 b) istutusmaterjali morfoloogiliste ja
 füsioloogiliste omadustega seotud püsikindlust ja arengut, sealhulgas kasvu,
 käsitlevate katsete või teadusuuringute tulemused või metsanduspraktika käigus
 saadud tulemused.
 Artikkel 129
 Ajutised tarneraskused
 1. Selleks, et kõrvaldada liikmesriigis
 tekkida võivad ajutised raskused kultiveerimismaterjali üldises tarnes, võib
 asjaomase liikmesriigi pädev asutus lubada teha turul kättesaadavaks IX lisas
 loetletud liikide ja kunstlike hübriidide hulka kuuluva kultiveerimismaterjali,
 mille suhtes kohaldatakse vähendatud nõudeid, võrreldes artikli 117 ning
 vajaduse korral artiklite 118 ja 119 nõuetega.
 Luba antakse asjaomase ettevõtja esitatud
 põhjendatud taotluse alusel kindlaksmääratud ajavahemikuks.
 Käesoleva lõike alusel turul kättesaadavaks tehtud
 kultiveerimismaterjali märgis peab olema pruun. Sellele märgitakse, et
 kultiveerimismaterjal vastab madalamatele kvaliteedinõuetele kui artiklis 117
 või vajaduse korral artiklites 118 ja 119 osutatud kvaliteedinõuded.
 Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele
 liikmesriikidele igast käesoleva lõike alusel välja antud loast.
 2. Komisjon võib rakendusaktidega
 nõuda, et liikmesriik tühistaks lõike 1 alusel väljaantud loa või muudaks seda,
 kui ta jõuab järeldusele, et kõnealune luba ei ole vajalik või proportsionaalne
 eesmärgiga saavutada ajutiste raskuste kõrvaldamine kultiveerimismaterjali
 üldises tarnes. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141
 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 Artikkel 130
 Turul kiirelt kättesaadavaks tehtav seeme
 Selleks, et teha jooksva hooaja saagi seeme
 kiiresti kättesaadavaks, võib lubada kultiveerimismaterjali kättesaadavaks
 tegemist kuni esmaostjani, ilma artikli 124 lõike 2 punktide b ja d kohase
 teabeta idanevuse või elujõulisuse kohta ettevõtja etiketil. Ettevõtja esitab
 artikli 124 lõike 2 punktides b ja d nimetatud teabe niipea kui võimalik.
 Artikkel 131
 Erand väikeste koguste puhul
 1. Väikeste seemnekoguste turul
 kättesaadavaks tegemise puhul ei kohaldata artikli 124 lõike 2 punktides b ja d
 sätestatud nõudeid idanevus- või elujõulisusalase teabe kohta.
 2. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 maksimaalne suurus lõikes 1 nimetatud väikeste koguste jaoks
 kultiveerimismaterjali konkreetsete kategooriate või liikide puhul, et tagada
 lõikes 1 nimetatud erandi kohaldamine proportsionaalselt.
 Artikkel 132
 Erakorralised meetmed
 1. Kui on ilmne, et
 kultiveerimismaterjal kujutab tõenäoliselt tõsist riski inimeste, loomade ja
 taimede tervisele või keskkonnale, ning et asjaomase liikmesriigi (asjaomaste
 liikmesriikide) võetud meetmetega ei suudeta seda riski piisavalt ohjata, võtab
 komisjon omal algatusel või liikmesriigi taotlusel viivitamata vastu vajalikud
 ajutised erakorralised meetmed, sealhulgas meetmed, millega keelatakse
 asjaomase kultiveerimismaterjali turul kättesaadavaks tegemine, olenevalt
 olukorra tõsidusest. Nimetatud meetmed tuleb võtta rakendusaktide kaudu
 kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 2. Nõuetekohaselt põhjendatud
 hädavajadusel, et vältida tõsist riski inimtervisele, võtab komisjon
 viivitamata vastu rakendusaktid vastavalt artikli 141 lõikes 4
 viidatud korrale.
 3. Kui liikmesriik teatab komisjonile
 ametlikult erakorraliste meetmete võtmise vajadusest ja komisjon ei ole võtnud
 meetmeid vastavalt lõikele 1, võib asjaomane liikmesriik võtta vastu
 vajalikud ajutised erakorralised meetmed, millega olenevalt olukorra tõsidusest
 võidakse oma territooriumil piirata või keelata asjaomase
 kultiveerimismaterjali turul kättesaadavaks tegemist. Ta teatab sellest
 viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust.
 Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, millega nõutakse liikmesriigilt
 riiklike ajutiste erakorraliste meetmete muutmist või tühistamist. Need
 rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud
 kontrollimenetlusega. Liikmesriik võib säilitada ajutised erakorralised
 riiklikud meetmed kuni käesolevas lõikes nimetatud rakendusaktide kohaldamise
 kuupäevani.
 4. Käesoleva artikli kohaldamine ei
 piira meetmeid, mis on vastu võetud direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23
 lõike 2 või määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 34 kohaselt,
 millega piiratakse või keelatakse geneetiliselt muundatud organismide
 kasvatamine.
 Artikkel 133
 Ajutised katsed
 1. Komisjon võib rakendusaktidega teha
 otsuse korraldada ajutised katsed, et leida paremaid alternatiive artiklite 107
 ja 117 ning, kui see on asjakohane, artiklite 118 ja 119 sätetele. Need
 rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 3 osutatud
 kontrollimenetlusega.
 2. Lõikes 1 nimetatud rakendusaktides
 tuleb määratleda asjakohane perekond või liik, katse tingimused asjaomase
 perekonna või liigi suhtes, katsete kestvus ning osalevate liikmesriikide
 seire- ja aruandluskohustused. Arvesse tuleb võtta asjaomase materjali
 paljundamise, tootmise ja kontrollimise meetodiarengut.
 Katse kestus ei tohi ületada seitset aastat.
 Artikkel 134
 Vähem ranged nõuded geneetiliste ressursside säilitamiseks
 1. Metsade geneetiliste ressursside
 säilitamise ja säästliku kasutamise huvides võivad liikmesriigid vastu võtta
 vähem rangeid nõudeid kui need, mis on sätestatud artiklites 107 ja 117 ning,
 kui see on asjakohane, artiklites 118 ja 119. Nõuete vastuvõtmisel tuleb silmas
 pidada vajadust toota ja turul kättesaadavaks teha sellist
 kultiveerimismaterjali, mis on loomulikul teel kohanenud kohalike ja
 piirkondlike tingimustega ning mis on ohustatud geneetilisest erosioonist.
 Liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele
 liikmesriikidele põhjendatud teatise võetud meetmete kohta.
 2. Komisjon võib rakendusaktidega
 nõuda, et liikmesriik tühistaks lõikes 1 viidatud meetmed või muudaks neid, kui
 ta jõuab järeldusele, et kõnealused meetmed ei ole vajalikud või
 proportsionaalsed metsade geneetiliste ressursside säilitamise ja säästliku
 kasutamise eesmärki arvestades. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
 artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 V JAOTIS
 Tasud
 Artikkel 135
 Registreerimis- ja sertifitseerimistasud
 1. Pädevad asutused võtavad tasu
 järgmiste toimingute eest:
 a) heakskiidetud kultiveerimismaterjali
 algmaterjali registreerimine vastavalt artiklile 112 ning
 b) põhitunnistuse väljaandmine vastavalt
 artiklile 122.
 2. Lõikes 1 nimetatud toiminguid
 tehakse ainult siis, kui ettevõtja on selleks pädevale asutusele esitanud
 taotluse. Taotlust käsitatakse mitteesitatuna, kui tasusid ei ole tasutud ühe
 kuu jooksul alates kuupäevast, millal pädev asutus esitas tasumisnõude ja märkis
 selles nõudes ära mittetasumise tagajärjed.
 3. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 140 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse
 konkreetsed hüvitatavad kuluartiklid vastavalt lõike 1 punktidele a
 ja b.
 Artikkel 136
 Erandid registreerimistasude maksmisest
 1. Artikli 135 lõikes 1 sätestatud
 tasud ei kuulu otsesele ega kaudsele tagastamisele, välja arvatud juhul, kui
 neid koguti põhjendamatult.
 2. Taotlejad, kellel on vähem kui kümme
 töötajat ja kelle aastakäive või aastabilansi kogumaht ei ületa 2 miljonit
 eurot, on vabastatud artikli 135 lõikega 1 ettenähtud tasudest.
 3. Artikli 135 lõikes 3 osutatud kulud
 ei hõlma kulusid, mis tehti lõikes 2 osutatud heakskiidetud
 kultiveerimismaterjali algmaterjali registreerimiseks või põhitunnistuse
 väljaandmiseks.
 VI JAOTIS
 Kultiveerimismaterjali import kolmandatest riikidest ja eksport kolmandatesse
 riikidesse
 Artikkel 137
 Import liidu samaväärsuse alusel
 1. Kultiveerimismaterjali võib
 importida kolmandatest riikides üksnes juhul, kui artikli 138 kohaselt on
 kindlaks tehtud, et see vastab nõuetele, mis on võrdväärsed liidu turul
 toodetud ja liidu turul kättesaadavaks tehtud kultiveerimismaterjali suhtes
 kohaldatavate nõuetega.
 2. Seemnete ja istutusmaterjali liitu
 importimisel annab kõnealust kultiveerimismaterjali importiv ettevõtja
 vastavale pädevale asutusele sellest eelnevalt teada.
 3. Imporditud kultiveerimismaterjaliga
 peab kaasnema põhitunnistus või kolmanda päritoluriigi poolt väljaantud ametlik
 tunnistus ning kolmanda riigi ettevõtja esitatud dokumendid, mis sisaldavad
 üksikasju kõnealuse materjali kohta.
 Artikkel 138
 Komisjoni otsus samaväärsuse kohta
 1. Komisjon võib rakendusaktidega
 otsustada, kas kolmandas riigis või kolmanda riigi konkreetses piirkonnas
 toodetud teatava perekonna, liigi või kategooria kultiveerimismaterjal vastab
 nõuetele, mis on võrdväärsed liidu turul toodetud ja liidu turul kättesaadavaks
 tehtud kultiveerimismaterjali suhtes kohaldatavate nõuetega, tehes seda
 järgmisel alusel:
 a) kolmanda riigi poolt määruse (EL) nr .../...
 [Office of Publications, please insert the number of the Regulation on
 Official Controls] artikli 124 lõike 1 alusel esitatud teabe ja
 andmete põhjalik kontrollimine ning
 b) vajaduse korral määruse (EL) nr .../... [Office
 of Publications, please insert the number of the Regulation on Official
 Controls] artikli 119 lõike 1 kohaselt tehtud kontrolli rahuldav
 tulemus.
 Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
 artikli 141 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 2. Lõikes 1 nimetatud otsuste vastuvõtmisel
 võtab komisjon arvesse seda, kas kõnealuses kolmandas riigis rakendatav
 kultiveerimismaterjali algmaterjali heakskiitmise ja registreerimise süsteem
 ning sellele järgnev kultiveerimismaterjali tootmine kõnealusest
 kultiveerimismaterjali algmaterjalist annavad samad tagatised nagu on ette
 nähtud artiklites 107 ja 117 ning, kui see on asjakohane, artiklites 118 ja 119
 kategooriate „identifitseeritava lähtekohaga”, „valitud”, „tingimustele vastav”
 ja „katsetatud” puhul.
 3. Lõikes 1 osutatud otsuste vastuvõtmisel
 võib komisjon seoses kolmanda riigi tehtud ekspordieelse kontrolliga kohaldada
 määruse (EL) nr .../... [Office of Publication, please insert number of
 Regulation on Official Controls] artikli 71 sätteid.
 Artikkel 139
 Eksport liidust
 1. Kui kultiveerimismaterjali eksporti
 kolmandasse riiki reguleeritakse kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga,
 siis peab eksport vastama selle lepingu nõuetele.
 2. Kui kultiveerimismaterjali eksporti
 kolmandasse riiki ei reguleerita kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga,
 siis toimub eksport selle kolmanda riigi eeskirjade kohaselt, kuhu
 kultiveerimismaterjali eksporditakse.
 3. Kui kultiveerimismaterjali eksporti
 kolmandasse riiki ei reguleerita kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud lepinguga
 ega selle kolmanda riigi eeskirjadega, kuhu kultiveerimismaterjali
 eksporditakse, siis kohaldatakse artiklites 105–134 sätestatud
 kultiveerimismaterjali tootmise ja turul kättesaadavaks tegemise nõudeid liidu
 territooriumil.
 V OSA
 MENETLUSSÄTTED
 Artikkel 140
 Delegeeritud õigusaktid
 1. Komisjonile antakse õigus võtta
 vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2. Artikli 11 lõikes 3,
 artikli 13 lõikes 3, artikli 14 lõikes 3, artikli 15
 lõikes 5, artikli 16 lõikes 2, artikli 17 lõikes 4,
 artikli 18 lõikes 4, artikli 18 lõikes 6, artikli 20
 lõikes 4, artikli 21 lõikes 5, artikli 23 lõikes 3,
 artikli 30 lõikes 4, artikli 32 lõikes 1, artikli 33
 lõikes 3, artikli 34 lõikes 6, artikli 36 lõikes 4,
 artikli 38 lõikes 4, artikli 39 lõikes 3, artikli 44 lõikes 1,
 artikli 56 lõikes 5, artikli 56 lõikes 6, artikli 59
 lõikes 2, artikli 64 lõikes 4, artikli 65 lõikes 3,
 artikli 67 lõikes 2, artikli 72 lõikes 2, artikli 74
 lõikes 1, artiklis 119, artikli 124 lõikes 4,
 artiklis 127, artikli 131 lõikes 2, artikli 135
 lõikes 4 ja artikli 138 lõikes 1 osutatud volituste
 delegeerimine antakse komisjonile käesoleva määruse jõustumisest alates
 määramata ajaks.
