text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,7.8.2015
 COM(2015) 398 final
 2015/0174(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega kiidetakse heaks ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi, Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingu sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika üldine eesmärk on tuvastada ja tõkestada massihävitusrelvade levikut ning sellele reageerida. Massihävitusrelvade leviku probleemiga tegelemiseks on välja töötatud mitmepoolsed konventsioonid ja kontrollimehhanismid, kahepoolsed ja riiklikud õigusraamistikud, kaitsemeetmed, sanktsioonid, ekspordikontrollid, ohu vähendamisele suunatud koostööprogrammid ning hädaolukordadeks valmisoleku ja nendele reageerimise kavad.
 Selle poliitika elemendiks on ka meetmed, mis on suunatud massihävitusrelvadega seonduvale oskusteabele ja eriti ohtlikele materjalidele ja tehnoloogiatele, mille ebasobiv ja loata kasutamine võib põhjustada suurt kahju.
 Sellega seoses asutati 1994. aastal pärast Nõukogude Liidu lagunemist rahvusvaheline teadus- ja tehnoloogiakeskus (ISTC). Seda rahastati koos teiste lepinguosalistega (Ameerika Ühendriigid, Kanada, Jaapan) rahvusvahelise mitmepoolse lepingu kaudu, et tõkestada massihävitusrelvadega seonduva teadusliku ja tehnilise pädevuse levikut. Aja jooksul ühines lepinguga veel teisigi lepinguosalisi, nt Armeenia, Gruusia, Kasahstan, Korea Vabariik, Kõrgõzstan, Norra, Valgevene, Vene Föderatsioon ja Tadžikistan.
 ISTC tegutseb teadusuuringute valdkonna ja massihävitusrelvade tõkestamise valdkonna ristumiskohal ning selle kaudu on rahastatud peaaegu 3 000 projekti koguväärtusega üle 550 miljoni euro. ELi osalus selles on ligikaudu 270 miljonit eurot. Viimastel aastatel on ISTC kontseptsioon ja toimimine teaduskeskusena edasi arenenud, et võtta arvesse muutusi massihävitusrelvade levikus, ohuanalüüside tulemusi ja lepinguosaliste uusi vajadusi. Keskus toetas üha enam selliseid projekte, mille eesmärk oli üldiste keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtude leevendamine, kusjuures teadlaste ümbersuunamine ei olnud eesmärk omaette – pigem sooviti edendada bioohutust ja bioturvalisust, laboratooriumide füüsilist ajakohastamist ning asjaomaste teadusringkondade vaheliste võrgustike loomist.
 Pärast seda, kui Vene Föderatsioon teatas 2010. aastal lepingust taganemisest, mis jõustus 15. juulil 2015, on lepinguosalised kokku leppinud selles, et on vaja uut lepingut, mis võimaldaks keskusel tõhusalt täita oma ülesandeid muutunud tingimustes.
 21. oktoobril 2013 volitas nõukogu komisjoni alustama Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (kes tegutsevad ühe lepinguosalisena) nimel läbirääkimisi, et sõlmida ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi, Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahel leping, millega jätkatakse rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevust (edaspidi „leping”), ning andis selleks vastavad läbirääkimissuunised (dokument 14137/13 R –UE).
 Läbirääkimissuunistes püstitatud eesmärgid on täielikult täidetud ning liikmesriikide märkusi võeti läbirääkimiste ajal arvesse. Tegevuse jätkamise lepingu eelnõu esitati massihävitusrelvade leviku tõkestamise töörühmale (CONOP) 24. veebruaril 2014 ja tuumaküsimuste töörühmale 5. veebruaril 2014.
 Seejärel parafeeris eelnõu Euroopa Komisjon. Juunis 2014 parafeerisid lepingu kõik lepinguosalised, välja arvatud Kasahstan, Norra ja Tadžikistan. Selles etapis loodeti, et lepingu parafeerimine toimub võimalikult lühikese aja jooksul.
 Seepärast koostas komisjon käesoleva ettepaneku, milles käsitletakse nõukogu otsust lubada sõlmida leping EURATOMi nimel.
 Lepingu parafeerimine Kasahstani poolt võttis loodetust kauem aega. Esmalt taotles Kasahstan lisaaega, et viia lõpule lepingu parafeerimiseks vajalikud sisemised heakskiidumenetlused. Seejärel esitati mõningad vastuväited seoses lepingu eelnõu venekeelse tõlkega. Sisemise heakskiidumenetluse käigus ja pärast valitsuse ümberkorraldamist 2014. aastal esitas Kasahstan ka tehnilisi õiguslikke vastuväiteid seoses lepingus esitatud viitega Viini konventsioonile. Sel ajavahemikul taganes ISTC lepingust ka Valgevene ning seega jäeti tegevuse jätkamise uuest lepingust välja ka vastav viide Valgevenele. Kõigi nende taotlustega arvestamiseks lepiti kokku, et valmistatakse ette lepingu uus versioon. Võrreldes eelmise versiooniga ei sisaldanud uus versioon märkimisväärseid olulisi erinevusi ja on täielikult kooskõlas nõukogu läbirääkimissuunistega. Keeleprobleemid lahendati, viide Valgevenele kustutati ning viide Viini konventsioonile asendati konventsiooni enda asjaomase tekstiga, mis oli Kasahstanile vastuvõetav. Pärast nende muudatuste siseviimist parafeerisid lepinguosalised tegevuse jätkamise lepingu uue versiooni 22. juunil 2015 Astanas.
 Praegune ettepanek on samm edasi rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingule (edaspidi „leping”) allakirjutamise suunas. Tehakse ettepanek kasutata kahte paralleelset menetlust – üks lepingu sõlmimiseks EURATOMi lepingu alusel ja paralleelne menetlus lepingule allakirjutamiseks Euroopa Liidu lepingu / Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel.
 Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega
 Nagu märgitud stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi temaatilises strateegiadokumendis 2014–2020, tuleb teadmiste leviku tõttu kahesuguse kasutusega materjalide valdkonnas teadlaste tegevuse ümbersuunamise asemel toetada teadlaste kaasamise kontseptsiooni väljatöötamist. Sellest ajast alates on EL oma lähenemisviisi vastavalt kohandanud, võttes samuti arvesse uusi info- ja sidevahendeid, mis võimaldavad massihävitusrelvade võimalikel levitajatel saada lihtsamini tundlikku informatsiooni ja oskusteavet.
 Aastate jooksul on inimmõõtme tähtsus üldises julgeolekupoliitikas järkjärgult suurenenud; lisaks teadlaste tegevuse ümbersuunamisele keskendutakse ka kahesuguse kasutusega materjalide alaste teadmiste ja kogemuste leviku ohjeldamisele üleilmsel tasandil. Need aspektid on muutunud tähtsaks pärast 11. septembri rünnakuid ning need kajastuvad ka 2004. aasta ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis nr 1540. Neid arengusuundumusi arutati samuti G8 ülemaailmse partnerlusprogrammi raames. 2009. aastal võttis G8 töörühm vastu soovitused kooskõlastatud lähenemisviisi kohta massihävitusrelvade alaste teadmiste leviku ja teadlaste kaasamise valdkonnas, mis kiideti tippkohtumisel heaks. Soovitustes käsitleti massihävitusrelvade alaste kogemuste ja mis tahes tundlike teadmiste levikut KBRT (keemilises, bioloogilises, radioloogilises ja tuuma-) valdkonnas tõsise probleemina. Soovitustes viidati ISTClt saadud õppetundidele nõuetekohaste projektide väljatöötamisel väljaspool G8 riike kui võimalusele aidata kaasa massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks tehtavate üldistele jõupingutustele. G8 Deauville'i deklaratsiooniga pikendati ülemaailmset partnerlusprogrammi 2012. aastale järgnevaks perioodiks, mil on kavas pöörata erilist tähelepanu teadlaste kaasamisele.
 Neid soovitusi võeti arvesse ISTC tegevuse jätkamise uue lepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste käigus. Lepingu sisu on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1540 eesmärkidega.
 Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega
 Uus tegevuse jätkamise leping on kooskõlas ELi 2003. aasta julgeolekustrateegiaga ja selle 2008. aasta läbivaadatud versiooniga, aga ka nõukogu 2013. aasta järeldustega, mis käsitlevad tõhusa ELi poliitika elluviimise jätkamist massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide levikust tulenevate uute väljakutsetega toimetulekuks. Nendes järeldustes kutsutakse üles tugevdama tundliku tehnoloogia ja oskusteabe, sealhulgas kahese kasutusega kaupade kaitset nende soovimatu ülekandmise vastu.
 Samuti on uus leping kooskõlas programmiga „Horisont 2020”, eriti turvalise ühiskonna tööprogrammiga, millega edendatakse rakenduslikke julgeoleku-uuringuid erinevates tundlikes valdkondades. Samuti on see kooskõlas Euratomi vastavate teadusprogrammidega.
 ISTC rahastamine toimub uue stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi artikli 5.2 raames. Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendil on mitmeid sätteid tegevuse kattumise ja topeltrahastamise ärahoidmiseks. Komisjonil on õiguslik kohustus tagada, et võetud meetmed on kooskõlas liidu ja riiklike abimeetmetega, et hoida ära tegevuse kattumine ja topeltrahastamine.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 Õiguslik alus
 Käesoleva ettepaneku õigusliku aluse kohta tehti otsus pärast kavandatud läbirääkimissuuniseid käsitlevate seisukohtade vahetamist asjaomastes nõukogu töörühmades (CONOP, tuumaküsimuste töörühm) ja COPREPERis.
 Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euratomi asutamislepingu artikkel 101.
 Paralleelne menetlus toimub ELi lepingu artiklite 29 ja 37 ning ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel.
 Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)
 Liikmesriigid kutsusid Euroopa Liitu lepingus osalema liidu suutlikkuse tõttu koguda eksperdiarvamusi kogu liidust ning tema pikaajalise kogemuse tõttu selles valdkonnas alates 1992. aastast. Liikmesriigid leidsid, et EL suudab tagada parema kooskõlastamise ja tihedama võrgustikutöö sidusrühmadega, eriti teadlastega. Sellega liikmesriigid üksi tegutsedes toime ei tuleks. Vaadeldavad ohud ei tunne piire (nt epideemiad või ohtlike materjalide ebaseaduslik üle piiri toimetamine) ning nendega tuleb tegeleda piirkondlikul või üleilmsel tasandil.
 3.JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE NING EKSPERDIARVAMUSTE KOGUMISE JA KASUTAMISE TULEMUSED
 Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuskontroll
 Valik tehti rahvusvahelise lepingu jätkamise kasuks, sest see tagab Euroopa Liidule maksimaalse õiguskindluse, sealhulgas rahvusvahelistele standarditele tuginevad rahastamismenetlused, mis aitavad tagada Euroopa Liidu finantshuvide kaitse.
 Lisaks saadakse terve rida privileege, mida saab vaid uue rahvusvahelise lepingu raames, nt Kasahstani sekretariaadis töötavate ELi töötajate privileegid ja immuniteedid. Samuti on tagatud juurdepääs asutustele, et jälgida ELi rahastatud tegevust ja selle rakendamist, aga ka sellised privileegid, mis võimaldavad abi kohaletoimetamist maksuvabalt, st tasumata sellelt käibemaksu, tollimaksu ja muid makse.
 Konsulteerimine sidusrühmadega
 2014. aastal alustas ISTC teaduslik nõuandekomitee kohtumiste korraldamist Euroopa Liidu, Jaapani, Ameerika Ühendriikide ja ISTC praeguste liikmesriikide teadusringkondade esindajatega. Tuumajulgeoleku, bioloogilise julgeoleku ja keemilise julgeoleku valdkonnas selgitati välja tulevaste toetuste prioriteedid; samuti pöörati tähelepanu kliimamuutustele ja teadlaste koostöövõrkude loomise võimalustele.
 Veebruaris 2015 korraldas Euroopa Komisjon kohtumise, et süvendada arutelusid kõigist partnerriikidest, sealhulgas EList pärit ekspertide vahel. Prioriteete täpsustati veelgi ning lisaks sellele saadi soovitusi rahastamismehhanismide ja töömeetodite kohta eesmärgiga tugevdada võrgustikkoostööl põhinevat lähenemisviisi.
 Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 ELi seisukoht sõnastati Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse teadusekspertide soovituste põhjal. Lisaks saadi nõu selle valdkonna mitmelt kõrgetasemeliselt ELi eksperdilt, kes tegutsevad ELi nimel ISTC teaduslikus nõuandekomitees.
 Samuti rahastati terve rida eksperdiuuringuid, et hinnata selles valdkonnas esinevaid ohtusid Kaukaasias ja Kesk-Aasias. Tulemusi arutati teadlaste kaasamise töörühmas, mida juhatas komisjon. Töörühma soovituste suhtes võeti järelmeetmeid.
 4.ETTEPANEKU ERISÄTETE ÜKSIKASJALIK SELGITUS
 ISTC eesmärgid on täielikult kooskõlas nõukogu kehtestatud läbirääkimissuunistega.
 Keskuse peamised eesmärgid on sätestatud tegevuse jätkamise lepingu artiklis 2. Need eesmärgid on järgmised:
 i)
 edendada rahvusvahelisi mehhanisme massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide, samuti sellise tehnoloogia ning selliste materjalide ja ekspertteadmiste leviku tõkestamiseks, mis on vahetult seotud massihävitusrelvade või nende kandevahendite arendamise, tootmise, kasutamise või täiendamisega ning mis on sellise tegevuse peamised elemendid (sealhulgas kahesuguse kasutusega tehnoloogia, materjalid ja ekspertteadmised);
 ii)
 pakkuda teadlastele massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seonduvaid teadmisi ja oskusi, sealhulgas kahesuguse kasutusega teadmisi ja oskusi, koolitusvõimalusi ja alternatiivseid töövõimalusi, mille raames on nende teadmisi ja oskusi võimalik kasutada rahumeelsetel eesmärkidel;
 iii)
 edendada turbekultuuri, mis on seotud selliste materjalide, seadmete ja tehnoloogia käitlemise ja kasutamisega, mida saab kasutada massihävitusrelvade ning nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, ning
 iv)
 aidata oma tegevusega luua rahvusvahelist teaduspartnerlust, tugevdada üleilmset julgeolekut ja hoogustada majanduskasvu innovatsiooni kaudu; arendada alus- ja rakendusuuringuid ning tehnoloogiat ja äriotstarbelist kasutust, muu hulgas keskkonna, energeetika, tervishoiu, tuuma-, keemia- ja bioloogilise ohutuse ja julgeoleku valdkonnas; edendada massihävitusrelvadega seotud tehnoloogiat ja materjale tundvate ja vastavate ekspertteadmistega teadlaste edasist integreerimist rahvusvahelistesse teadusringkondadesse.
 Kooskõlas läbirääkimissuunistega on lepingus (artikkel 10) ette nähtud, et keskuse kogu tegevuse suhtes kohaldatakse vastuvõtvates riikides maksuvabastust ja muid maksueeliseid.
 Vastavalt lepingu artiklile 8 on rahastajatel täielik juurdepääs ELi rahastatud projektide, sealhulgas rahastamisest kasu saavate rajatiste järelevalveks, auditeerimiseks, hindamiseks ja kontrollimiseks.
 Lepingu artiklis 12 sätestatakse ISTC töötajate, sealhulgas Euroopa Liidu nimel töötava personali immuniteedid ja privileegid. Lepingu artikli 12 tekst on täielikult kooskõlas 18. aprilli 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsiooni vastavate sätetega.
 Otseviidet Viini konventsioonile ei saa teatavate Kasahstani tõstatatud õiguslike küsimuste tõttu kasutada. Seepärast asendati läbirääkimiste käigus kõnealune viide Viini konventsiooni asjaomaste sätete täpse sõnastusega.
 2015/0174 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega kiidetakse heaks ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi, Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingu sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 4 ja artikli 101 teist lõiku,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 1)21. oktoobril 2013 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi, et sõlmida ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi, Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahel leping, millega jätkatakse rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevust
 1
 .
 2)Need läbirääkimised on edukalt lõpule viidud.
 3)Lepingu allkirjastamine, tingimusel et leping hiljem sõlmitakse, toimub Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste osas eraldi menetluse korras.
 4)Lepingu sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel tuleks heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Ainus artikkel
 Kiidetakse heaks ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi, Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingu (edaspidi „leping”) sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.
 Allkirjastatava lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Dokument 14137/13 R-UE, vastu võetud 21. oktoobril 2013.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,7.8.2015
 COM(2015) 398 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega kiidetakse heaks ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi, Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingu sõlmimine komisjoni poolt
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega kiidetakse heaks ühe lepinguosalisena tegutsevate Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse
 ning Gruusia, Jaapani, Norra Kuningriigi, Kirgiisi Vabariigi, Armeenia Vabariigi,
 Kasahstani Vabariigi, Korea Vabariigi, Tadžikistani Vabariigi ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingu sõlmimine komisjoni poolt
 RAHVUSVAHELISE TEADUS- JA
 TEHNOLOOGIAKESKUSE TEGEVUSE JÄTKAMISE LEPING
 KÄESOLEVA LEPINGU OSALISED,
 TUNDES MURET tuuma-, radioloogiliste, keemia- ja bioloogiliste relvade (edaspidi „massihävitusrelvad”) levikust tulenevate ohtude ning tuuma-, radioloogiliste, keemia- ja bioloogiliste materjalide relvadena kasutamise pärast,
 KINNITADES TAAS, et on vaja tõkestada massihävitusrelvade ja nende kandevahenditega seotud tehnoloogia, materjalide ja ekspertteadmiste levikut,
 MEENUTADES ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540, mille kohaselt peavad kõik riigid hoiduma mis tahes toetuse andmisest valitsusvälistele osalistele, kes üritavad välja töötada, omandada, toota, omada, transportida, üle anda või kasutada tuuma-, keemia- või bioloogilisi relvi ja nende kandevahendeid,
 TUNNISTADES, et riikidevaheline koostöö ja mitmepoolsed jõupingutused on tõhusad vahendid massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks, ning tunnistades teadusuuringute ja tehnoloogia arengu tähtsust massihävitusrelvade tõkestamise küsimustega tegelemisel,
 VÕTTES ARVESSE rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse (edaspidi „ISTC” või „keskus”) asutamislepingut, millele kirjutati alla 27. novembril 1992. aastal Moskvas (edaspidi „1992. aasta leping”), ja rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepingu ajutise kohaldamise protokolli, millele kirjutati alla 27. detsembril 1993. aastal Moskvas (edaspidi „ajutise kohaldamise protokoll”),
 TUNNISTADES, et ISTC peab vähendama stiimuleid osaleda sellises tegevuses, millega võib kaasneda massihävitusrelvade või nendega seotud materjalide levik, toetades rahumeelsetel eesmärkidel toimuvat tegevust teaduse ja tehnoloogia valdkonnas ning tehes koostööd nende riikide teadlaste ja inseneridega, kellel on massihävitusrelvade tootmiseks olemas tehnoloogia, ekspertteadmised ja materjalid, ning tunnustades ISTC varasemat panust massihävitusrelvade leviku tõkestamisse ja teadusalase koostöö edendamisse riikide vahel,
 OLLES TEADLIK, et ISTC edu sõltub valitsuste, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi: „EURATOM”), valitsusväliste organisatsioonide, fondide, akadeemiliste ja teadusasutuste ning teiste valitsustevaheliste ja erasektori organisatsioonide tugevast toetusest,
 SOOVIDES, et ISTC jätkaks oma tööd, võttes arvesse viimaseid muutuseid ISTC liikmeskonnas,
 SOOVIDES tagada ISTC vastavuse tingimustele, mis on muutunud alates ISTC asutamisest, et ISTC tegevus toetaks osalevaid teadlasi ja insenere, sealhulgas massihävitusrelvade või nende kandesüsteemide alaste teadmiste ja oskustega (ka kahesuguse kasutusega kaupade valdkonnas teadmisi omavaid) teadlasi ja insenere, et osaleda rahvusvahelise teaduspartnerluse väljatöötamisel, üleilmse julgeoleku tugevdamisel ja majanduskasvu hoogustamisel innovatsiooni kaudu, ning
 OTSUSTADES, et ISTC eesmärkide tõhusamaks saavutamiseks teadusalase koostöö kaudu tuleb ISTC tegevust jätkata, sõlmides käesoleva lepingu, mis põhineb 1992. aasta lepingul ja selle muudatustel, ning jättes välja ajutise kohaldamise protokolli,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 ARTIKKEL 1
 A1992. aasta lepinguga valitsustevahelise organisatsioonina asutatud ISTC jätkab tegevust vastavalt käesoleva lepingu tingimustele. Iga lepinguosaline aitab kaasa keskuse tegevusele oma territooriumil. Keskusel on oma eesmärkide saavutamiseks kooskõlas lepinguosaliste õigusnormidega õigus- ja teovõime sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada kinnis- ja vallasvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks.
 BKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:
 i)„lepinguosalised” – lepingule allakirjutanud pooled (käsitletakse lepinguosalistena pärast lepingu jõustumist), kes on esitanud käesoleva lepingu artikli 17 punkti C kohase teate, ja kõik riigid, kes on käesoleva lepinguga ühinenud lepingu artikli 13 punkti B kohaselt;
 ii)„keskuse töötajad” – füüsilised isikud, kelle on tööle võtnud keskus või kes töötavad keskusega sõlmitud lepingu alusel või kes on määratud keskusesse tööle või täitma seal ajutisi ülesandeid, milles on kokku leppinud keskus ja üks või mitu lepinguosalist;
 iii)„pereliikmed” – abikaasa; alla 21aastased vallalised ülalpeetavad lapsed; alla 23aastased vallalised ülalpeetavad lapsed, kes õpivad keskharidusjärgses õppeasutuses päevases õppes; vallalised lapsed, kes on füüsilise või vaimse puudega;
 iv)„keskuse tegevus” – projektid ja muu töö, mis toimub keskuse egiidi all kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 2;
 v)„keskuse projekt” – kindlaksmääratud kestusega koostöö, mida viiakse ellu mis tahes kohas maailmas, mis võib hõlmata toetusi ja/või seadmeid ning milleks tuleb saada käesoleva lepingu artiklis 6 kirjeldatud heakskiit;
 vi)„juhatuse konsensus” – kõigi juhatusse kuuluvate lepinguosaliste nõusolek, kes osalevad ja hääletavad koosolekul, kus otsus tehakse, tingimusel et kvoorum on koos, välja arvatud juhul, kui käesolevas lepingus on sätestatud teisiti. Nagu on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 4, määratakse ISTC põhikirjas kindlaks kvoorum ja lepinguosaliste koosolekutel osalemise lubatud vormid;
 vii)„vastuvõttev riik” – lepinguosaline, kes on määratud vastuvõtvaks riigiks kooskõlas käesoleva lepingu artikli 9 punktiga A;
 viii)„kahesuguse kasutusega tehnoloogia, materjalid ja ekspertteadmised” – tehnoloogia, materjalid ja ekspertteadmised, mida saab rakendada nii äri kui ka massihävitusrelvade levitamise eesmärgil, näiteks massihävitusrelvade või nende kandevahendite arendamise, tootmise, kasutamise või laiendamisega seotud rakendused;
 ix)„kahesuguse kasutusega teadmised ja oskused” – teadmised ja oskused, mis on seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogia, materjalide ja ekspertteadmiste kasutamisega massihävitusrelvade või nende kandevahendite arendamiseks, tootmiseks, kasutamiseks või täiendamiseks, ning
 x)„seotud materjalid” – asjakohaste mitmepoolsete lepingute ja kokkulepetega hõlmatud või riiklikesse kontrolliloeteludesse kantud materjalid, seadmed ja tehnoloogia, mida võib kasutada massihävitusrelvade ning nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks.
 ARTIKKEL 2
 AKeskus kavandab, kiidab heaks, rahastab ja jälgib rahuotstarbelist tegevust, mis viiakse läbi lepinguosaliste territooriumidel asuvates asutustes ja üksustes. Projekte võib ellu viia ka riikides, kes ei ole käesoleva lepingu osalised, kuid kellel on massihävitusrelvade jaoks vajalik tehnoloogia, ekspertteadmised ja seotud materjalid, kui selline riik teavitab kirjalikult juhatust projektidest ja juhatus kiidab nende projektide elluviimise ühehäälselt heaks. Eeltoodule vaatamata võib lubada isikutel, kes ei ole lepingus osaleva riigi kodanikud, osaleda ISTC tegevuses riikides, mis on käesoleva lepingu osalised.