 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
 artikli 11 lõikes 3, artikli 13 lõikes 3, artikli 14
 lõikes 3, artikli 15 lõikes 5, artikli 16 lõikes 2,
 artikli 17 lõikes 4, artikli 18 lõikes 4, artikli 18
 lõikes 6, artikli 20 lõikes 4, artikli 21 lõikes 5,
 artikli 23 lõikes 3, artikli 30 lõikes 4, artikli 32
 lõikes 1, artikli 33 lõikes 3, artikli 34 lõikes 6,
 artikli 36 lõikes 4, artikli 38 lõikes 4, artikli 39
 lõikes 3, artikli 44 lõikes 1, artikli 56 lõikes 5,
 artikli 56 lõikes 6, artikli 59 lõikes 2, artikli 64
 lõikes 4, artikli 65 lõikes 3, artikli 67 lõikes 2,
 artikli 72 lõikes 2, artikli 74 lõikes 1,
 artiklis 119, artikli 124 lõikes 4, artiklis 127,
 artikli 131 lõikes 2, artikli 135 lõikes 4 ja
 artikli 138 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal
 tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste
 delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa
 Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei
 mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud
 õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
 ja nõukogule.
 5. Delegeeritud õigusakt, mis on vastu
 võetud kooskõlas käesoleva määruse artikli 11 lõikega 3, artikli 13 lõikega 3,
 artikli 14 lõikega 3, artikli 15 lõikega 5, artikli 16 lõikega 2, artikli 17
 lõikega 4, artikli 18 lõikega 4, artikli 18 lõikega 6, artikli 20 lõikega 4,
 artikli 21 lõikega 5, artikli 23 lõikega 3, artikli 30 lõikega 4, artikli 32
 lõikega 1, artikli 33 lõikega 3, artikli 34 lõikega 6, artikli 36 lõikega 4,
 artikli 38 lõikega 4, artikli 39 lõikega 3, artikli 44 lõikes 1, artikli 56
 lõikega 5, artikli 56 lõikega 6, artikli 59 lõikega 2, artikli 64 lõikega 4,
 artikli 65 lõikega 3, artikli 67 lõikega 2, artikli 72 lõikega 2, artikli 74
 lõikega 1, artikliga 119, artikli 124 lõikega 4, artikliga 127, artikli 131
 lõikega 2 artikli 135 lõikega 4 ja artikli 138 lõikega 1, jõustub ainult juhul,
 kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul
 pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või
 kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku
 lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa
 Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
 Artikkel 141
 Komiteemenetlus
 1. Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõike 1 kohaselt
 loodud alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee. See komitee on komitee
 määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
 2. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse
 määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
 Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetluse
 teel, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata arvamuse
 esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul, kui komitee eesistuja nii otsustab või
 kui enamus komitee liikmeid seda taotleb.
 3. Käesolevale lõikele osutamisel
 kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
 Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetluse
 teel, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata arvamuse
 esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul, kui komitee eesistuja nii otsustab või
 kui enamus komitee liikmeid seda taotleb.
 4. Käesolevale lõikele viitamisel,
 kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle
 artikliga 5.
 VI OSA
 LÕPPSÄTTED
 Artikkel 142
 Määruse (EÜ) nr 2100/94 muutmine
 Määrust (EÜ) nr 2100/94 muudetakse järgmiselt:
 (1) artikkel 4 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 4
 Liidu sordiamet
 1. Käesoleva määruse rakendamiseks luuakse
 Euroopa Sordiamet, edaspidi „amet”.
 2. Amet täidab järgmisi ülesandeid:
 a) annab taotluse korral soovitusi
 sordinimede kohta vastavalt määruse (EL) nr .../... [Office of Publications,
 please insert the number of this Regulation] artikli 50 lõikele 2
 ja artikli 78 lõikele 2;
 b) aitab kaasa määruse (EL) nr .../... [Office
 of Publications, please insert the number of this Regulation]
 artikli 71 ning vajaduse korral artikli 74 kohaselt tehtud sordi
 nõuetele vastavuse hindamise ühtsele arendamisele, sealhulgas protokollide
 arendamisele, ja koordineerib kõnealuseid arendamisi;
 c) viib läbi taimse paljundusmaterjali
 määruse artiklis 72 sordi nõuetele vastavuse hindamist tegevate pädevate
 asutuste auditeid, mis hõlmab nende valdusi ja töökorraldust;
 d) pakub oma tegevusvaldkonnas koolitusi ja
 osaleb selliste koolituste pakkumisel;
 e) annab oma tegevusvaldkonnas komisjonile
 tehnilist abi;
 f) tellib ameti eesmärgi saavutamiseks
 vajalikke uuringuid;
 g) otsib, kogub, võrdleb, analüüsib ameti
 tegevusvaldkondade tehnilisi andmeid ja teeb nendest kokkuvõtteid;
 h) tagab üldsusele ja huvitatud pooltele kiire,
 usaldusväärse, objektiivse ja igakülgse teabe ameti tegevusvaldkondade kohta;
 i) annab komisjoni taotluse korral
 komisjonile tehnilist abi ameti tegevusvaldkondades koostöö parandamiseks
 liidu, taotlejariikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide
 vahel;
 j) asutab ja avaldab sortide võrdluskogude
 andmebaasi ning ajakohastab seda.”
 3. Amet haldab vastavalt määruse (EL) nr .../...
 [Office of Publications, please insert the number of this Regulation]
 artiklile 52 asutatud liidu sordiregistrit ja tagab selle toimimise. Amet
 viib ellu sortide liidu sordiregistrisse kandmise menetlused vastavalt määruse
 (EL) nr .../... [Office of Publications, please insert the number of this
 Regulation] IV jaotise V peatükile.
 (2) Lisatakse järgmine artikkel 4a:
 „Artikkel 4a
 Viited Ühenduse Sordiametile (amet)
 Käesolevas määruses tehtud viiteid ametile ning
 liidu õigusaktides tehtud viiteid Ühenduse Sordiametile käsitatakse viidetena
 artikli 4 kohaselt asutatud Euroopa Sordiametile.”
 Artikkel 143
 Karistused
 Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste
 kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ja võtavad
 vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Kehtestatud karistused peavad
 olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
 Liikmesriigid teavitavad komisjoni neist
 sätetest aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ning teatavad
 viivitamata kõigist kõnealuste sätete järgnevatest muudatustest.
 Artikkel 144
 Kehtetuks tunnistamised
 1. XIII lisas osutatud õigusaktid
 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.
 2. Viiteid kehtetuks tunnistatud
 õigusaktidele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt
 XIV lisa vastavustabelile.
 Artikkel
 145
 Üleminekusätted
 1. Liikmesriigid vaatavad läbi
 direktiivi 66/401/EMÜ artikli 5, direktiivi 66/402/EMÜ artikli 5, direktiivi
 68/193/EMÜ artikli 4 lõike 1, direktiivi 2002/54/EÜ artikli 7, direktiivi
 2002/55/EÜ artikli 24, direktiivi 2002/56/EÜ artikli 5 ja direktiivi 2002/57/EÜ
 artikli 7 kohaselt vastuvõetud meetmed [Office of Publications, please
 insert date of application of this Regulation] ning teevad ühte
 järgmistest:
 a) tühistavad need meetmed või
 b) parandavad neid meetmeid, nii et need
 vastaksid kehtivatele asjaomast taimset paljundusmaterjali käsitsevatele liidu
 õigusaktidele.
 2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni
 ja teisi liikmesriike järgmisest:
 a) kõigist meetmetest, mis on vastu võetud
 lõikes 1 nimetatud direktiivide kohaselt hiljemalt [Office of
 Publications, please insert date of application of this Regulation] ning
 b) kõigist tegevustest, mis on tehtud lõike
 1 punktide a või b kohaselt.
 Artikkel 146
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Seda kohaldatakse alates [Office of
 Publications please insert date counting 36 months from the entry into force].
 Käesolev
 määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 I LISA
 ARTIKLIS 11 OSUTATUD PEREKONNAD JA LIIGID
 Abies alba Mill.
 Abies cephalonica Loudon
 Abies grandis Lindl.
 Abies pinsapo Boiss.
 Acer platanoides L.
 Acer pseudoplatanus L.
 Agrostis canina L.
 Agrostis capillaris L.
 Agrostis gigantea Roth.
 Agrostis stolonifera L.
 Allium cepa L.
 Allium fistulosum L.
 Allium porrum L.
 Allium sativum L.
 Allium schoenoprasum L.
 Alnus glutinosa Gaertn.
 Alnus incana Moench.
 Alopecurus pratensis L.
 Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.
 Apium graveolens L.
 Arachis hypogaea L.
 Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl.
 Asparagus officinalis L.
 Avena nuda L.
 Avena sativa L.
 (sh A. byzantina K. Koch)
 Avena strigosa Schreb.
 Beta vulgaris L.
 Betula pendula Roth.
 Betula pubescens Ehrh.
 Brassica juncea (L.)
 Czern.
 Brassica napus L.
 Brassica nigra (L.)
 W.D.J. Koch
 Brassica oleracea L.
 Brassica rapa L.
 Bromus catharticus Vahl
 Bromus sitchensis Trin.
 Cannabis sativa L.
 Capsicum annuum L.
 Carpinus betulus L.
 Carthamus tinctorius L.
 Carum carvi L.
 Castanea sativa Mill.
 Castanea Mill.
 (pookealused)
 Cedrus atlantica (Endl)
 Manetti ex Carr.
 Cedrus libani A.
 Richard
 Cichorium endivia L.
 Cichorium intybus L.
 Citrullus lanatus (Thunb.)
 Matsum. & Nakai
 Citrus L.
 Corylus avellana L.
 Corylus L.
 (pookealused)
 Cucumis melo L.
 Cucumis sativus L.
 Cucurbita maxima Duchesne
 Cucurbita pepo L.
 Cydonia oblonga Mill.
 Cynara cardunculus L.
 Cynodon dactylon (L.)
 Pers.
 Dactylis glomerata L.
 Daucus carota L.
 Fagus sylvatica L.
 Festuca arundinacea Schreb.
 Festuca filiformis Pourr.
 Festuca ovina L.
 Festuca pratensis Huds.
 Festuca rubra L.
 Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina
 xFestulolium Asch.
 et Graebn.
 Ficus carica L.
 Foeniculum vulgare Mill.
 Fortunella Swingle
 Fragaria L.
 Fraxinus angustifolia Vahl.
 Fraxinus excelsior L.
 Galega orientalis Lam.
 Glycine max (L.)
 Merrill
 Gossypium L.
 Hedysarum coronarium L.
 Helianthus annuus L.
 Hordeum vulgare L.
 Juglans regia L.
 Juglans L.
 (pookealused)
 Lactuca sativa L.
 Larix decidua Mill.
 Larix kaempferi (Lamb.)
 Carr.
 Larix sibirica Ledeb.
 Larix x eurolepis Henry
 Linum usitatissimum L.
 Lolium × boucheanum Kunth
 Lolium multiflorum Lam.
 Lolium perenne L.
 Lotus corniculatus L.
 Lupinus albus L.
 Lupinus angustifolius L.
 Lupinus luteus L.
 Malus domestica Borkh.
 Malus Mill.
 (pookealused)
 Medicago lupulina L.
 Medicago sativa L.
 Medicago × varia T.
 Martyn
 Olea europaea L.
 Onobrychis viciifolia Scop.
 Oryza sativa L.
 Papaver somniferum L.
 Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill
 Phacelia tanacetifolia Benth.
 Phalaris aquatica L.
 Phalaris canariensis L.
 Phaseolus coccineus L.
 Phaseolus vulgaris L.
 Phleum nodosum L.
 (varem Phleum bertolonii DC.)
 Phleum pratense L.
 Picea abies (L.)
 H. Karst.
 Picea sitchensis (Bong.)
 Carr.
 Pinus brutia Ten.
 Pinus canariensis C.
 Smith
 Pinus cembra L.
 Pinus contorta Douglas
 ex Loud.
 Pinus halepensis Mill.
 Pinus leucodermis Antoine
 Pinus nigra Arnold
 Pinus pinaster Aiton
 Pinus pinea L.
 Pinus radiata D.
 Don
 Pinus sylvestris L.
 Pistacia vera L.
 Pistacia L.
 (pookealused)
 Pisum sativum L.
 Poa annua L.
 Poa nemoralis L.
 Poa palustris L.
 Poa pratensis L.
 Poa trivialis L.
 Poncirus Raf.
 Populus spp. ja
 nende liikide kunstlikud hübriidid
 Prunus amygdalus Batsch
 Prunus armeniaca L.
 Prunus avium (L.)
 L.
 Prunus cerasus L.
 Prunus domestica L.
 Prunus persica (L.)
 Batsch
 Prunus salicina Lindley
 Prunus L.
 (pookealused)
 Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco
 Pyrus communis L.
 Pyrus L.
 (pookealused)
 Quercus cerris L.
 Quercus ilex L.
 Quercus petraea (Matt.)
 Liebl.
 Quercus pubescens Willd.
 Quercus robur L.
 Quercus rubra L.
 Quercus suber L.
 Raphanus sativus L.
 Rheum rhabarbarum L.
 Ribes L.
 Robinia pseudoacacia L.
 Rubus L.
 Scorzonera hispanica L.
 Secale cereale L.
 Sicyos angulatus L.
 (pookealused)
 Sinapis alba L.
 Solanum lycopersicum Lam. (varem Lycopersicon esculentum Mill.)
 Solanum lycopersicum Lam.x Solanum spp. (pookealused)
 Solanum melongena L.
 Solanum tuberosum L.
 Sorghum bicolor (L.)