 BKeskuse eesmärgid on järgmised:
 i)edendada rahvusvahelisi mehhanisme massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide, samuti sellise tehnoloogia ning selliste materjalide ja ekspertteadmiste leviku tõkestamiseks, mis on vahetult seotud massihävitusrelvade või nende kandevahendite arendamise, tootmise, kasutamise või täiendamisega ning mis on sellise tegevuse peamised elemendid (sealhulgas kahesuguse kasutusega tehnoloogia, materjalid ja ekspertteadmised);
 ii)pakkuda teadlastele massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seonduvaid teadmisi ja oskusi, sealhulgas kahesuguse kasutusega teadmisi ja oskusi, koolitusvõimalusi ja alternatiivseid töövõimalusi, mille raames on nende teadmisi ja oskusi võimalik kasutada rahumeelsetel eesmärkidel;
 iii)edendada turbekultuuri, mis on seotud selliste materjalide, seadmete ja tehnoloogia käitlemise ja kasutamisega, mida saab kasutada massihävitusrelvade ning nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, ning
 iv)aidata oma tegevusega luua rahvusvahelist teaduspartnerlust, tugevdada üleilmset julgeolekut ja hoogustada majanduskasvu innovatsiooni kaudu; arendada alus- ja rakendusuuringuid ning tehnoloogiat ja äriotstarbelist kasutust, muu hulgas keskkonna, energeetika, tervishoiu, tuuma-, keemia- ja bioloogilise ohutuse ja julgeoleku valdkonnas; edendada massihävitusrelvadega seotud tehnoloogiat ja materjale tundvate ja vastavate ekspertteadmistega teadlaste edasist integreerimist rahvusvahelistesse teadusringkondadesse.
 ARTIKKEL 3
 Oma eesmärkide saavutamiseks on keskusel lubatud:
 i)edendada ja toetada rahaliste vahendite abil või muul viisil tegevust, mis on kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 2;
 ii)jälgida ja kontrollida keskuse tegevust kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 8;
 iii)seada valitsuste, Euroopa Liidu ja EURATOMi, valitsustevaheliste ning valitsusväliste organisatsioonide, erasektori organisatsioonide, fondide, akadeemiliste ja teadusasutustega sisse asjakohased koostöövormid ja programmid ning võtta neilt vastu rahalisi vahendeid ja annetusi;
 iv)luua harukontorid või infopunktid sellest huvitatud lepinguosalistes riikides või mõne lepingus mitteosaleva riigi territooriumil, tingimusel et juhatus kiidab selle ühehäälselt heaks, ning
 v)tegeleda käesoleva lepinguga hõlmatud muu tegevusega, kui juhatus on jõudnud selles konsensusele.
 ARTIKKEL 4
 AKeskusel on juhatus ja sekretariaat, mis koosneb tegevdirektorist (kes on ühtlasi ka peadirektor), tegevdirektori asetäitja(te)st ja muudest töötajatest vastavalt keskuse põhikirjale.
 BJuhatuse ülesandeks on:
 i)
 kindlaks määrata keskuse tegevuspõhimõtted ja töökord;
 ii)
 anda sekretariaadile üldiseid suuniseid ja juhtnööre;
 iii)
 kiita heaks keskuse tegevuseelarve;
 iv)
 juhtida keskuse finants- ja muud tegevust, sealhulgas kiita heaks keskuse eelarve koostamise, aruannete koostamise ja nende kontrollimise kord;
 v)
 määrata kindlaks üldkriteeriumid ja prioriteedid tegevuse heakskiitmiseks;
 vi)
 kiita heaks projekte kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 6;
 vii)
 võtta vastu põhikiri ja vastavalt vajadusele muud rakendussätted ning
 viii)
 täita muid käesoleva lepinguga talle pandud ülesandeid või käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikke ülesandeid.
 CJuhatuse otsused võetakse vastu konsensuse alusel.
 DIgal lepinguosalisel on juhatuses üks hääl ning iga lepinguosaline nimetab juhatusse kuni kaks esindajat.
 ELepinguosalised võivad moodustada teadusliku nõuandekomitee, mis koosneb lepinguosaliste nimetatud esindajatest ja mille ülesandeks on anda juhatusele ekspertide teadusalast ja muud vajalikku erialast nõu, nõu teadustöö rahumeelsetel eesmärkidel kasutamise valdkonnas ning igasugust muud nõu, mida juhatus võib vajada.
 FJuhatus võtab käesoleva lepingu rakendamisel vastu põhikirja. Põhikirjas sätestatakse:
 i)sekretariaadi struktuur, sealhulgas tegevdirektori, tegevdirektori asetäitjate ja muude oluliste töötajate ülesanded ja vastutus;
 ii)tegevuse valimise, arendamise, heakskiitmise, rahastamise, läbiviimise ja järelevalve kord;
 iii)keskuse eelarve koostamise, aruannete koostamise ja nende auditeerimise kord;
 iv)asjakohased suunised keskuse projektidest ja projekti tulemuste levitamisest tulenevate intellektuaalomandi õiguste kohta;
 v)valitsuste, Euroopa Liidu ja EURATOMi, valitsustevaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide keskuse tegevuses osalemise kord;
 vi)personalipoliitika; ning
 muud käesoleva lepingu rakendusmeetmed.
 ARTIKKEL 5
 Valitsustevahelisi ja valitsusväliseid organisatsioone ning riike, kes lepingus ei osale, võib kutsuda hääleõiguseta vaatlejana osa võtma juhatuse aruteludest.
 ARTIKKEL 6
 Igale juhatuses heakskiitmiseks esitatavale projekti ettepanekule lisatakse selle riigi või nende riikide kirjalik nõusolek, kus töid läbi viiakse. Lisaks nimetatud riigi või riikide eelnevale nõusolekule on projektide heakskiitmiseks nõutav juhatuse konsensus.
 ARTIKKEL 7
 AJuhatuses heakskiidetud projekte võivad rahastada või toetada keskus, lepinguosalised, valitsusvälised organisatsioonid, akadeemilised ja teadusasutused, valitsustevahelised organisatsioonid ja erasektori organisatsioonid. Heakskiidetud projektide rahastamine ja toetamine toimub toetuse andjate poolt kindlaksmääratud tingimustel, mis peavad olema kooskõlas käesoleva lepinguga.
 BLepinguosaliste esindajatel juhatuses ja keskuse sekretariaadi töötajatel ei ole õigust taotleda projektitoetusi ega saada otsest kasu ühestki kõnesolevast projektitoetusest.
 ARTIKKEL 8
 ANende riikide territooriumil, kus tegevust ellu viiakse, on keskusel õigus:
 i)uurida kohapeal keskuse tegevust, materjale, tarneid, rahaliste vahendite kasutamist ning projektiga seotud teenuseid ja vahendite kasutamist, teatades sellest või tehes seda projektikokkuleppes kindlaksmääratud korras, ning
 ii)kontrollida või auditeerida taotluse korral olenemata nende asukohast kõiki registreid või muid dokumente, mis seonduvad keskuse projektidega, tegevuse ja rahaliste vahendite kasutamisega ajavahemikul, mil keskus pakub rahastamist, ja seejärel projektikokkuleppes kindlaksmääratud ajavahemikul.
 Artiklis 6 ette nähtud kirjalik nõusolek hõlmab töö toimumise riigi või riikide ning vastuvõtva asutuse nõusolekut anda keskusele vajalik juurdepääs projekti auditeerimiseks ja järelevalveks käesoleva punkti nõuete kohaselt.
 BIgal lepinguosalisel on samuti käesoleva artikli punktis A sätestatud ja keskuse vahendusel koordineeritud õigused selliste projektide suhtes, mida ta rahastab täielikult või osaliselt kas otse või keskuse kaudu, või selliste projektide suhtes, mida viiakse ellu tema territooriumil.
 CKui on kindlaks tehtud, et projekti tingimusi ei ole järgitud, võib keskus või rahastav valitsus või organisatsioon pärast juhatusele oma põhjendustest teatamist lõpetada projekti ja võtta vajalikud meetmed vastavalt projektikokkuleppe tingimustele.
 ARTIKKEL 9
 AKeskuse peakorter asub Kasahstani Vabariigis ning Kasahstani Vabariik on vastuvõttev riik kuni ajani, mil: i) Kasahstani Vabariik teatab juhatusele kirjalikult oma soovist vastuvõtva riigi ülesandeid enam mitte täita; ii) käesoleva lepingu artikli 13 punktis A osutatud muu lepinguosaline või kooskõlas lepingu artikli 13 punktiga B lepinguga ühinev osaline, kes soovib lubada ISTC-l ellu viia tegevust oma territooriumil, teatab juhatusele kirjalikult oma soovist saada järgmiseks vastuvõtvaks riigiks; iii) juhatus otsustab konsensuse alusel, kas kiita heaks lepinguosalise taotlus saada järgmiseks vastuvõtvaks riigiks ning iv) lepinguosaline, kes soovib saada järgmiseks vastuvõtvaks riigiks, saadab juhatusele kirjaliku teate, milles ta kinnitab, et ta on nõus tema määramisega järgmiseks vastuvõtvaks riigiks.
 BKeskusele materiaalset abi osutades hangib vastuvõtva riigi valitsus omal kulul keskusele kasutamiseks sobivad ruumid ja tagab nende hooldamise, kommunaalteenused ja turvalisuse. Vastuvõtva riigi valitsus ja ISTC võivad sõlmida kokkuleppe, milles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel vastuvõttev riik annab materiaalset abi ja hangib keskusele kasutamiseks sobivad ruumid.
 CKeskusel on vastuvõtvas riigis juriidilise isiku staatus ja sellest tulenevalt õigus sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada kinnis- ja vallasvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks.
 ARTIKKEL 10
 Vastuvõtvas riigis:
 i)
 (a)ei kuulu maksustamisele ISTC käsutusse antud rahalised vahendid ja nendelt kogunenud intressid;
 (b)ei tule tasuda keskuse ega ühegi selle haru varalt omandimaksu, mida nõutakse vastuvõtva riigi maksuseaduste kohaselt;
 (c)võib kasutada, sinna võib importida või sealt võib eksportida keskuse tegevusega seonduvalt hangitud või kasutatud kaupu, tooteid ja muud vara ilma vastuvõtva riigi kehtestatud tariifide, lõivude, tollimaksude, impordimaksude, käibemaksu ja muude samalaadsete maksude või tasudeta. ISTC võib teistele juriidilistele isikutele (sealhulgas vastuvõtva riigi teadusasutused, kuid mitte ainult) üle anda kaupu, tooteid ning muud kinnis- ja vallasvara, mis kuulusid ISTC-le ja/või üksustele, kes neid kasutasid ja kellele need anti üle ilma tariifide, lõivude, tollimaksude, impordimaksude, käibemaksu, omandimaksu ja muude samalaadsete maksude või tasudeta;
 (d)vabastatakse keskuse töötajad, kes ei ole vastuvõtva riigi kodanikud, füüsilise isiku tulumaksu tasumisest;
 (e)ei maksustata juriidiliste isikute, sealhulgas vastuvõtva riigi teadusorganisatsioonide poolt vastuvõetud rahalisi vahendeid, mis on seotud keskuse projektidega;
 (f)ei arvata maksustatava tulu hulka füüsiliste isikute, eelkõige teadlaste ja spetsialistide poolt vastuvõetud rahalisi vahendeid, mis on seotud keskuse projektidega;
 ii)
 (a)on keskusel, lepinguosalistel, valitsustel, valitsustevahelistel ja valitsusvälistel organisatsioonidel õigus kanda keskuse tegevuseks vajalikke rahalisi vahendeid muus kui vastuvõtva riigi vääringus piiranguta üle vastuvõtvasse riiki või sealt välja. Igaühel on õigus sel viisil ülekandeid teha vaid juhul, kui summad ei ületa kogusummat, mis on üle kantud vastuvõtvasse riiki; ning
 (b)on keskusel keskuse ning selle tegevuse rahastamiseks õigus müüa enda ja käesoleva artikli punkti ii) alapunktis a osutatud üksuste nimel välisvaluutat vastuvõtva riigi sisesel valuutaturul;
 iii)
 vabastatakse keskuse tegevuses osalevad muud kui vastuvõtva riigi organisatsioonide töötajad, kes ei ole vastuvõtva riigi kodanikud või alalised elanikud, kõikidest tollimaksudest isiklikelt asjadelt või majatarvetelt, mis imporditakse vastuvõtvasse riiki, eksporditakse sealt või kasutatakse seal töötajate või nende pereliikmete isiklikuks tarbimiseks.
 ARTIKKEL 11
 AVastuvõtvas riigis on ISTC-l ja selle varal immuniteet kohtuliku vastutuse ja kohtuotsuste täitmise suhtes, välja arvatud juhul, kui ISTC on sellest konkreetsel juhul sõnaselgelt loobunud.
 BKeskusele tagatakse privileegid ja immuniteedid vaid käesolevas lepingus sätestatud eesmärkidel.
 CKäesoleva artikli sätted ei takista kehtivate rahvusvaheliste lepingute või ühegi riigi siseriiklike õigusaktide kohast kompenseerimist või hüvitamist.
 DPunkt A ei takista kohtumenetluste algatamist või nõuete esitamist vastuvõtva riigi kodanike või vastuvõtva riigi alaliste elanike suhtes.
 ARTIKKEL 12
 AVastuvõtva riigi valitsus tagab keskuse töötajatele ja nende vastuvõtvas riigis asuvatele pereliikmetele järgmised privileegid ja immuniteedid:
 i)immuniteet vahi alla võtmise, kinnipidamise ja kohtumenetluste suhtes, kaasa arvatud kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulik immuniteet suuliste ja kirjalike avalduste ja kõikide ametialases tegevuses sooritatud tegude suhtes;
 ii)vabastamine igasugustest tulu-, sotsiaalkindlustus- või muudest maksudest ja maksetest, välja arvatud neist, mis tavaliselt sisalduvad kaupade või osutatud teenuste hinnas;
 iii)immuniteet sotsiaalkindlustusalaste sätete suhtes;
 iv)immuniteet sisserändepiirangute ja välismaalase registreerimisnõuete suhtes; ning
 v)õigus ilma tariifide, tolli- ja impordimaksude ning muude vastuvõtvas riigis kehtestatud maksude ja tasudeta esmakordsel ametisseasumisel importida oma mööblit ja isiklikke esemeid ning õigus ilma tariifideta, tolli- ja ekspordimaksude ning muude vastuvõtvas riigis kehtestatud maksude ja tasudeta ametiaja lõppemisel eksportida oma mööblit ja isiklikke esemeid.
 Käesoleva artikli punkti i sätteid ei kohaldata tsiviilhagi korral, mis tuleneb: a) keskuse töötaja sõlmitud lepingust, milles töötaja ei ole sõnaselgelt ega kaudselt määratletud keskuse esindajana, või b) kolmandale poolele vastuvõtvas riigis liiklusõnnetusega põhjustatud kahjust.
 BLepinguosaliste esindajatele juhatuses, tegevdirektorile ja tegevdirektorite asetäitjatele tagab vastuvõtva riigi valitsus lisaks käesoleva artikli punktis A loetletud privileegidele ja immuniteetidele tema territooriumil asuvate rahvusvaheliste organisatsioonide liikmete esindajatele ja tegevjuhtidele üldjuhul ettenähtud muud privileegid, immuniteedid, vabastused ja soodustused.
 CKäesolev leping ei kohusta vastuvõtva riigi valitsust tagama oma kodanikele või alalistele elanikele käesoleva artikli punktides A ja B sätestatud privileege ja immuniteete.
 DKäesoleva lepingu tõlgendamisel ei kalduta kõrvale käesoleva artikli punktides A ja B nimetatud töötajatele teiste lepingute alusel ettenähtud privileegidest, immuniteetidest ja muudest soodustustest.