 Moench
 Sorghum bicolor (L.)
 Moench × Sorghum sudanense (Piper) Stapf.
 Sorghum sudanense (Piper)
 Stapf
 Spinacia oleracea L.
 Tilia cordata Mill.
 Tilia platyphyllos Scop.
 Trifolium alexandrinum L.
 Trifolium hybridum L.
 Trifolium incarnatum L.
 Trifolium pratense L.
 Trifolium repens L.
 Trifolium resupinatum L.
 Trigonella foenum-graecum L.
 Trisetum flavescens (L.) P. Beauv.
 xTriticosecale Wittm.
 ex A. Camus
 Triticum aestivum L.
 Triticum durum Desf.
 Triticum spelta L.
 Vaccinium L.
 Valerianella locusta (L.) Laterr.
 Vicia faba L.
 Vicia pannonica Crantz
 Vicia sativa L.
 Vicia villosa Roth.
 Vitis L.
 Zea mays L.
 II LISA
 NÕUDED SUPERELIIT-, ELIIT-, SERTIFITSEERITUD VÕI STANDARDMATERJALI KOHTA NING
 NENDE NÕUETE VASTUVÕTMISE ÜKSIKASJAD
 A OSA
 Artikli 16 lõikes 2 osutatud nõuded
 paljundusmaterjali tootmise kohta
 Kohaldatakse järgmisi nõudeid põldude ja
 kultuuride puhul, sõltuvalt iga perekonna või liigi omadustest.
 1. Külvamisel või istutamisel:
 a) tuleb paljundusmaterjal identifitseerida,
 sealhulgas võimaluse korral emataim, et tagada paljundusmaterjali jälgitavus.
 Materjali etikett või dokumendid emataime kohta säilitatakse;
 b) istutatakse ja/või külvatakse materjal
 selliselt, et oleks olemas:
 i) piisav kaugus sama liigi ja/või sama
 sordi õietolmuallikatest, vastavalt eraldatuse eeskirjadele, mis on koostatud
 botaaniliste omaduste ja aretusmeetodite kaupa, et tagada kaitse soovimatu
 võõrtolmlemise eest ja hoida ära risttolmlemine muude kultuuridega;
 ii) sobiv tolmlemisallikas ja -tase, mis
 tagaks järgneva paljunemise;
 iii) nõuetele vastav külvikord (sama liigi eelmine kasvatamine ja
 kasvuperioodide vahelise aja kestvus) saastumise ärahoidmiseks;
 c) pööratakse asjakohast tähelepanu
 masinatele ja muule kasutatavale varustusele, et tagada umbrohu või teiste
 liikide puudumine, mida on seemne tasandil laboratoorsete katsetega raske
 eristada;
 d) külvatakse või istutatakse materjal
 sellisel viisil, mis tagab, et kvaliteeti vähendavad liidu taimekahjustajad või
 nende vektorid, nagu need on loetletud määruse EL nr .../... (Office of
 Publications, please insert number of Regulation on protective measures against
 pests of plants) artikli 37 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktis,
 vastaksid kõnealuse akti nõuetele.
 2. Kasvatamisel:
 a) ei tohi olla mittesordiehtsaid taimi, et
 tagada sordiehtsus ja -puhtus ning tõhus tootmine. Kui see ei ole asjaomase
 paljundusmaterjali omaduste tõttu võimalik, siis peab mittesordiehtsate taimede
 osakaal olema võimalikult väike.
 Mittesordiehtsate taimede või muude taimeliikide
 olemasolu korral tuleb rakendada asjakohast töötlust ja/või taimed
 elimineerida, et tagada sordiehtsus ja -puhtus;
 b) tuleb positiivse testi tulemuse korral
 või visuaalselt nähtavate taimekahjustajatele viitavate sümptomite või
 defektide korral emataimi töödelda või arvata need paljundusmaterjali allikast
 välja;
 c) saagikoristusel:
 tuleb paljundusmaterjal koguda vastavalt
 vajadusele kas hulgi või üksikute taimedena, et tagada koristatud materjali
 ehtsus ja puhtus;
 d) Säilitamisel:
 tuleb säilitada paljundusmaterjali, sealhulgas
 vajaduse korral emataimi, selliselt, et oleks tagatud sordiehtsus. säilitamine
 põhineb ametlikul sordikirjeldusel või sordi ametlikult tunnustatud
 kirjeldusel;
 e) kvaliteeti vähendavad liidu taimekahjustajad
 Paljundusmaterjal kasvatatakse sellisel viisil,
 mis tagab, et kõnealuses paljundusmaterjalis sisalduvad kvaliteeti vähendavad
 liidu taimekahjustajad, nagu need on loetletud määruse EL nr .../... (Office of
 Publications, please insert number of Regulation on protective measures against
 pests of plants) artikli 37 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktis,
 vastaksid kõnealuse akti sätetele.
 f) Paljundusmaterjali tervise tagamiseks
 peab paljundusmaterjali kasvatamine toimuma vajaduse korral eraldi samasse
 perekonda või liiki kuuluvast toiduks või söödaks kasutatava materjali
 kasvatamisest.
 g) Vajaduse korral võib paljundusmaterjali
 paljundamiseks kasutada ka mikropaljundamist.
 B OSA
 Artikli 16 lõikes 2 osutatud nõuded
 paljundusmaterjali kvaliteedi kohta
 Paljundusmaterjal peab vastama ühele või
 mitmele järgmisele kvaliteedinõudele, olenevalt iga perekonna või liigi
 omadustest:
 a) selle idanevus peab vastama vähemalt
 miinimummäärale, et tagada pärast külvamist nõuetele vastav taimede arv
 ruutmeetri (m2 ) kohta ning tagada seega saak ja kvaliteet;
 b) selle kõvade seemnete sisaldus ei
 või ületada maksimummäära, et tagada nõuetele vastav taimede arv ruutmeetri (m2)
 kohta;
 c) selle puhtus peab vastama vähemalt
 miinimummäärale, et tagada sordiehtsuse kõrgeim tase;
 d) selle niiskusesisaldus ei või
 ületada maksimummäära, et tagada materjali säilimine töötlemise, ladustamise ja
 turul kättesaadavaks tegemise jooksul;
 e) teiste perekondade või liikide
 paljundusmaterjali sisaldus ei või ületada maksimummäära, et tagada madalaim
 soovimatute taimede sisaldus partiis;
 f) selle elujõud peab vastama vähemalt
 miinimummäärale, sellel peab olema kindlaksmääratud mõõde ja konkreetne
 liigitus, et tagada materjali nõuetele vastavus ja partii piisav homogeensus
 külvamiseks või istutamiseks;
 g) selle mulla ja võõrehade sisaldus ei
 või ületada maksimummäära, et hoida ära pettused ja tehniline ebapuhtus;
 h) see peab olema ilma konkreetsete
 defektide ja kahjustusteta, et tagada materjali kvaliteet ja tervis;
 i) paljundusmaterjalis sisalduvad
 kvaliteeti vähendavad liidu taimekahjustajad, mis on loetletud vastavalt
 määruse (EL) nr [...] taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta artikli 37
 lõikes 2 osutatud rakendusaktile, peavad vastama kõnealuse õigusakti sätetele.
 C OSA
 Artikli 20 lõikes 1 osutatud nõuded
 paljundusmaterjali sertifitseerimise kohta
 A. Põldtunnustamise sagedus ja meetodid
 Inspekteerimise sagedus ja inspekteerimiseks
 asjakohane (asjakohased) paljundusmaterjali kasvustaadium(id) peavad tagama
 tõhusa vaatluse ja inspekteerimise.
 Inspekteerimismeetodid peavad olema sellised, mis
 tagavad vaatluste usaldusväärsuse.
 Vajaduse korral inspekteeritakse emataimi vähemalt
 visuaalselt taimekahjustajate või nende vektorite leidmiseks kõige
 sobivama(te)l ajal (aegadel) aastas.
 Emataimi hoitakse kasvatamise kõigis staadiumites
 sellistes tingimustes, mis võimaldab toota paljundusmaterjali ning teha
 sordikirjelduse alusel kindlaks sordiehtsus.
 Vajaduse korral kontrollitakse vastavust määruse
 (EL) nr .../... [Office of Publications, please insert number of Regulation on
 protective measures against plants] artikli 37 lõike 2 kohaselt
 sätestatud eeskirjadele seoses asjaomases paljundusmaterjalis sisalduvate
 kvaliteeti vähendavate liidu taimekahjustajatega. Kontrollitakse mulla,
 substraatide, emataimede ja vahetu keskkonna kvaliteeti, et hoida ära
 taimekahjustajate või nende vektorite olemasolu.
 B. Proovivõtmine ja katsetamine
 1. Proovivõtumeetod peab vastama järgmistele nõuetele:
 a) partiist võetud proov peab olema
 asjakohase vähima kaaluga, et määrata teatavate umbrohtude sisaldus ning et
 tagada representatiivne proovivõtt ja sobiv suurus materjali analüüsiks, et
 hinnata, kas kvaliteedinõuded on täidetud;
 b) proovivõtu sagedus, proovivõtu varustus
 ning kasutatavad meetodid peavad tagama, et katsete jaoks kogutakse
 usaldusväärsed proovid.
 2. Katsed kvaliteedinõuete täitmise
 kontrollimiseks tehakse vastavalt meetoditele, varustusele ja
 kasvusubstraatidele, mis on kehtestatud liikide kaupa ning samuti ning samuti
 puhtuseanalüüsi jaoks kehtestatud võrdluskogude kaupa. Katsetamine hõlmab
 vajaduse korral idanevuse määra korduvkatsetamist, et tagada piisav idanemine
 pärast teatavat ajavahemikku või pärast paljundusmaterjali segamist.
 3. Vajaduse korral kontrollitakse vastavust
 määruse (EL) nr .../... [Office of Publications, please insert number of
 Regulation on protective measures against plants] artikli
 37 lõike 2 kohaselt sätestatud eeskirjadele seoses asjaomases
 paljundusmaterjalis sisalduvate kvaliteeti vähendavate liidu
 taimekahjustajatega. Kontrollitakse mulla, substraatide, emataimede ja vahetu
 keskkonna kvaliteeti, et hoida ära taimekahjustajate või nende vektorite
 olemasolu.
 D OSA
 Paljundusmaterjali tootmis- ja
 kvaliteedinõuete vastuvõtmise üksikasjad, millele on viidatud artikli 16 lõikes
 2, ning paljundusmaterjali sertifitseerimisnõuete vastuvõtmise üksikasjad,
 millele on viidatud artikli 20 lõikes 1
 A ja B osas osutatud tootmis- ja
 kvaliteedinõuded ning C osas osutatud sertifitseerimissüsteemid võib sätestada
 ühe või mitme järgmise üksikasja kohta:
 a) perekonnad, liigid, kategooriad ja
 kategooriasisesed alajaotused, sealhulgas põlvkonnad;
 b) sordi- või paljundusmaterjali tüübid
 (heterogeenne materjal või nišiturumaterjal), sh sordisisesed või
 sortidevahelised hübriidid;
 c) asjaomaste perekondade, liikide või
 paljundusmaterjali tüüpide konkreetsed kasutused;
 d) paljundamise tüüp.
 III LISA
 A OSA
 Artikli 21
 lõikes 1 osutatud ametliku etiketi ja ettevõtja etiketi sisu
 Ametlik etikett ja ettevõtja etikett peavad
 sisaldama järgmisi andmeid:
 a) asjaomaste taimeliikide botaaniline
 nimi või segude puhul nimed, ladina tähtedega;
 b) asjaomaste taimeliikide üldnimetus
 või segude puhul nimetused ühes liidu ametlikus keeles;
 c) vajaduse korral ISO standardis
 3166-1 alfa 2[22]
 osutatud liikmesriigi kahetäheline kood, vastava(te) pädeva(te) asutus(t)e nimi
 või akronüüm, kes on ettevõtja registreerinud;
 d) registreeritud ettevõtja
 registreerimisnumber või selle puudumisel tema nimi ja aadress;
 e) asjaomase paljundusmaterjali partii
 number ja vajaduse korral viide kordumatule jälgitavuse andmekandjale, nagu
 triipkood, hologramm või kiip;
 f) sordinimi või segu koostisosade
 puhul sortide nimed, kui paljundusmaterjal tehakse turul kättesaadavaks viitega
 sortidele;
 g) märge „ELi eeskirjad ja standardid”;
 h) punktis c osutatud kahetähelised
 koodid tootjariigi või segude korral tootjariikide kohta;
 i) andmed seemnete, pookealuste või
 muude paljundusmaterjali üksuste arvu kohta või vajaduse korral
 paljundusmaterjali neto- või brutokaal;
 j) andmed paljundusmaterjali kategooria
 kohta ja vajaduse korral kategooriasiseste alajaotuste kohta;
 k) andmed märgistamise kuu ja aasta
 kohta või viimase proovivõtmise kuu ja aasta kohta;
 l) vajaduse korral märge, et
 paljundusmaterjal kuulub sorti, millel on ainult ametlikult tunnustatud
 kirjeldus, ning märge selle sordi päritolupiirkonna kohta;
 m) vajaduse korral märge, et asjaomane
 paljundusmaterjal on kloon või pookealus;
 n) vajaduse korral märge, et
 paljundusmaterjal koosneb geneetiliselt muundatud organismidest või sisaldab
 neid.
 B OSA
 Teave, mis peab sisalduma muude kui I lisas
 loetletud perekondade ja liikide etikettidel, nagu on osutatud artiklis 47
 Etikett peab
 sisaldama järgmisi andmeid:
 a) liigid,
 märgitud koos botaanilise nimega ja ladina tähtedes;
 b) üldnimetus ühes liidu ametlikus
 keeles;
 c) sordinimi, kui paljundusmaterjal
 tehakse turul kättesaadavaks viitega sordile;
 d) ettevõtja nimi ja aadress ning tema
 registreerimisnumber;
 e) partii viitenumber, mille annab
 ettevõtja;
 f) seemnete, pookealuste või muude
 paljundusmaterjali üksuste arv või vajaduse korral paljundusmaterjali neto- või
 brutokaal;
 g) märge „ELi kvaliteet”;
 h) etiketi väljastamise kuupäev;
 i) importimisel kolmandatest riikidest
 A osa punktis h osutatud kahetäheline kood riigi kohta, kus saak on koristatud;
 j) tootmiskoht;
 k) vajaduse korral märge, et asjaomane
 paljundusmaterjal kuulub klooni või pookealuse hulka ning selle sordi nimi,
 millesse see sort või pookealus võib kuuluda;
 l) kui paljundusmaterjal tehakse turul
 kättesaadavaks koos kultiveerimismaterjaliga, tuleb paljundusmaterjali
 etiketile märkida tekst „mitte metsanduses kasutamiseks”.
 IV LISA
 A OSA
 Kriteeriumid
 rahuldava viljelus- ja/või kasutusväärtusega perekondade või liikide kohta
 Artikli 58 lõikes 2 sätestatud nõudeid
 rahuldava viljelus- ja/või kasutusväärtuse kohta kohaldatakse nende perekondade
 ja liikide suhtes, mis vastavad ühele või mitmele järgmisele kriteeriumile:
 a) need on toidu ja söödaga
 kindlustatuse seisukohalt olulise tähtsusega;
 b) need on toidu töötlemise, sööda
 töötlemise või tööstusliku töötlemise seisukohalt olulise tähtsusega;
 c) need on vastupanuvõimelise ja madala
 sisendiga põllumajanduse, sealhulgas mahepõllumajandusliku tootmise seisukohalt
 olulise tähtsusega.
 B OSA
 Kriteeriumid
 jätkusuutliku viljelus- ja/või kasutusväärtusega perekondade või liikide kohta
 Artikli 59 lõikes 1 sätestatud nõudeid
 jätkusuutliku viljelus- ja/või kasutusväärtuse kohta kohaldatakse nende
 perekondade ja liikide suhtes, mis vastavad ühele või mitmele järgmisele
 kriteeriumile:
 a) need on suures ulatuses
 vastuvõtlikud taimekahjustajatele;
 b) nende suhtes kohaldatakse
 konkreetseid nõudeid seoses ressursside tõhususega;
 c) need on vastuvõtlikud soovimatute
 ainete suhtes;
 d) need kohanevad kergesti erinevate
 agroklimaatiliste tingimustega.
 V LISA
 NÕUDED KATEGOORIAS „IDENTIFITSEERITAVA LÄHTEKOHAGA”
 SERTIFITSEERITAVA KULTIVEERIMISMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI
 HEAKSKIITMISEKS
 1. Algmaterjal on ühes lähtepiirkonnas
 asuv seemneallikas või puistu. Kui materjal on ette nähtud metsandusalaseks
 kasutamiseks, tuleb teha ametlik inspekteerimine.
 2. Ettevõtja peab pädevale asutusele
 teatama lähtepiirkonna ning kultiveerimismaterjali kogumiskoha (kohtade)
 asukoha ja kõrguse merepinnast või kõrguste vahemiku. Tuleb märkida, kas
 algmaterjal on:
 a) autohtoonne või muu kui autohtoonne või
 teadmata päritoluga või
 b) indigeenne või muu kui indigeenne või
 teadmata päritoluga. Muu kui autohtoonse ja muu kui indigeense algmaterjali
 puhul tuleb märkida päritolu (kui see on teada).
 VI LISA
 NÕUDED KATEGOORIAS „VALITUD” SERTIFITSEERITAVA KULTIVEERIMISMATERJALI
 TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKS
 Üldosa. Puistut
 hinnatakse kultiveerimismaterjali kavandatava eriotstarbe järgi ning
 eriotstarbest sõltuvalt võetakse vajalikul määral arvesse nõudeid 1–9.
 Kultiveerimismaterjali valikul kasutatud kriteeriumid ning selle materjali
 otstarve märgitakse riiklikusse registrisse.
 1. Päritolu. Varasemate tõendite
 või muude asjakohaste vahenditega määratakse kindlaks, kas puistu on
 autohtoonne/indigeenne, muu kui autohtoonne/muu kui indigeenne või teadmata
 päritoluga, ning muu kui autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul
 tuleb märkida päritolu, kui see on teada.
 2. Eraldatus. Puistu peab asuma
 piisaval kaugusel sama puuliigi kehvematest puistutest, sealhulgas muust kui
 autohtoonsetest/muust kui indigeensetest või teadmata päritoluga puistutest,
 või suguluses olevate liikide või sortide puistutest, millega kõnealused liigid
 võivad hübriide moodustada.
 3. Populatsiooni optimaalne suurus. Puistud
 peavad koosnema ühest või mitmest puuderühmast, mis on puistusisese
 tolmeldamise tagamiseks hästi jaotunud ja piisava arvukusega. Sugulusaretuse
 kahjuliku mõju vältimiseks peab valitud puistu teataval pindalal olema piisaval
 arvul ja piisava tihedusega puid.
 4. Vanus ja areng. Puistud
 peavad koosnema sellise vanusega ja sellises arenguetapis puudest, mille puhul
 on valikukriteeriume lihtne rakendada.
 5. Ühtlikkus. Puistu isendid
 peavad olema morfoloogiliste omaduste osas tavapärase varieeruvusega. Vajaduse
 korral eemaldatakse madalama kvaliteediga puud.
 6. Kohastumus. Kohanemine
 lähtepiirkonna ökoloogiliste tingimustega peab olema tagatud.
 7. Tagavara juurdekasv. Valitud
 puistute heakskiitmiseks peab puidu tagavara juurdekasv olema tavaliselt kõrgem
 kui samades ökoloogilistes ja majandustingimustes vastavaks tunnistatud
 keskmine juurdekasv.
 8. Puidu kvaliteet. Arvesse
 võetakse puidu kvaliteeti.
 9. Vorm või kasvumuster. Puistus
 olevad puud peavad olema eriti heade morfoloogiliste omadustega, sealhulgas
 tüve sirguse ja ümaruse, okste asetuse, okste jämeduse ja hea loodusliku
 laasumise poolest. Lisaks sellele peab haruneva võraga ja spiraalkiuliste puude
 arv olema väike.
 VII LISA
 NÕUDED KATEGOORIAS „TINGIMUSTELE VASTAV
 SERTIFITSEERITAVA KULTIVEERIMISMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI
 HEAKSKIITMISEKS
 1. Seemneistandikud
 a) Pädev asutus peab heaks kiitma ja
 registreerima tüübi, eesmärgi, ristamiskava ja istutusskeemi, komponendid,
 eraldatuse ja asukoha ning kõik vastavad muudatused.
 b) Komponentkloonid või -pered valitakse
 silmapaistvate omaduste põhjal ning erilist tähelepanu pööratakse III lisa
 nõuetele 4, 6, 7, 8, 9 ja 10.
 c) Komponentkloonid või -pered istutatakse
 või on istutatud vastavalt pädeva asutuse poolt heakskiidetud plaanile ning
 selliselt, et iga komponenti on võimalik identifitseerida.
 d) Pädevad asutused registreerivad
 seemneistandikes tehtud harvendamise ning esitavad harvendamise kirjelduse koos
 sellise harvendamise valikukriteeriumidega.
 e) Seemneistandikke hooldatakse ning seemned
 koristatakse nii, et istandike eesmärgid saavutatakse. Kunstliku hübriidi
 tootmiseks ettenähtud seemneistandiku puhul määratakse hübriidide protsent
 paljundusmaterjalis kindlaks kontrollkatsega.
 2. Pere(de) vanemad
 a) Vanemad valitakse väljapaistvate omaduste
 alusel, ning kooskõlas III lisa nõuetega 4, 6, 7, 8, 9 ja 10, või
 kombineerimisvõime tõttu.
 b) Pädev asutus peab heaks kiitma ja
 registreerima eesmärgi, ristamiskava ja tolmeldamissüsteemi, komponendid,
 eraldatuse ja asukoha ning kõik nende olulised muudatused.
 c) Pädev asutus peab heaks kiitma ja
 registreerima segus olevad vanemad, nende arvu ja osakaalu.
 d) Kunstlike hübriidide tootmiseks
 ettenähtud vanemate puhul tuleb kontrollkatsega kindlaks määrata
 paljundusmaterjalis olevate hübriidide protsent.
 3. Kloonid
 a) Kloone peab olema võimalik eristada
 pädevate asutuse poolt heakskiidetud ja registreeritud eristatavate omaduste
 põhjal.
 b) Üksikute kloonide väärtus tehakse
 kindlaks kogemuste põhjal või piisavalt pikaajaliste katsete käigus.
 c) Kloonide tootmisel kasutatavad ortetid
 valitakse nende silmapaistvate omaduste põhjal ning kooskõlas III lisa nõuetega
 4, 6, 7, 8, 9 ja 10.
 4. Kloonisegud
 a) Kloonisegu
 vastab punkti 3 alapunktide a, b ja c nõuetele.
 b) Pädev asutus peab heaks kiitma ja
 registreerima segus olevad komponentkloonid, nende arvu ja osakaalu, samuti
 nende valikumeetodi ja lähtematerjali. Iga segu peab olema geneetiliselt
 piisavalt mitmekesine.
 VIII LISA
 NÕUDED KATEGOORIAS
 „KATSETATUD” SERTIFITSEERITAVA KULTIVEERIMISMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD
 ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKS
 1. Kõikidele
 katsetele esitatavad nõuded
 a) Üldnõuded
 Algmaterjal peab vastama V või VI lisa
 asjakohastele nõuetele.
 Algmaterjali heakskiitmiseks ettenähtud katsed
 valmistatakse ette, kavandatakse, tehakse ning nende tulemusi tõlgendatakse
 vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud menetlusele. Võrdluskatsete puhul tuleb
 kontrollitavat kultiveerimismaterjali võrrelda ühe või eelistatult mitme
 heakskiidetud või eelnevalt väljavalitud standardiga.
 b) Kontrollitavad omadused
 i) Katsed peavad olema koostatud nii, et
 nendega saab hinnata kindlaksmääratud omadusi ning need omadused peavad olema
 iga katse puhul märgitud.
 ii) Tähelepanu pööratakse kohanemisele,
 kasvule, olulistele biootilistele ja abiootilistele teguritele. Lisaks sellele
 hinnatakse konkreetse eesmärgi jaoks olulisi omadusi, võttes arvesse selle
 piirkonna ökoloogilisi tingimusi, kus katse läbi viiakse.
 c) Dokumentatsioon
 Dokumendid peavad hõlmama andmeid katsekohtade,
 sealhulgas asukoha, kliima, mullastiku, varasema kasutuse, katse koostamise,
 korraldamise ja abiootilistest/biootilistest teguritest tuleneva kahju kohta
 ning olema pädevale asutusele kättesaadavad. Pädev asutus peab hindamise ajal
 registreerima materjali vanuse ja tulemused.
 d) Katse ettevalmistus
 i) Iga kultiveerimismaterjali proovi
 kasvatatakse, istutatakse ja hooldatakse ühtmoodi, niivõrd kuivõrd taimse
 materjali liik seda võimaldab.
 ii) Iga katse tuleb koostada kehtiva
 statistilise kava alusel ning hõlmama piisavat arvu puid, et iga kontrollitava
 komponendi üksikuid omadusi oleks võimalik hinnata.
 e) Tulemuste analüüs ja kehtivus
 i) Katsete käigus saadud andmeid tuleb
 analüüsida rahvusvaheliselt tunnustatud statistiliste meetoditega ning
 tulemused tuleb esitada iga hinnatud omaduse kohta.
 ii) Katse metoodika ja üksikasjalikud
 tulemused peavad olema kõikidele kättesaadavad.
 iii) Märkida tuleb ka katse läbiviimise
 riigis asuv soovituslik piirkond, kus kultiveerimismaterjal tõenäoliselt
 kohastub, ning samuti omadused, mis võivad kultiveerimismaterjali
 kasutusväärtust piirata.
 iv) Kui katse käigus osutub, et
 kultiveerimismaterjalil ei ole vähemalt algmaterjali omadusi, siis tuleb
 selline kultiveerimismaterjal kõrvaldada.
 2. Algmaterjali
 komponentide geneetilise hindamise nõuded
 a) Geneetiliselt võib hinnata järgmise
 algmaterjali komponente: seemneistandikud, pere(de) vanemad, kloonid ja
 kloonisegud.
 b) Dokumentatsioon
 Algmaterjali heakskiitmiseks on vaja järgmisi
 täiendavaid andmeid:
 i) hinnatud komponentide identiteet,
 päritolu ja eellastabel;
 ii) ristamiskava, mida on kasutatud
 hindamiskatsetes kasutatud paljundusmaterjali tootmisel.
 c) Katsemenetlused
 Täidetud peavad olema järgmised tingimused:
 i) iga komponendi geneetiline väärtus peab
 olema määratud kahes või enamas hindamiseks valitud katsekohas, millest
 vähemalt üks peab olema paljundusmaterjali soovitatavale kasutusele vastavas
 keskkonnas;
 ii) turustatava paljundusmaterjali eeldatav
 kõrgem kvaliteet arvutatakse geneetiliste väärtuste ja konkreetse ristamiskava
 alusel;
 iii) pädev asutus peab hindamiseks
 ettenähtud katsed ja geneetilised arvutused heaks kiitma.
 d) Tõlgendamine
 i) Paljundusmaterjali eeldatav parem
 kvaliteet arvutatakse ühe omaduse või omaduste kogumi osas võrreldes
 võrdluspopulatsiooniga.
 ii) Tuleb märkida, kas paljundusmaterjali
 eeldatav geneetiline väärtus on mõne olulise omaduse osas
 võrdluspopulatsiooniga võrreldes madalam.