 ARTIKKEL 13
 AArmeenia Vabariik, Gruusia, Kasahstani Vabariik, Kirgiisi Vabariik ja Tadžikistani Vabariik kohustuvad täitma käesoleva lepingu artikli 9 punktis C ja artiklites 10, 11 ja 12 osutatud kohustusi, mille on võtnud vastuvõttev riik.
 BIga riik, kes soovib käesoleva lepinguga pärast selle jõustumist ühineda, teatab sellest juhatusele tegevdirektori kaudu. Juhatus esitab tegevdirektori kaudu kõnesolevale riigile käesoleva lepingu tõestatud koopia. Juhatuse heakskiidu korral võib riik käesoleva lepinguga ühineda. Nimetatud riigi suhtes jõustub käesolev leping kolmekümnendal (30.) päeval pärast seda, kui riik on oma ühinemiskirja hoiulevõtjale üle andnud. Iga riik, kellel on massihävitusrelvade tootmiseks olemas tehnoloogia, ekspertteadmised ja materjalid, ning kes soovib lepinguga ühineda ühinemiskirjas märgitud eesmärgil lubada ISTC-l ellu viia tegevusi tema riigi territooriumil, kohustub käesoleva lepinguga ühinemisel täitma selle artikli 9 punktis C ja artiklites 10, 11 ja 12 osutatud kohustusi, mille on võtnud vastuvõttev riik.
 ARTIKKEL 14
 ALepinguosalised vaatavad käesoleva lepingu läbi kahe aasta möödumisel selle jõustumisest. Läbivaatamisel võetakse arvesse lepinguosaliste rahalisi kohustusi ja makseid.
 BKäesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel, välja arvatud nende lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel, kes on lepingust taganenud või teatanud oma kavatsusest lepingust taganeda kooskõlas käesoleva artikli punktiga C. Kui taganemisteate esitanud lepinguosaline tühistab taganemise enne selle jõustumist, kohustub ta täitma käesoleva lepingu mis tahes muudatusi, mis jõustusid pärast kõnealuse lepinguosalise taganemisteate esitamise kuupäeva.
 CIga lepinguosaline võib käesolevast lepingust taganeda mitte varem kui kuus kuud pärast hoiulevõtjale kirjaliku teate esitamist.
 ARTIKKEL 15
 AKüsimused või vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega, lahendatakse pooltevaheliste konsultatsioonidega.
 BKui konsultatsioonide käigus jääb küsimus lahendamata, võivad kõik osapooled ühiselt kokku leppida selles, et vaidlus lahendatakse teisiti, näiteks lepitus-, vahendusmenetluse või vahekohtu vormis.
 ARTIKKEL 16
 Käesoleva lepingu eesmärk ei ole sekkuda 1992. aasta lepinguga asutatud ISTC tegevuse jätkamisse valitsustevahelise organisatsioonina, sealhulgas ISTC olemasolevate harukontorite tegevusse, ega mõjutada olemasolevate lepingute, toetuste, muude õiguslike vahendite ega ISTC korralduste kehtivust, välja arvatud juhul, kui käesolevat lepingut on vastavalt muudetud.
 ARTIKKEL 17
 AKäesolev leping on allkirjastamiseks avatud Euroopa Liidule ja EURATOMile, kes tegutsevad ühe lepinguosalisena, ning Gruusiale, Jaapanile, Norra Kuningriigile, Kirgiisi Vabariigile, Armeenia Vabariigile, Kasahstani Vabariigile, Korea Vabariigile, Tadžikistani Vabariigile ja Ameerika Ühendriikidele.
 BKäesolev leping kuulub ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.
 CKäesolev leping jõustub kuupäeval, mil hoiulevõtja sai kätte viimase ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja käesoleva artikli punktis A osutatud riikidelt ning ühe lepinguosalisena tegutsevatelt Euroopa Liidult ja EURATOMilt.
 DKui käesolev leping on jõustunud, asendab see ajutise kohaldamise protokolli. Seejärel lõpetavad lepinguosalised 1992. aasta lepingu ajutise kohaldamise.
 ARTIKKEL 18
 Käesoleva lepingu hoiulevõtja on keskuse sekretariaat. Kõik hoiulevõtjale edastatavad teated tuleb adresseerida keskuse tegevdirektorile. Hoiulevõtja täidab oma ülesandeid kooskõlas 23. mai 1969. aasta rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikliga 77.
 SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad lepingule alla kirjutanud.
 Sõlmitud [KOHT] [KUUPÄEV] armeenia, inglise, prantsuse, gruusia, saksa, jaapani, kasahhi, korea, kirgiisi, norra, vene ja tadžiki keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Erinevuste korral kahe või enama keeleversiooni vahel kohaldatakse ingliskeelset versiooni.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 31.1.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 25/10
 A BIZOTTSÁG (EU) 2017/158 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2017. január 30.)
 az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
 tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.
 (2)
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2017. január 30-án.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 Jerzy PLEWA
 főigazgató
 Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság
 (1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.
 (2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
 (EUR/100 kg)
 KN-kód
 Országkód (1)
 Behozatali átalányérték
 0702 00 00
 IL
 299,8
 MA
 124,9
 SN
 268,2
 TR
 167,3
 ZZ
 215,1
 0707 00 05
 MA
 79,2
 TR
 200,7
 ZZ
 140,0
 0709 91 00
 EG
 159,6
 ZZ
 159,6
 0709 93 10
 MA
 270,6
 TR
 291,3
 ZZ
 281,0
 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28
 EG
 47,7
 MA
 49,0
 TN
 52,8
 TR
 73,6
 ZZ
 55,8
 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00
 EG
 54,4
 IL
 138,3
 JM
 106,9
 MA
 88,4
 TR
 81,3
 ZZ
 93,9
 0805 22 00
 IL
 139,9
 MA
 77,9
 ZZ
 108,9
 0805 50 10
 EG
 85,5
 TR
 92,5
 ZZ
 89,0
 0808 10 80
 CN
 145,5
 US
 171,4
 ZZ
 158,5
 0808 30 90
 CL
 81,7
 CN
 82,8
 TR
 154,0
 ZA
 84,4
 ZZ
 100,7
 (1) Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


type: contracts

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22000A0104(01)
 Oficiālais Vēstnesis L 001 , 04/01/2000 Lpp. 0013 - 0016
 Saprašanās memorandsstarp Eiropas Kopienu un Vjetnamas valdību par krāpšanas novēršanu apavu tirdzniecībāEIROPAS KOPIENA,no vienas puses, unVJETNAMAS VALDĪBA,no otras puses,še turpmāk – "Puses",VĒLOTIES apstākļos, kas tirdzniecībai nodrošina prognozējamu vidi, sekmēt sakārtotu un taisnīgu apavu tirdzniecības attīstību starp Eiropas Kopienu (še turpmāk – Kopiena) un Vjetnamas valdību (še turpmāk – Vjetnama), lai pastāvīgi sadarbotos;ATZĪSTOT PAR PAMATOTU apavu eksporta nozīmi Vjetnamas ekonomikas nemitīgai attīstībai un nepieciešamību nodrošināt to, ka Vjetnamas izcelsmes apaviem rezervē neierobežotas pieejas Eiropas Kopienas tirgum un, attiecīgā gadījumā, Eiropas Kopienu Vispārējā atvieglojuma režīma priekšrocības;NOLEMJOT veikt attiecīgus pasākumus, lai novērstu to, ka trešās personas sniedz maldinošas ziņas par izcelsmi, kas ievērojami samazina Vjetnamas apavu ražotāju eksporta potenciālu, nodarbinātību un pievienoto vērtību;ŅEMOT VĒRĀ 1995. gada 17. jūlijā Briselē parakstītā Eiropas Kopienas un Vjetnamas Sadarbības nolīguma mērķus un noteikumus,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pantsŠis Saprašanās memorands attiecas uz ražojumiem, kas ietverti harmonizētās sistēmas 64. nodaļā, še turpmāk – "apavi", ko eksportē uz Kopienu no Vjetnamas.2. pantsUz to 1. pantā minēto ražojumu importu Kopienā, kuru izcelsme saskaņā ar attiecīgajos Kopienas tiesību aktos noteiktajiem izcelsmes noteikumiem ir Vjetnamā un kuri atbilst šā Saprašanās memoranda noteikumiem, daudzuma ierobežojumus neattiecina.3. pantsLai novērstu krāpšanu, Puses ir vienojušās par šādiem administratīviem pasākumiem.1. Attiecībā uz 1. pantā minēto apavu eksportu Vjetnama saskaņā ar attiecīgajiem Vjetnamas tiesību aktiem automātiski izdod izvešanas atļaujas. Šādiem ražojumiem saskaņā ar attiecīgajos Kopienas tiesību aktos noteiktajiem izcelsmes noteikumiem jābūt Vjetnamas izcelsmei. Izvešanas atļauju forma atbilst tai, kas dota I pielikumā, un to aizpilda atbilstoši I pielikuma A papildinājumam. Katras izvešanas atļaujas oriģinālu paraksta Vjetnamas valdības iecelts pārstāvis.2. Vjetnama nosūta Eiropas Kopienu Komisijai to iestāžu nosaukumus un adreses, kuru kompetencē ir izsniegt izvešanas atļaujas, kā arī to izmantoto zīmogu nospiedumu un parakstu paraugus. Vjetnama informē Komisiju par visām iepriekšminētās informācijas izmaiņām.3. Pēc tam, kad ir uzrādīti Vjetnamas kompetento iestāžu izdoto izvešanas atļauju oriģināli, Eiropas Kopienas kompetentās iestādes 1. pantā minētajiem ražojumiem automātiski izdod ievešanas apliecību attiecīgo preču laišanai brīvā apgrozībā. Šādas ievešanas apliecības izdod piecu darbdienu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas.4. Vjetnama apņemas sešu darbdienu laikā pēc katras izvešanas atļaujas izdošanas nosūtīt informāciju par ražojumiem, kas ietverti iepriekšminētajā izvešanas atļaujā. To nosūta, izmantojot elektroniskos sakarus starp Vjetnamas kompetentajām iestādēm un Kopienas izveidoto integrēto licencēšanas sistēmu (še turpmāk – "ILS").5. Gadījumā, ja starp informāciju, kas saņemta, izmantojot elektroniskos sakarus ar ILS, un Eiropas Kopienas kompetentajām iestādēm iesniegtajām izvešanas atļaujām ir būtiskas un neattaisnojamas neatbilstības, katra Puse saskaņā ar šā Saprašanās memoranda 6. pantu var pieprasīt apspriešanos, lai noteiktu neatbilstību iemeslus. Ja šīs neatbilstības radušās tādu ražojumu krāpnieciskas pārkraušanas dēļ, kuru izcelsme nav Vjetnamā, Puses vienosies par attiecīgiem pasākumiem, lai novērstu to atkārtošanos.4. pantsVjetnamas izcelsmes apliecību Kopienu Vispārējā atvieglojumu režīma vajadzībām izdod Vjetnamas kompetentā valsts iestāde saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem.5. pants1. Lai nodrošinātu šā Saprašanās memoranda efektīvu darbību, Kopiena un Vjetnama vienojas pilnībā sadarboties, lai novērstu, izmeklētu un veiktu jebkādas nepieciešamās tiesiskās un/vai administratīvās darbības pret krāpšanu pārkraujot, mainot maršrutu, sniedzot nepatiesas ziņas par izcelsmes valsti vai vietu, viltojot dokumentus, sniedzot nepatiesas ziņas par daudzumiem, precēm un to klasifikāciju vai jebkādā citā veidā. Attiecīgi Vjetnama un Kopiena vienojas noteikt nepieciešamās tiesību normas un administratīvās procedūras, kas ļautu efektīvi rīkoties pret šādu krāpšanu, tai skaitā pieņemt tiesiski saistošus korektīvus pasākumus pret iesaistītajiem eksportētajiem un/vai importētājiem.2. Ja Kopiena, pamatojoties uz pieejamo informāciju, uzskata, ka ir notikusi krāpšana, Kopiena apspriedīsies ar Vjetnamu, lai panāktu savstarpēji apmierinošu risinājumu. Šīs apspriedes notiks saskaņā ar 6. pantā noteikto procedūru.3. Saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem, ja ir iesniegti pierādījumi par krāpšanu, Kopienai ir tiesības atteikt attiecīgo ražojumu importu.4. Apspriešanās, kas notiek saskaņā ar šo pantu, neaizkavē preču brīvu apgrozību, izņemot gadījumus, kad ir iesniegti pierādījumi par krāpšanu.5. Puses vienojas izveidot administratīvās sadarbības sistēmu, lai saskaņā ar šā Saprašanās memoranda noteikumiem novērstu un efektīvi risinātu visas problēmas, ko rada krāpšana.6. pants1. Izņemot gadījumus, kad ir noteikts citādi, šajā Saprašanās memorandā minētās īpašās saskaņošanas procedūras regulē šādi noteikumi:- par jebkuru pieprasījumu apspriesties otrai Pusei paziņo rakstiski;- 15 dienu laikā pēc apspriešanās pieprasījuma iesniegšanas nosūta pārskatu, kurā izklāstīti iemesli un lietas apstākļi, kas, pēc pieprasījuma iesniedzējas Puses domām, pamato šāda pieprasījuma iesniegšanu;- Puses sāk apspriedes vēlākais mēnesi pēc paziņojuma par pieprasījumu, lai vēlākais vēl pēc mēneša panāktu vienošanos vai savstarpēji pieņemamu slēdzienu.2. Vajadzības gadījumā pēc jebkuras Puses pieprasījuma notiek apspriedes par visām problēmām, kas rodas, piemērojot šo Saprašanās memorandu. Jebkura apspriede, kas notiek saskaņā ar šo pantu, notiek sadarbības garā un ar vēlmi atrisināt Pušu domstarpības.7. pants1. Šis Saprašanās memorands stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad abas Puses viena otrai ir paziņojušas, ka šim nolūkam nepieciešamās juridiskās procedūras ir pabeigtas.Tikmēr no 2000. gada 1. janvāra to piemēro uz laiku, ievērojot savstarpīguma nosacījumus, ja vien tas nestājas spēkā pirms šā datuma.2. Saprašanās memorandu piemēro divus gadus. Pēc tam tā piemērošanu automātiski pagarina uz vienu gadu, ja vien viena no Pusēm sešus mēnešus pirms šā Saprašanās memoranda beigu datuma nepaziņo otrai Pusei, ka tā nepiekrīt termiņa pagarināšanai.3. Katra Puse var jebkurā laikā ierosināt apspriešanos saskaņā ar 6. pantu, lai vienotos par šā Saprašanās memoranda grozījumiem.4. Katra Puse jebkurā laikā var šo Saprašanās memorandu denonsēt, rakstiski paziņojot par to otrai Pusei. Šo Saprašanās memorandu beidz piemērot sešus mēnešus pēc šādas paziņošanas datuma.5. Saprašanās memoranda I pielikums un I pielikuma A papildinājums ir tā neatņemama sastāvdaļa.8. pantsSaprašanās memorands ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu, zviedru un vjetnamiešu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.[Eiropas Kopienas vārdā —][Vjetnamas valdības vārdā —]--------------------------------------------------I PIELIKUMS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


text:
 21.2.2008
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 47/58
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 127/2007
 de 28 de Setembro de 2007
 que altera o anexo XX (Ambiente) do Acordo EEE
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, tal como alterado pelo Protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado «o acordo», nomeadamente o artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 O anexo XX do acordo foi alterado pela Decisão do Comité Misto do EEE n.o 92/2007, de 6 de Julho de 2007 (1).
 (2)
 A Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 12 de Março de 2001, relativa à libertação deliberada no ambiente de organismos geneticamente modificados e que revoga a Directiva 90/220/CEE do Conselho (2) deve ser incorporada no acordo.
 (3)
 A Decisão 2002/623/CE da Comissão, de 24 de Julho de 2002, que estabelece notas de orientação destinadas a completar o anexo II da Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho relativa à libertação deliberada no ambiente de organismos geneticamente modificados e que revoga a Directiva 90/220/CEE do Conselho (3) deve ser incorporada no acordo.
 (4)
 A Decisão 2002/811/CE do Conselho, de 3 de Outubro de 2002, que estabelece notas de orientação destinadas a completar o anexo VII da Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho relativa à libertação deliberada no ambiente de organismos geneticamente modificados e que revoga a Directiva 90/220/CEE do Conselho (4) deve ser incorporada no acordo.