 3. Kultiveerimismaterjali
 võrdluskatsete tingimused
 a) Kultiveerimismaterjalist proovide võtmine
 i) Võrdluskatsetes kasutatava
 kultiveerimismaterjali representatiivne proov peab vastama heakskiidetavast
 algmaterjalist pärit kultiveerimismaterjalile.
 ii) Võrdluskatsetes kasutatav sugulise
 paljundamise teel saadud kultiveerimismaterjal peab olema:
 koristatud hea õitsemise ning
 vilja/seemnetoodanguga aastal; võib kasutada kunstlikku tolmeldamist,
 koristatud meetodil, mis tagab saadud proovide
 tüüpilisuse.
 b) Standardid
 i) Katsetel
 võrdlemiseks kasutavate standardite tootlikkus peab olema piirkonnas, kus katse
 kavatsetakse läbi viia, võimaluse korral piisavalt kaua teada. Standardid esindavad
 materjali, mis on katse läbiviimise alustamise ajal osutunud kasulikuks
 metsanduses ning ökoloogilistes tingimustes, mille jaoks paljundusmaterjali
 sertifitseerida kavandatakse. Paljundusmaterjal peab olema nii palju kui
 võimalik pärit puistutest, mis on valitud kooskõlas III lisa kriteeriumidega,
 või katsetatud paljundusmaterjali tootmiseks ametlikult heakskiidetud
 algmaterjalist.
 ii) Kunstlike hübriidide võrdluskatsete
 puhul peavad mõlemad vanemana kasutatavad liigid olema võimaluse korral
 standardisse lisatud.
 iii) Võimaluse korral tuleb kasutada mitut
 standardit. Kui see on vajalik ja õigustatud, võib standardi asendada kõige
 sobivama katsealuse paljundusmaterjaliga või katsetatavate komponentide
 keskmisega.
 iv) Kõikides katsetes kasutatakse samu standardeid
 võimalikult erinevates kasvutingimustes.
 c) Tõlgendamine
 i) Vähemalt ühe olulise omaduse osas tuleb
 võrreldes standarditega tõestada statistiliselt olulist paremust.
 ii) Tuleb selgelt märkida, kui mõne
 majanduslikult või keskkonna seisukohast olulise omaduse puhul on tulemus
 märkimisväärselt halvem võrreldes standardiga, ning selliste omaduste mõju
 peavad kompenseerima soodsad omadused.
 4. Ajutine
 heakskiitmine
 Ajutise heakskiitmise aluseks võib olla
 noortaimedega tehtud katsete eelhindamine. Katse varajases staadiumis antud
 eelhinnangul põhinev paremusele osutav väide tuleb uuesti läbi vaadata kõige
 rohkem kuni 10 aasta pikkuste ajavahemike järel.
 5. Varajased
 katsed
 Pädev asutus võib puukoolis, kasvuhoones või
 laboris läbiviidud katsed heaks kiita ajutiselt või lõplikult, kui on võimalik
 tõestada tihedat korrelatsiooni mõõdetud tunnuse ja tavaliselt metsaetapis
 läbiviidavatel katsetel hinnatavate omaduste vahel. Kontrollitavad omadused
 peavad vastama lõikes 3 sätestatud tingimustele.
 IX LISA
 PUULIIKIDE JA KUNSTLIKE HÜBRIIDIDE LOETELU
 Abies alba Mill.
 Abies cephalonica Loud.
 Abies grandis Lindl.
 Abies pinsapo Boiss.
 Acer platanoides L.
 Acer pseudoplatanus L.
 Alnus glutinosa Gaertn.
 Alnus incana Moench.
 Betula pendula Roth.
 Betula pubescens Ehrh.
 Carpinus betulus L.
 Castanea sativa Mill.
 Cedrus atlantica Carr.
 Cedrus libani A.
 Richard
 Fagus sylvatica L.
 Fraxinus angustifolia Vahl.
 Fraxinus excelsior L.
 Larix decidua Mill.
 Larix x eurolepis Henry
 Larix kaempferi Carr.
 Larix sibirica Ledeb.
 Picea abies Karst.
 Picea sitchensis Carr.
 Pinus brutia Ten.
 Pinus canariensis C.
 Smith
 Pinus cembra L.
 Pinus contorta Loud.
 Pinus halepensis Mill.
 Pinus leucodermis Antoine
 Pinus nigra Arnold
 Pinus pinaster Ait.
 Pinus pinea L.
 Pinus radiata D.
 Don
 Pinus sylvestris L.
 Populus spp. ja
 nende liikide kunstlikud hübriidid
 Prunus avium L.
 Pseudotsuga menziesii Franco
 Quercus cerris L.
 Quercus ilex L.
 Quercus petraea Liebl.
 Quercus pubescens Willd.
 Quercus robur L.
 Quercus rubra L.
 Quercus suber L.
 Robinia pseudoacacia L.
 Tilia cordata Mill.
 Tilia platyphyllos Scop.
 X LISA
 KATEGOORIAD, MILLE ALUSEL VÕIB ERI TÜÜPI ALGMATERJALIST PÄRIT
 KULTIVEERIMISMATERJALI TURUL KÄTTESAADAVAKS TEHA
 Algmaterjali tüüp || Kultiveerimismaterjali kategooria (Etiketi värv, kui kasutatakse värvilist etiketti või dokumenti)
 Identifitseeritava lähtekohaga kultiveerimismaterjal (kollane) || Valitud kultiveerimismaterjal (roheline) || Tingimustele vastav kultiveerimismaterjal (roosa) || Katsetatud kultiveerimismaterjal (sinine)
 Seemneallikas || x || || ||
 Puistu || x || x || || x
 Seemneistandik || || || x || x
 Pere(de) vanemad || || || x || x
 Kloon || || || x || x
 Kloonisegu || || || x || x
 XI LISA
 A
 OSA
 Nõuded, millele peavad vastama IX lisas loetletud liikide vilja- ja
 seemnepartiid
 1. IX lisas loetletud liikide vilja- ja
 seemnepartiisid võib turustada ainult juhul, kui vilja- ja seemnepartii
 liigipuhtuse määr on vähemalt 99%.
 2. Olenemata lõike 1 sätetest,
 märgitakse IX lisa lähisugulasliikide puhul, välja arvatud kunstlikud
 hübriidid, vilja- või seemnepartii liigipuhtus juhul, kui see on väiksem kui
 99%.
 B OSA
 Nõuded, millele peavad vastama IX lisas loetletud liikide ja kunstlike
 hübriidide taimeosad
 IX lisas loetletud liikide ja kunstlike
 hübriidide taimeosad peavad olema standardse turustuskvaliteediga. Standardne
 turustuskvaliteet määratakse kindlaks üldiste omaduste, tervisliku seisundi ja
 asjakohase suuruse alusel. Populus spp. puhul võib märkida, et C osas
 sätestatud täiendavad nõuded on täidetud.
 C
 OSA
 Nõuded pistokste või pistvaiade abil paljundatud Populus spp. välisele
 kvaliteedile
 1. Pistoksad
 a. Pistoksi ei käsitata standardsele
 turustuskvaliteedile vastavana B osa tähenduses järgmiste vigade korral:
 i) nende puit on üle kahe aasta vana;
 ii) neil on vähem kui kaks hästi arenenud
 punga;
 iii) neil on nekroos;
 iv) neil on kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene
 või mädanemise märke.
 b. Pistokste vähimad mõõtmed
 - vähim pikkus: 20 cm ||
 - peenema otsa vähim läbimõõt: || Klass EÜ 1: 8 mm Klass EÜ 2: 10 mm.
 2. Pistvaiad
 a. Pistvaiu ei käsitata standardsele
 turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral:
 i) nende puit on üle kolme aasta vana;
 ii) neil on vähem kui viis hästi arenenud
 punga;
 iii) neil on nekroos;
 iv) neil on kuivamise, ülekuumenemise,
 hallitusseene või mädanemise märke;
 (v) neil on muid vigastusi kui lõikehaavad;
 (vi) neil on mitu vart;
 (vii) nende vars on liiga kõverdunud.
 b. Pistvaiade suurusklassid
 Klass || Vähim läbimõõt pikkuse keskkohas (mm) || Vähim kõrgus m)
 Mitte-vahemere piirkonnad || ||
 N1 || 6 || 1.50
 N2 || 15 || 3.00
 Vahemere piirkonnad || ||
 S1 || 25 || 3.00
 S2 || 30 || 4.00
 D OSA
 Nõuded, millele peab vastama IX lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide
 istutusmaterjal
 Istutusmaterjal on standardse
 turustuskvaliteediga. Standardne turustuskvaliteet määratakse kindlaks üldiste
 omaduste, tervisliku seisundi, elujõulisuse ja füsioloogilise kvaliteedi alusel.
 E
 OSA
 Nõuded, millele peab vastama vahemerelise kliimaga piirkondades asuvatele
 lõppkasutajatele turustatav istutusmaterjal
 Istutusmaterjali turustatakse ainult juhul,
 kui 95% igast partiist on standardse turustuskvaliteediga.
 1. Istutusmaterjali ei käsitata
 standardsele turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral:
 a) vigastused, välja arvatud lõikehaavad või
 tõstmise tulemusel tekkinud vigastused;
 b) puuduvad pungad, millest võiksid tekkida
 juhtvõrsed;
 c) mitu vart;
 d) deformeerunud juurestik;
 e) kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene
 või mädanemise märgid;
 f) taimed ei ole proportsionaalsed.
 2. Taimede suurus
 Liik || Vanuse ülempiir (aastates) || Vähim kõrgus (cm) || Suurim kõrgus (cm) || Vähim juurekaela läbimõõt (mm)
 || || || ||
 Pinus halepensis || 1 || 8 || 25 || 2
 || 2 || 12 || 40 || 3
 || || || ||
 Pinus leucodermis || 1 || 8 || 25 || 2
 || 2 || 10 || 35 || 3
 || || || ||
 Pinus nigra || 1 || 8 || 15 || 2
 || 2 || 10 || 20 || 3
 || || || ||
 Pinus pinaster || 1 || 7 || 30 || 2
 || 2 || 15 || 45 || 3
 || || || ||
 Pinus pinea || 1 || 10 || 30 || 3
 || 2 || 15 || 40 || 4
 || || || ||
 Quercus ilex || 1 || 8 || 30 || 2
 || 2 || 15 || 50 || 3
 || || || ||
 Quercus suber || 1 || 13 || 60 || 3
 3. Poti suurus, kui seda kasutatakse
 Liik || Poti vähim maht (cm3)
 Pinus pinaster Muud liigid || 120 200
 XII LISA
 A
 OSA
 Teave, mis peab sisalduma seemneallikatest ja puistutest saadud
 kultiveerimismaterjali identifitseerimise põhitunnistuses
 1. Pealkiri: „Väljastatud vastavalt
 määrusele EL (nr) .../... [Office of Publications, please insert the number of
 this Regulation]”
 2. Liikmesriik
 3. Tunnistuse number ja liikmesriigi
 kood
 4. Järgmine märge: „On tõendatud, et
 allpool kirjeldatud kultiveerimismaterjal on toodetud: a) vastavalt määrusele
 EL (nr) .../... [Office of Publications, please insert the number of this
 Regulation]”; b) üleminekukorra kohaselt.”
 5. Botaaniline nimi
 6. Kultiveerimismaterjali laad
 (seemneline üksus, taimeosad või istutusmaterjal)
 7. Kultiveerimismaterjali kategooria
 (identifitseeritava lähtekohaga, valitud või katsetatud kultiveerimismaterjal)
 8. Algmaterjali tüüp (seemneallikas või
 puistu)
 9. Otstarve
 10. Riikliku registri viide või
 algmaterjali identiteet riiklikus registris
 11. Märge „autohtoonne”, „muu kui
 autohtoonne”, „indigeenne”, „muu kui indigeenne” või „teadmata päritoluga”
 12. Algmaterjali päritolu (muu kui
 autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul, kui see on teada)
 13. Liikmesriik ja algmaterjali
 lähtepiirkond
 14. Algmaterjali asukoha kõrgus või
 kõrguste vahemik
 15. Seemnete valmimise aasta
 16. Kultiveerimismaterjali kogus
 17. Märge selle kohta, kas selle
 tunnistusega hõlmatud materjal on saadud suurema partii jaotamise teel, mis oli
 kaetud Euroopa Liidu eelmise tunnistusega, ning vajaduse korral märkida eelmise
 tunnistuse number või kogus esialgses partiis
 18. Puukoolis oldud aeg
 19. Märge selle kohta, kas seemnest
 saadud materjali on seejärel vegetatiivselt paljundatud
 20. Muu asjakohane teave
 21. Ettevõtja nimi ja aadress
 22. Pädeva asutuse nimi ja aadress
 23. Pädeva asutuse tempel ja kuupäev
 B OSA
 Teave, mis peab sisalduma seemneistandikest ja pere(de) vanematest saadud
 kultiveerimismaterjali identifitseerimise põhitunnistuses
 1. Pealkiri: „Väljastatud vastavalt
 määrusele EL (nr) .../... [Office of Publications, please insert the number of
 this Regulation]”
 2. Liikmesriik
 3. Tunnistuse number ja liikmesriigi
 kood
 4. Järgmine märge: „On tõendatud, et
 allpool kirjeldatud kultiveerimismaterjal on toodetud: a) vastavalt määrusele
 EL (nr) .../... [Office of Publications, please insert the number of this
 Regulation]”; b) üleminekukorra kohaselt.”
 5. Botaaniline nimi
 6. Algmaterjali laad (nagu on nimetatud
 kataloogis)
 7. Kultiveerimismaterjali laad
 (seemneline üksus, taimeosad või istutusmaterjal)
 8. Kultiveerimismaterjali kategooria
 (tingimustele vastav või katsetatud)
 9. Algmaterjali tüüp (seemneistandik
 või pere(de) vanemad)
 10. Otstarve
 11. Riikliku registri viide või
 algmaterjali identiteet riiklikus registris
 12. Vajaduse korral märge „autohtoonne”,
 „muu kui autohtoonne”, „indigeenne”, „muu kui indigeenne” või „teadmata
 päritoluga”
 13. Algmaterjali päritolu (muu kui
 autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul, kui see on teada)
 14. Liikmesriik ja algmaterjali
 lähtepiirkond või asukoht
 15. Märge selle kohta, kas seeme on
 saadud vaba, lisa- või kontrollitud tolmeldamise teel
 16. Seemnete valmimise aasta
 17. Kultiveerimismaterjali kogus
 18. Märge selle kohta, kas selle
 tunnistusega hõlmatud materjal on saadud suurema partii jaotamise teel, mis oli
 kaetud Euroopa Liidu eelmise tunnistusega viitega eelmise tunnistuse numbrile
 ja kogusele esialgses partiis)
 19. Puukoolis oldud aeg
 20. Esindatud komponentide arv,
 sealhulgas märkida pered ja kloonid
 21. Algmaterjali asukoha kõrgus või kõrguste
 vahemik
 22. Märge selle kohta, kas algmaterjali
 tootmisel on kasutatud geneetilist modifitseerimist
 23. Pere(de) vanematest saadud
 kultiveerimismaterjali puhul märge ristamiskava ja komponentperede
 protsentuaalse koostise vahemikud
 24. Märge selle kohta, kas seemnest
 saadud materjali on seejärel vegetatiivselt paljundatud, sealhulgas märge
 paljundamismeetodi kohta ja paljundamistsüklite arv
 25. Märge: „Muu asjakohane teave”
 26. Ettevõtja nimi ja aadress
 27. Pädeva asutuse nimi ja aadress
 28. Pädeva asutuse tempel ja kuupäev
 29. Vastutava ametniku nimi ja allkiri
 C OSA
 Teave, mis peab sisalduma kloonidest ja kloonisegudest saadud
 kultiveerimismaterjali identifitseerimise põhitunnistuses
 1. Pealkiri: „Väljastatud vastavalt
 määrusele EL (nr) .../... [Office of Publications, please insert the number of
 this Regulation]”
 2. Liikmesriik
 3. Tunnistuse number ja liikmesriigi
 kood
 4. Järgmine märge: „On tõendatud, et
 allpool kirjeldatud kultiveerimismaterjal on toodetud: a) vastavalt määrusele
 EL (nr) .../... [Office of Publications, please insert the number of this
 Regulation]”; b) üleminekukorra kohaselt.”
 5. Botaaniline nimi
 6. Klooni või kloonisegu nimi
 7. Kultiveerimismaterjali laad
 (taimeosad või istutusmaterjal)
 8. Kultiveerimismaterjali kategooria
 (tingimustele vastav või katsetatud)
 9. Algmaterjali tüüp (kloonid või
 kloonisegud)
 10. Otstarve
 11. Riikliku registri viide või
 algmaterjali identiteet riiklikus registris
 12. Vajaduse korral märge „autohtoonne”,
 „muu kui autohtoonne”, „indigeenne”, „muu kui indigeenne” või „teadmata
 päritoluga”
 13. Algmaterjali päritolu (muu kui
 autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul, kui see on teada)
 14. Liikmesriik ja algmaterjali
 lähtepiirkond või asukoht
 15. Märge selle kohta, kas seeme on
 saadud vaba, lisa- või kontrollitud tolmeldamise teel
 16. Seemnete valmimise aasta
 17. Kultiveerimismaterjali kogus
 18. Märge selle kohta, kas selle
 tunnistusega hõlmatud materjal on saadud suurema partii jaotamise teel, mis oli
 kaetud Euroopa Liidu eelmise tunnistusega, ning vajaduse korral märkida eelmise
 tunnistuse number või kogus esialgses partiis
 19. Puukoolis oldud aeg
 20. Algmaterjali asukoha kõrgus või
 kõrguste vahemik
 21. Märge selle kohta, kas algmaterjali
 tootmisel on kasutatud geneetilist modifitseerimist
 22. Pere(de) vanematest saadud
 kultiveerimismaterjali puhul märge ristamiskava ja komponentperede
 protsentuaalse koostise vahemikud
 23. Märge selle kohta, kas seemnest
 saadud materjali on seejärel vegetatiivselt paljundatud
 24. Märge: „Muu asjakohane teave”
 25. Ettevõtja nimi ja aadress
 26. Pädeva asutuse nimi ja aadress
 27. Pädeva asutuse tempel ja kuupäev
 XIII LISA
 ARTIKLIS 144 OSUTATUD KEHTETUKS TUNNISTATUD ÕIGUSAKTID
 1. Direktiiv 66/401/EMÜ
 2. Direktiiv 66/402/EMÜ
 3. Direktiiv 68/193/EMÜ
 4. Direktiiv 98/56/EÜ
 5. Direktiiv 1999/105/EÜ
 6. Direktiiv 2002/53/EÜ
 7. Direktiiv 2002/54/EÜ
 8. Direktiiv 2002/55/EÜ
 9. Direktiiv 2002/56/EÜ
 10. Direktiiv 2002/57/EÜ
 11. Direktiiv 2008/72/EÜ
 12. Direktiiv 2008/90/EÜ
 XIV LISA
 VASTAVUSTABELID
 1. Nõukogu direktiiv 66/401/EMÜ
 Nõukogu direktiiv 66/401/EMÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikkel 1 Artikkel 1a Artikli 2 lõike 1 punkt A Artikli 2 lõike 1 punktid B, C, D, E Artikli 2 lõike 1 punktid F, G Artikli 2 lõige 1a Artikli 2 lõige 1b Artikli 2 lõige 1d Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõiked 3 ja 4 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 1a Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõige 3 Artikli 3 lõige 4 Artikkel 3a Artikli 4 punkt a Artikli 4 punkt b Artikli 4a lõike 1 esimene lõik Artikli 4a lõike 1 teine lõik Artikli 4a lõige 2 Artikli 4a lõige 3 Artikkel 5 Artikkel 5a Artikkel 6 Artikkel 7 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõige 2 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 10a Artikkel 10b Artikkel 10c Artikkel 10d Artikkel 11 Artikkel 11a Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 13a Artikli 14 lõige 1 Artikli 14 lõige 1a Artikkel 14a Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikli 19 lõige 1 Artikli 19 lõige 2 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikkel 21a Artikkel 22 Artikkel 23 Artikkel 23a Artikkel 24 || Artikkel 1 Artikkel 3, artikkel 2 Artikli 11 lõiked 1 ja 2 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikli 18 lõige 5 Artikli 11 lõige 3 ─ ─ ─ Artikli 20 lõige 2, artikkel 24 Artikli 12 lõige 1 ─ Artikli 12 lõige 2 Artikli 12 lõige 3 Artikli 16 lõige 3 Artikli 12 lõige 1 Artikkel 38 Artikkel 39 Artikkel 2 Artikkel 4 ─ ─ Artikkel 40 Artikli 20 lõige 2 Artikkel 75 Artikli 20 lõige 2, artikkel 24 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõige 4, artikli 18 lõige 5 Artikkel 18 Artikkel 19, artikli 21 lõige 1 Artikli 18 lõige 5 Artikli 18 lõige 5 Artikli 18 lõige 5 Artikli 18 lõige 4 Artikli 19 lõiked 4 ja 5 Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 6 Artikkel 32, artikkel 33 Artikkel 42 Artikkel 4 Artikkel 40 Artikli 20 lõige 2, artikkel 21 Artikkel 38 Artikkel 44 Artikkel 35, artikkel 37 Artikkel 46 ─ ─ ─ Artikkel 141 Artikli 16 lõige 2 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a Artikli 145 lõiked 1 ja 2 ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ Artikkel 93 ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
 2. Nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ
 Nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikkel 1 Artikkel 1a Artikli 2 lõike 1 punkt A Artikli 2 lõike 1 punkt B Artikli 2 lõike 1 punktid C, Ca, D, E, F, G, H Artikli 2 lõige 1a Artikli 2 lõige 1b Artikli 2 lõige 1c Artikli 2 lõige 1e Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõiked 3 ja 4 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõige 3 Artikkel 3a Artikli 4 lõike 1 esimese lõigu punkt a Artikli 4 lõike 1 esimese lõigu punkt b Artikli 4 lõike 1 teine lõik Artikli 4 lõige 4 Artikli 4a lõike 1 esimene lõik Artikli 4a lõike 1 teine lõik Artikli 4a lõige 2 Artikli 4a lõige 3 Artikkel 5 Artikkel 5a Artikkel 6 Artikkel 7 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõige 2 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 10a Artikkel 11 Artikkel 11a Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 13a Artikli 14 lõige 1 Artikli 14 lõige 1a Artikkel 14a Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikli 19 lõige 1 Artikli 19 lõige 2 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikkel 21a, artikkel 21b Artikkel 22 Artikkel 22a Artikkel 23 Artikkel 23a Artikkel 24 || Artikkel 1 Artikkel 3, artikkel 2 Artikli 11 lõiked 1 ja 2 Artikli 10 lõige 1 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikli 11 lõige 3 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 ─ ─ Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikli 20 lõige 2, artikkel 24 Artikli 12 lõiked 1 ja 2 Artikli 16 lõige 2 Artikli 20 lõige 2 Artikli 12 lõige 1 Artikkel 38 Artikkel 39 Artikkel 39 Artikkel 2 Artikkel 4 ─ ─ Artikkel 40 Artikli 20 lõige 2 Artikkel 75 Artikli 20 lõige 2, artikkel 24 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõige 4, artikli 18 lõige 5 Artikkel 18 Artikkel 19, artikli 21 lõige 1 Artikli 18 lõige 5 Artikli 19 lõiked 4 ja 5 Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 6 Artikkel 32, artikkel 33 Artikkel 42 Artikkel 4 Artikkel 40 Artikli 20 lõige 2, artikkel 21 Artikkel 38 Artikkel 44 Artikkel 35, artikkel 37 Artikkel 46 ─ ─ ─ Artikkel 141 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a Artikkel 57 Artikli 145 lõiked 1 ja 2 ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikli 20 punkt c ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ Artikkel 93 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
 3. Nõukogu direktiiv 68/193/EMÜ
 Nõukogu direktiiv 68/193/EMÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikkel 1 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 2 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõike 3 esimese lõigu punktid a ja b ning teine lõik Artikli 3 lõike 3 esimese lõigu punkt c Artikli 3 lõike 3 kolmas lõik Artikli 3 lõige 4 Artikli 3 lõige 5 Artikkel 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõige 3 Artikkel 5a Artikli 5b lõige 1 Artikli 5b lõige 2 Artikli 5b lõige 3 Artikkel 5ba Artikkel 5c Artikli 5d lõiked 1, 2 Artikli 5d lõige 3 Artikli 5e lõige 1 Artikli 5e lõike 2 esimene lause Artikli 5e lõike 2 teine lause Artikkel 5f Artikkel 5g Artikkel 7 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõige 2 Artikkel 9 Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõige 2 Artikli 10 lõige 3 Artikli 10 lõige 4 Artikli 10 lõige 5 Artikli 10 lõige 6 Artikkel 10a Artikli 11 lõige 1 Artikli 11 lõige 2 Artikkel 12 Artikkel 12a Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 14a Artikli 15 lõige 1 Artikli 15 lõige 2 Artikkel 16 Artikkel 16a Artikkel 16b Artikkel 17 Artikkel 17a Artikkel 18 Artikkel 18a Artikkel 18b Artikkel 19 Artikkel 20 || Artikkel 1 Artikkel 3 ─ Artikli 12 lõiked 1 ja 2 ─ Artikli 12 lõiked 1 ja 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a Artikkel 4 Artikli 16 lõige 2 Artikli 12 lõiked 1 ja 2 Artikkel 40 Artikkel 51 Artikli 14 lõige 1 Artikli 15 lõige 1, artikkel 51 Artikli 56 lõike 2 punkt a Artikkel 60 Artikkel 61 Artikkel 62 Artikkel 4, artikli 56 lõike 1 punkt b Artikkel 4 Artikkel 71, artikkel 74 Artikli 64 lõige 2 Artikli 85 lõige 1 Artikli 103 lõige 3 Artikkel 52 Artikli 53 lõike 1 punkt h Artikkel 86 Artikli 17 lõige 1 Artikli 18 lõiked 1, 2, 3 ja 4 Artikli 18 lõige 5 Artikkel 18 Artikli 19 lõige 1, artikkel 22 Artikli 17 lõige 2, artikli 29 lõige 2 ─ Artikli 21 lõige 4 ─ ─ Artikli 21 lõige 1 ─ Artikkel 45 Artikkel 4 Artikkel 4 Artikkel 38 Artikkel 35, artikkel 36 Artikkel 42 Artikkel 46 Artikkel 44 ─ ─ ─ Artikkel 141 ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 145 || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 93 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
 4. Nõukogu direktiiv 98/56/EÜ
 Nõukogu direktiiv 98/56/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 lõiked 2 ja 3 Artikkel 2 Artikkel 3 Artikkel 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõiked 3 ja 4 Artikli 5 lõige 5 Artikkel 6 Artikli 7 lõige 1 Artikli 7 lõige 2 Artikli 7 lõige 3 Artikli 7 lõige 4 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõiked 2 ja 3 Artikli 8 lõige 4 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõige 2 Artikli 9 lõige 3 Artikli 9 lõige 4 Artikkel 10 Artikli 11 lõige 1 Artikli 11 lõige 2 Artikli 11 lõige 3 Artikli 11 lõige 4 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 Artikkel 21 || Artikkel 1 Artikkel 2 Artikkel 3 Artikkel 6 Artikkel 4 Artikli 16 lõige 2, artikli 48 lõige 1 Artikli 64 lõige 1 Artikli 16 lõige 2 ─ Artikkel 5 Artikkel 7 ─ Artikkel 8 ─ Artikkel 17, artikli 48 lõige 2 Artikli 19 lõige 4, artikkel 49 ─ Artikkel 50 Artikli 50 lõige 2, artikli 64 lõige 4 ─ ─ Artikkel 35, artikkel 37 Artikkel 44 Artikkel 43 ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 4 ─ Artikkel 141 Artikkel 141 ─ ─ Artikkel 145 || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 Artikli 64 lõige 1 Artikkel 93 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 9 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
 5. Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ
 Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikkel 1 Artikkel 2 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõike 3 esimene lõik Artikli 3 lõike 3 teine lõik Artikli 3 lõige 4 Artikli 4 lõige 1 Artikli 4 lõige 2 Artikli 4 lõike 3 punkt a Artikli 4 lõike 3 punkt b Artikli 4 lõige 4 Artikli 4 lõige 5 Artikkel 5 Artikli 6 lõige 1 Artikli 6 lõige 2 Artikli 6 lõike 3 esimene lõik Artikli 6 lõike 3 teine lõik Artikli 6 lõige 4 Artikli 6 lõige 5 Artikli 6 lõige 6 Artikli 6 lõige 7 Artikli 6 lõige 8 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikkel 12 Artikli 13 lõige 1 Artikli 13 lõige 2 Artikli 13 lõige 3 Artikli 14 lõiked 1 ja 2 Artikli 14 lõige 3 Artikli 14 lõige 4 Artikli 14 lõige 5 Artikli 14 lõige 6 Artikli 14 lõige 7 Artikkel 15 Artikli 16 lõige 1 Artikli 16 lõige 2 Artikli 16 lõiked 3, 4 ja 5 Artikli 16 lõige 6 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõige 2 Artikli 17 lõige 3 Artikli 17 lõige 4 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikkel 22 Artikkel 23 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 26 Artikkel 27 Artikkel 28 Artikkel 29 Artikkel 30 Artikkel 31 || Artikkel 105 Artikkel 106 Artikkel 119 Artikkel 4 Artikkel 105, artikli 3 lõige 9 Artikli 8 lõige 4 Artikkel 139 Artikkel 114 Artikli 107 lõiked 1 ja 2 Artikli 107 lõige 3 Artikkel 109 Artikkel 134 Artikkel 108 Artikkel 4 Artikli 115 punkt b Artikli 117 lõige 5 Artikkel 118 ─ Artikkel 5 Artikli 2 punkt a ─ Artikkel 134 ─ Artikkel 128 ─ Artikkel 110 Artikkel 112 Artikkel 113 Artikkel 122 Artikkel 123 Artikli 117 lõige 2 Artikkel 126 Artikli 124 lõiked 1 ja 2 Artikkel 130 Artikkel 131 Artikkel 125 Artikli 124 lõige 3 Artikkel 4 Artikkel 121 ─ ─ ─ ─ Artikkel 4 Artikkel 128 ─ Artikli 128 lõike 1 punkt b Artikkel 129 Artikkel 137, artikkel 138 ─ Artikkel 133 Artikkel 4 Artikkel 127 ─ ─ Artikkel 141 ─ ─ Artikkel 144 Artikli 145 lõiked 1 ja 2 ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 Artikli 100 lõige 1 ─ Artikli 106 lõige 2 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
 6. Nõukogu
 direktiiv 2002/54/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2002/54/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 esimene lõik Artikli 1 teine lõik Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõike 3 punkt A Artikli 2 lõike 3 punkt B Artikli 2 lõige 4 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikkel 4 Artikli 5 esimese lõigu punkt a Artikli 5 esimese lõigu punkt b Artikli 5 teine lõik Artikli 5 kolmas lõik Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu punkt a Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu punkt b Artikli 6 lõike 1 teine lõik Artikli 6 lõige 2 Artikli 6 lõige 3 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõige 1a Artikli 9 lõige 1b Artikli 9 lõige 2 Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõige 2 Artikli 11 lõige 1 Artikli 11 lõige 2 Artikli 11 lõige 3 Artikli 12 punkt a Artikli 12 punkt b Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikli 22 lõige 1 Artikli 22 lõige 2 Artikli 22 lõige 3 Artikkel 23 Artikkel 24 Artikli 25 lõige 1 Artikli 25 lõige 2 Artikkel 26 Artikkel 27 Artikkel 28 Artikkel 29 Artikli 30 lõike 1 punkt a Artikli 30 lõike 1 punkt b Artikli 30 lõike 1 punkt c Artikli 30 lõige 2 Artikkel 30A Artikkel 31 Artikkel 32 Artikkel 33 Artikkel 34 Artikkel 35 || Artikkel 1 Artikkel 46 Artikkel 3, artikkel 10 Artikli 20 lõige 2 Artikli 20 lõige 2, artikkel 23 Artikli 20 lõige 2, artikkel 143 Artikkel 24 Artikli 12 lõiked 1 ja 2 Artikli 20 lõige 2 Artikli 12 lõige 1 Artikkel 37 Artikkel 39 ─ ─ Artikli 2 punktid a ja b Artikli 34 lõige 1 Artikkel 4 Artikli 34 lõige 6 ─ Artikkel 40 Artikli 75 lõige 1 Artikli 20 lõige 2, artikkel 24 Artikli 23 lõige 1 Artikli 23 lõike 1 punkt a Artikli 20 lõige 2 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõige 4 Artikkel 18 Artikli 18 lõige 4 Artikli 18 lõige 5 Artikkel 19, artikkel 21 ─ Artikli 18 lõige 5 Artikli 18 lõige 5 Artikkel 18 ─ Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 6 Artikkel 42 Artikkel 4 Artikli 16 lõige 2 Artikli 38 lõige 1 Artikli 38 lõige 6 Artikli 44 lõike 2 punkti b alapunkt iii Artikkel 44 Artikkel 37 ─ ─ ─ Artikli 16 lõige 3 Artikkel 141 Artikkel 4 Artikli 16 lõige 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a ─ ─ ─ ─ Artikkel 144 Artikli 145 lõige 1 ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 100 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ Artikkel 93 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
 7. Nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 esimene lõik Artikli 1 teine lõik Artikli 2 lõike 1 punkt a Artikli 2 lõike 1 punkt b Artikli 2 lõike 1 punkt c Artikli 2 lõike 1 punkt d Artikli 2 lõike 1 punkt e Artikli 2 lõike 1 punkt f Artikli 2 lõike 1 punkt g Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõige 4 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõige 3 Artikli 3 lõige 4 Artikli 4 lõige 1 Artikli 4 lõiked 2 ja 3 Artikli 4 lõige 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõige 3 Artikkel 6 Artikli 7 lõige 1 Artikli 7 lõige 2 Artikli 7 lõige 3 Artikli 7 lõiked 4 ja 5 Artikkel 8 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõiked 2 ja 3 Artikli 9 lõige 4 Artikli 9 lõige 5 Artikli 9 lõige 6 Artikli 10 lõiked 1, 2, 3 ja 4 Artikli 10 lõige 5 Artikkel 11 Artikli 12 lõige 1 Artikli 12 lõige 2 Artikli 12 lõige 3 Artikli 13 lõige 1 Artikli 13 lõige 2 Artikli 13 lõige 3 Artikli 13 lõige 4 Artikli 14 lõiked 1 ja 2 Artikli 15 lõige 1 Artikli 15 lõige 2 Artikli 15 lõige 3 Artikli 16 lõige 1 Artikli 16 lõige 2 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikli 20 lõiked 1, 2 ja 3 Artikli 20 lõige 4 Artikkel 21 Artikli 22 punkt a Artikli 22 punkt b Artikli 23 lõike 1 punkt a Artikli 23 lõike 1 punkt b Artikli 23 lõige 2 Artikli 23 lõige 3 Artikkel 24 Artikli 25 lõige 1 Artikli 25 lõige 1a Artikli 25 lõige 1b Artikli 25 lõige 2 Artikli 26 lõige 1 Artikli 26 lõige 2 Artikli 26 lõige 3 Artikkel 27 Artikli 28 lõige 1 Artikli 28 lõige 2 Artikli 28 lõige 3 Artikli 28 lõige 4 Artikkel 29 Artikkel 30 Artikkel 31 Artikkel 32 Artikkel 33 Artikli 34 lõige 1 Artikli 34 lõige 2 Artikkel 35 Artikli 36 lõige 1 Artikli 36 lõige 2 Artikli 36 lõige 3 Artikkel 37 Artikkel 38 Artikkel 39 Artikkel 40 Artikkel 41 Artikkel 42 Artikkel 43 Artikkel 44 Artikkel 45 Artikkel 46 Artikkel 47 Artikkel 48 Artikli 48 lõike 1 punkt b Artikkel 49 Artikkel 50 Artikkel 51 Artikkel 52 Artikkel 53 || Artikkel 1 Artikkel 46 Artikli 3 lõige 5 Artikli 11 lõige 2 Artikli 10 lõige 7 Artikli 10 lõige 8 Artikli 10 lõige 9 ─ Artikli 18 lõige 5 Artikli 11 lõige 3 Artikli 53 lõike 1 punkt i Artikli 20 lõige 2, artikli 24 lõige 4 Artikli 14 lõige 1 Artikkel 51 Artikkel 52 Artikli 14 lõige 1 Artikli 56 lõike 2 punkt a Artikkel 4 Artikkel 57 Artikkel 60 Artikkel 61 Artikkel 62 Artikli 14 lõige 1 Artikkel 71 Artikkel 74 Artikkel 75 Artikkel 4 Artikkel 66, artikkel 67 Artikkel 51, artikkel 86 Artikkel 64 Artikli 102 lõige 1 Artikli 53 lõike 1 punkt h Artikli 64 lõige 1 Artikkel 103 Artikli 76 lõiked 3 ja 4 Artikkel 86 Artikkel 82 Artikkel 83 Artikli 84 lõige 4 ─ Artikli 85 lõige 1 Artikkel 81 ─ Artikli 85 lõige 1 Artikli 85 lõige 1 Artikli 85 lõige 2 ─ Artikkel 4 Artikkel 4, artikli 56 lõike 1 punkt c Artikkel 52, artikkel 53 Artikkel 41 ─ Artikkel 12 Artikli 20 lõige 2 Artikkel 2 Artikkel 37 Artikkel 39 Artikkel 2 Artikli 34 lõige 1 Artikli 34 lõige 6 ─ Artikkel 40 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikli 23 lõige 1 Artikli 23 lõike 1 punkt a Artikli 20 lõige 2 Artikli 17 lõige 1 Artikli 18 lõige 5 Artikli 32 lõige 1 Artikkel 18 Artikli 19 lõige 1, artikkel 21 Artikli 18 lõige 5 Artikli 19 lõige 4 ─ Artikli 18 lõige 5 Artikli 21 lõige 5 Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 6 Artikkel 42 Artikkel 4 Artikli 12 lõiked 1 ja 2 Artikli 20 lõige 2, artikli 21 lõige 1 ─ Artikli 19 lõiked 1 ja 2 ─ Artikkel 44 Artikkel 35, artikkel 37 ─ Artikkel 30 Artikli 20 lõige 2, artikkel 28 Artikkel 31 ─ Artikli 14 lõige 4, artikkel 56 Artikli 16 lõige 2, artikli 20 lõige 2 Artikkel 141 Artikkel 4 Artikkel 32, artikkel 33 Artikli 12 lõike 4 punkt a ─ ─ Artikkel 144 Artikli 145 lõiked 1 ja 2 ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ ─ ─ Artikkel 93 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
 8. Nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 esimene lõik Artikli 1 teine lõik Artikkel 2 Artikli 3 lõike 1 esimene lause Artikli 3 lõike 1 teine lause Artikli 3 lõike 1 kolmas lause Artikli 3 lõiked 2, 3 ja 4 Artikkel 4 Artikkel 5 Artikli 6 lõike 1 esimene lõik Artikli 6 lõike 1 teine lõik Artikli 6 lõige 2 Artikli 6 lõige 3 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõige 2 Artikli 10 lõige 3 Artikli 11 lõige 1 Artikli 11 lõige 2 Artikli 12 lõige 1 Artikli 12 lõige 2 Artikli 12 lõige 3 Artikli 13 lõige 1 Artikli 13 lõige 2 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõike 2 esimene lause Artikli 17 lõike 2 teine lause Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikli 22 lõige 1 Artikli 22 lõige 2 Artikli 22 lõige 3 Artikli 23 lõige 1 Artikli 23 lõige 2 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 26 Artikli 27 lõike 1 punkt a Artikli 27 lõike 1 punkt b Artikli 27 lõike 1 punkt c Artikli 27 lõige 2 Artikkel 28 Artikkel 29 Artikkel 30 Artikkel 31 || Artikkel 1 Artikkel 46 Artikkel 3 Artikli 12 lõige 1, artikli 16 lõige 2 ─ ─ Artikli 16 lõige 2 Artikli 12 lõige 1 Artikkel 40 Artikkel 2 Artikkel 4 ─ ─ Artikli 20 lõige 2 Artikli 16 lõige 2 Artikli 16 lõige 2 Artikli 16 lõige 2 Artikli 17 lõige 4 Artikli 17 lõige 4 Artikkel 17, artikkel 18 Artikli 18 lõige 5 Artikli 18 lõiked 2 ja 4 Artikli 18 lõige 4 Artikli 18 lõige 5 Artikli 19 lõige 3, artikkel 21 Artikli 18 lõige 5 ─ Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 6 Artikkel 4 Artikkel 40 ─ Artikli 16 lõige 2 Artikkel 42 ─ Artikkel 44 Artikkel 35, artikkel 37 Artikkel 34 ─ ─ Artikkel 45 Artikli 16 lõige 2 Artikkel 141 Artikkel 4 Artikli 16 lõige 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a ─ Artikli 16 lõige 2 ─ Artikkel 144 Artikli 145 lõige 1 ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 93 ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 16, artikkel 31 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
 9. Nõukogu
 direktiiv 2002/57/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 esimene lõik || Artikkel 1 || ─ || ─
 Artikli 1 teine lõik || Artikkel 46 || ─ || ─
 Artikli 2 lõike 1 punkt a || Artikkel 3, artikkel 10 || ─ || ─
 Artikli 2 lõike 1 punkt b || Artikli 11 lõiked 1, 2 ja 4 || ─ || ─
 Artikli 2 lõike 1 punktid c, d, e, f, g, h, i, j, k || Artikkel 16, artikkel 20 || ─ || ─
 Artikli 2 lõige 2 || Artikli 11 lõige 3 || ─ || ─
 Artikli 2 lõige 3 || ─ || ─ || ─
 Artikli 2 lõige 3a || ─ || ─ || ─
 Artikli 2 lõike 4 punkt a || Artikli 16 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 2 lõike 4 punkt b || Artikli 20 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 2 lõige 5 || Artikli 20 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 2 lõige 6 || Artikli 20 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3 || Artikli 12 lõige 3 || ─ || ─
 Artikli 3 lõige 4 Artikkel 4 Artikli 5 esimese lõigu punkt a Artikli 5 esimese lõigu punkt b Artikli 5 teine lõik Artikli 5 kolmas lõik Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu punkt a Artikli 6 esimese lõigu punkt b Artikli 6 lõike 1 teine lõik Artikli 6 lõige 2 Artikli 6 lõige 3 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõige 2 Artikkel 11 Artikli 12 lõige 1 Artikli 12 lõige 2 Artikli 12 lõige 3 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 19a Artikkel 20 Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 2 Artikli 21 lõige 3 Artikli 22 lõige 1 Artikli 22 lõige 2 Artikkel 23 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 26 Artikli 27 lõike 1 punkt a Artikli 27 lõike 1 punkt b Artikli 27 lõike 1 punkt c Artikli 27 lõige 2 Artikkel 28 Artikkel 29 Artikkel 30 Artikkel 31 Artikkel 32 Artikkel 33 || Artikli 16 lõige 3 Artikli 12 lõige 1 Artikkel 37 Artikkel 39 Artikkel 44 ─ Artikkel 2 Artikkel 4 Artikkel 34 ─ ─ Artikkel 40 Artikli 75 lõige 1 Artikli 20 lõige 2 Artikli 17 lõige 1, artikli 18 lõige 1 Artikli 18 lõige 5 Artikkel 18 Artikli 19 lõige 1, artikli 20 lõige 1 ─ Artikli 21 lõike 5 punkt g ─ Artikli 21 lõige 1 Artikli 21 lõige 6 Artikkel 42 Artikkel 4 Artikli 20 lõige 2 ─ Artikli 20 lõige 2 Artikkel 42 Artikkel 37 Artikkel 19 ─ ─ ─ ─ Artikli 20 lõige 2 Artikkel 141 Artikkel 4 Artikli 16 lõige 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a ─ Artikli 57 lõige 2 ─ ─ ─ Artikkel 144 Artikkel 145 Artikkel 145 || ─ ─ ─ ─ Artikli 100 lõige 1 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
 10. Nõukogu
 direktiiv 2008/90/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2008/90/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 lõige 1 || Artikkel 1 || ─ || ─
 Artikli 1 lõige 2 || Artikli 11 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 1 lõige 3 || Artikkel 4 || ─ || ─
 Artikli 1 lõige 4 || Artikkel 46 || ─ || ─
 Artikkel 2 || Artikkel 3 || ─ || ─
 Artikli 3 lõige 1 || Artikli 12 lõige 1 || ─ || ─
 Artikli 3 lõige 2 || Artikkel 4 || ─ || ─
 Artikli 3 lõige 3 || Artikkel 4 || ─ || ─
 Artikli 3 lõige 4 || Artikkel 2 || ─ || ─
 Artikkel 4 || Artikkel 16, artikkel 20 || ─ || ─
 Artikkel 5 || Artikkel 5 || ─ || ─
 Artikli 6 lõige 1 || Artikkel 7 || ─ || ─
 Artikli 6 lõige 2 || ─ || ─ || Artikli 9 lõige 1
 Artikli 6 lõige 3 || Artikkel 8 || ─ || ─
 Artikli 6 lõige 4 || ─ || ─ || ─
 Artikli 7 lõige 1 || Artikkel 14, artikli 50 lõige 1 || ─ || ─
 Artikli 7 lõike 2 esimene lõik Artikli 7 lõike 2 teine lõik || Artikkel 14, artikli 50 lõige 1 Artikli 12 lõike 4 punkt a || ─ || ─
 Artikli 7 lõige 3 || Artikli 50 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 7 lõige 4 || Artikkel 57 || ─ || ─
 Artikli 7 lõige 5 || Artikkel 56 || ─ || ─
 Artikli 7 lõige 6 || Artikkel 51, artikkel 52 || ─ || ─
 Artikli 8 lõige 1 || Artikli 17 lõige 1 || ─ || ─
 Artikli 8 lõige 2 || Artikli 17 lõige 2 || ─ || ─
 Artikli 9 lõike 1 punkt a || Artikli 19 lõiked 4 ja 5 || ─ || ─
 Artikli 9 lõike 1 punkt b || Artikli 19 lõiked 1 ja 2 || ─ || ─
 Artikli 9 lõike 1 teine lõik || Artikli 21 lõige 5 || ─ || ─
 Artikli 9 lõige 2 || ─ || ─ || ─
 Artikli 9 lõige 3 || Artikli 21 lõige 1 || ─ || ─
 Artikkel 10 || ─ || ─ || ─
 Artikkel 11 || Artikkel 37 || ─ || ─
 Artikkel 12 || Artikkel 44 || ─ || ─
 Artikkel 13 || ─ || Artikkel 8 ja artikli 20 punkt b || ─
 Artikli 14 lõige 1 Artikli 14 lõige 2 || ─ ─ || Artikli 13 lõige 1 Artikkel 93 || ─ ─
 Artikli 14 lõige 3 Artikli 14 lõige 4 Artikli 14 lõige 5 Artikli 14 lõige 6 Artikli 14 lõige 7 Artikkel 15 || ─ || Artikli 93 lõike 3 punkt d Artikli 93 lõike 3 punkt b Artikli 161 punkti a alapunkt ii ja punkt b Artikli 161 punkti a alapunkt ii ja punkt b Artikkel 93 Artikkel 115 || ─
 Artikkel 16 || ─ || Artikkel 118 || ─
 Artikli 17 lõige 1 || Artikkel 4 || ─ || ─
 Artikli 17 lõige 2 || Artikkel 40 || ─ || ─
 Artikkel 18 || Artikli 11 lõige 3 || ─ || ─
 Artikkel 19 || Artikkel 141 || ─ || ─
 Artikkel 20 || ─ || ─ || ─
 Artikkel 21 || ─ || ─ || ─
 Artikkel 22 || Artikkel 144 || ─ || ─
 Artikkel 23 || Artikli 145 lõiked 1 ja 2 || ─ || ─
 Artikkel 24 || ─ || ─ || ─
 11. Nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 lõige 2 Artikli 1 lõige 3 Artikkel 2 Artikli 3 lõige 1 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõige 3 Artikli 4 lõige 1 Artikli 4 lõige 2 Artikli 4 lõige 3 Artikli 4 lõiked 4 ja 5 Artikli 4 lõige 6 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõige 3 Artikli 5 lõige 4 Artikkel 6 Artikli 7 lõige 1 Artikli 7 lõige 2 Artikli 7 lõige 3 Artikli 7 lõige 4 Artikli 7 lõige 5 Artikkel 8 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõiked 2 ja 3 Artikli 9 lõige 4 Artikli 9 lõige 5 Artikli 9 lõige 6 Artikli 10 lõiked 1, 2, 3 ja 4 Artikli 10 lõige 5 Artikkel 11 Artikli 12 lõige 1 Artikli 12 lõige 2 Artikli 12 lõige 3 Artikli 13 lõige 1 Artikli 13 lõige 2 Artikli 13 lõige 3 Artikli 13 lõige 4 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikli 16 lõige 1 Artikli 16 lõige 2 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikli 20 lõige 1 Artikli 20 lõige 2 ja lõike 3 punkt a Artikli 20 lõike 3 punkt b Artikkel 21 Artikkel 22 Artikkel 23 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 26 Artikkel 27 Artikkel 28 || Artikli 52 lõige 1 Artikli 52 lõike 1 punkt b Artikkel 46 ─ Artikkel 51 Artikli 56 lõiked 3 ja 4 Artikkel 4 Artikkel 56 Artikli 56 lõige 2 ─ Artikkel 4 Artikkel 57 Artikkel 60 Artikkel 61 Artikkel 62 Artikkel 58 Artikkel 4 Artikkel 71 Artikkel 74 Artikkel 75 Artikkel 4 Artikkel 4 Artikli 67 lõike 1 punkt i Artikli 53 lõige 1 Artikkel 64 Artikli 102 lõige 1 Artikli 53 lõike 1 punkt g Artikli 64 lõige 1 Artikkel 103 Artikli 76 lõige 3 Artikkel 86 Artikkel 82 Artikli 83 lõige 1, artikkel 84 Artikli 84 lõige 4 ─ Artikli 85 lõige 1 Artikkel 81 ─ Artikkel 85 Artikkel 85 Artikkel 4 Artikkel 4, artikli 85 lõige 1 Artikkel 52, artikkel 55 Artikkel 45, artikli 85 lõige 1 Artikli 84 lõige 4 ─ Artikkel 57 ─ ─ Artikkel 44 Artikkel 141 ─ ─ Artikkel 144 Artikli 145 lõiked 1 ja 2 ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
 12. Nõukogu direktiiv 2008/72/EÜ
 Nõukogu direktiiv 2008/72/EÜ || Käesolev määrus || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Määrus (EL) nr .../... (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 lõige 2 Artikli 1 lõige 3 Artikkel 2 Artikkel 3 Artikkel 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 5 lõige 2 Artikli 5 lõige 3 Artikli 5 lõige 4 Artikli 6 lõige 1 Artikli 6 lõige 2 Artikli 6 lõige 3 Artikli 6 lõige 4 Artikkel 7 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõike 2 punktid a ja b Artikli 8 lõike 2 punkt c Artikli 8 lõige 3 Artikli 9 lõiked 1 ja 2 Artikli 9 lõige 3 Artikli 10 lõige 1 Artikli 10 lõige 2 Artikli 10 lõige 3 Artikli 11 lõike 1 esimene lõik Artikli 11 lõike 1 teine lõik Artikli 11 lõige 2 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikkel 22 Artikli 23 lõige 1 Artikli 23 lõige 2 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 26 Artikkel 27 || Artikkel 1 Artikli 11 lõiked 1, 2 ja 4 Artikli 11 lõige 3 Artikkel 46 Artikkel 3, artikkel 10 Artikli 16 lõige 2 Artikkel 6 Artikkel 7, artikkel 8 ─ ─ Artikkel 5 ─ ─ Artikkel 24 ─ Artikkel 5 Artikkel 2 Artikli 12 lõike 4 punkt a ─ Artikli 14 lõige 1 Artikkel 52 Artikli 17 lõige 1 Artikli 17 lõige 2 ─ Artikli 17 lõige 1, artikkel 28 ─ ─ ─ Artikkel 35, artikkel 37 Artikkel 4 Artikkel 4, artikkel 40 Artikkel 43, artikkel 44 Artikkel 24 ─ Artikli 20 punkt d ─ Artikkel 141 ─ ─ Artikkel 4 ─ Artikkel 144 Artikli 145 lõiked 1 ja 2 ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 36 ─ ─ Artikkel 115 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 8, artikkel 13 Artikkel 20 ─ Artikkel 93 ─ ─ Artikkel 8 ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ Artikkel 9, artikkel 15 ─ ─ ─ Artikkel 64 ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
 [1] Euroopa Parlamendi seisukoht... ja nõukogu seisukoht ...
 esimesel lugemisel Euroopa Parlamendi seisukoht ... ja nõukogu otsus ...
 [2] EÜT L 125, 11.7.1966, lk 2298.
 [3] EÜT L 125, 11.7.1966, lk 2309.
 [4] EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15.
 [5] EÜT L 226, 13.8.1998, lk 16.
 [6] EÜT L 11, 15.1.2000, lk 17.
 [7] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1.
 [8] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12.
 [9] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.
 [10] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 60.
 [11] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74.
 [12] ELT L 205, 1.8.2008, lk 28.
 [13] ELT L 267, 8.10.2008, lk 8.
 [14] EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10–23.
 [15] EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1-69.
 [16] EÜT L 106, 17.04.2001, lk 1-39.
 [17] ELT L 268, 18.10.2003, lk 1-23.
 [18] ELT L 268, 18.10.2003, lk 24-28.
 [19] (Office of Publication, please insert OJ reference
 number of Regulation on protective measures against pest of plants).
 [20] ELT L 162, 21.6.2008, lk 13-19.
 [21] ELT L 312, 27.11.2009, lk 44-54.
 [22] ISO 3166-1:2006, Maade ja nende jaotiste nimetuste
 tähised. 1. osa: Maatähised. Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon, Genf.