 (5)
 A Decisão 2002/812/CE do Conselho, de 3 de Outubro de 2002, que estabelece, nos termos da Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, o modelo de resumo das notificações relativas à colocação no mercado de organismos geneticamente modificados enquanto produtos ou componentes de produtos (5) deve ser incorporada no acordo.
 (6)
 A Decisão 2002/813/CE do Conselho, de 3 de Outubro de 2002, que estabelece, nos termos da Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, o modelo de resumo das notificações relativas à libertação deliberada no ambiente de organismos geneticamente modificados para outros fins que não a colocação no mercado (6) deve ser incorporada no acordo.
 (7)
 A Decisão 2003/701/CE da Comissão, de 29 de Setembro de 2003, que estabelece, nos termos da Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, o modelo para apresentação dos resultados da libertação deliberada no ambiente de plantas superiores geneticamente modificadas para outros fins que não a colocação no mercado (7) deve ser incorporada no acordo.
 (8)
 A Decisão 2004/204/CE da Comissão, de 23 de Fevereiro de 2004, que estabelece as regras de funcionamento dos registos, tendo em vista o registo de informações sobre as modificações genéticas de OGM, previstas na Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho (8) deve ser incorporada no acordo,
 DECIDE:
 Artigo 1.o
 O anexo XX do acordo é alterado do seguinte modo:
 1.
 A seguir ao ponto 25c (Decisão 93/584/CEE da Comissão) é inserido o seguinte ponto:
 «25d.
 32001 L 0018: Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 12 de Março de 2001, relativa à libertação deliberada no ambiente de organismos geneticamente modificados e que revoga a Directiva 90/220/CEE do Conselho (JO L 106 de 17.4.2001, p. 1).
 Para efeitos do presente acordo, as disposições da directiva são adaptadas da seguinte forma:
 a)
 No final do n.o 2 do artigo 30.o é inserido o seguinte parágrafo:
 “Os Estados da EFTA participarão plenamente nos trabalhos do Comité, mas não têm direito de voto. O regulamento interno do Comité será adaptado a fim de ter plenamente em conta a participação dos Estados da EFTA.”;
 b)
 O artigo 23.o passa a ter a seguinte redacção:
 “1. Sempre que uma parte contratante tiver razões válidas para considerar que um produto que contenha ou seja constituído por OGM, que tenha sido adequadamente notificado e que tenha recebido uma autorização por escrito nos termos da presente directiva, constitui um risco para a saúde humana ou para o ambiente, pode restringir ou proibir a utilização e/ou venda desse produto no seu território. A parte contratante deve assegurar que, em caso de risco sério, serão tomadas medidas de emergência, tais como a suspensão ou cessação da colocação no mercado, incluindo a informação do público.
 A parte contratante informará imediatamente as outras partes contratantes, através do Comité Misto do EEE, das medidas tomadas ao abrigo do presente artigo e indicará as razões da sua decisão.
 2. Se uma parte contratante o solicitar, serão realizadas consultas sobre a adequação da medida no âmbito da Comité Misto do EEE. É aplicável o disposto na parte VII do acordo.”;
 c)
 As partes contratantes acordam em que a directiva abrange apenas aspectos relativos aos potenciais riscos para os seres humanos, as plantas, os animais e o ambiente. Por conseguinte, os Estados da EFTA reservam-se o direito de aplicar, no que respeita a outros aspectos que não a saúde e o ambiente, a sua legislação nacional neste domínio, na medida em que esta seja compatível com o presente acordo;
 d)
 O Liechtenstein não é obrigado a receber e/ou tratar os pedidos relativos à primeira colocação no mercado de OMG (artigos 12.o a 24.o). No entanto, o Liechtenstein recebe todas as informações dos outros Estados-Membros no âmbito dos procedimentos de autorização previstos na directiva.»
 2.
 A seguir ao ponto 25d (Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho) são inseridos os seguintes pontos:
 «25e.
 32002 D 0623: Decisão 2002/623/CE da Comissão, de 24 de Julho de 2002, que estabelece notas de orientação destinadas a completar o anexo II da Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho relativa à libertação deliberada no ambiente de organismos geneticamente modificados e que revoga a Directiva 90/220/CEE do Conselho (JO L 200 de 30.7.2002, p. 22).
 25f.
 32002 D 0811: Decisão 2002/811/CE do Conselho, de 3 de Outubro de 2002, que estabelece notas de orientação destinadas a completar o anexo VII da Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho relativa à libertação deliberada no ambiente de organismos geneticamente modificados e que revoga a Directiva 90/220/CEE do Conselho (JO L 280 de 18.10.2002, p. 27).
 25g.
 32002 D 0812: Decisão 2002/812/CE do Conselho, de 3 de Outubro de 2002, que estabelece, nos termos da Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, o modelo de resumo das notificações relativas à colocação no mercado de organismos geneticamente modificados enquanto produtos ou componentes de produtos (JO L 280 de 18.10.2002, p. 37).
 25h.
 32002 D 0813: Decisão 2002/813/CE do Conselho, de 3 de Outubro de 2002, que estabelece, nos termos da Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, o modelo de resumo das notificações relativas à libertação deliberada no ambiente de organismos geneticamente modificados para outros fins que não a colocação no mercado (JO L 280 de 18.10.2002, p. 62).
 25i.
 32003 D 0701: Decisão 2003/701/CE da Comissão, de 29 de Setembro de 2003, que estabelece, nos termos da Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, o modelo para apresentação dos resultados da libertação deliberada no ambiente de plantas superiores geneticamente modificadas para outros fins que não a colocação no mercado (JO L 254 de 8.10.2003, p. 21).
 25j.
 32004 D 0204: Decisão 2004/204/CE da Comissão, de 23 de Fevereiro de 2004, que estabelece as regras de funcionamento dos registos, tendo em vista o registo de informações sobre as modificações genéticas de OGM, previstas na Directiva 2001/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho (JO L 65 de 3.3.2004, p. 20).»
 3.
 O texto do ponto 25 (Directiva 90/220/CEE do Conselho) é suprimido.
 Artigo 2.o
 Fazem fé os textos da Directiva 2001/18/CE e das Decisões 2002/623/CE, 2002/811/CE, 2002/812/CE, 2002/813/CE, 2003/701/CE e 2004/204/CE nas línguas islandesa e norueguesa, que serão publicados no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Artigo 3.o
 A presente decisão entra em vigor em 29 de Setembro de 2007, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações previstas no n.o 1 do artigo 103.o do acordo (9).
 Artigo 4.o
 A presente decisão será publicada na Secção EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 28 de Setembro de 2007.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 (1) JO L 328 de 13.12.2007, p. 42.
 (2) JO L 106 de 17.4.2001, p. 1.
 (3) JO L 200 de 30.7.2002, p. 22.
 (4) JO L 280 de 18.10.2002, p. 27.
 (5) JO L 280 de 18.10.2002, p. 37.
 (6) JO L 280 de 18.10.2002, p. 62.
 (7) JO L 254 de 8.10.2003, p. 21.
 (8) JO L 65 de 3.3.2004, p. 20.
 (9) Foram indicados requisitos constitucionais.


type: wikipedia

text:
Η Φτελιά είναι πεδινό χωριό της Ανατολικής Μακεδονίας στην Περιφερειακή Ενότητα Δράμας.
 Γεωγραφία - Ιστορία
 Η Φτελιά βρίσκεται στην πεδιάδα της Δράμας σε απόσταση 9 χιλιόμετρα νότια από το κέντρο της πόλης και περίπου 4 χιλιόμετρα από το Δοξάτο (έδρα του δήμου). Έχει υψόμετρο 78 μέτρα από την επιφάνεια της θάλασσας σε γεωγραφικό πλάτος 41,0791638868 και γεωγραφικό μήκος 24,1879841628. Διοικητικά υπάγεται στην Περιφέρεια Ανατολικής Μακεδονίας και Θράκης και ανήκει στο Δήμο Δοξάτου με έδρα το Δοξάτο. Η τέως κοινότητα της Φτελιάς είχε συσταθεί με το Διάταγμα της 11/6/1924 και προήλθε από την κοινότητα Δοξάτου η οποία είχε ιδρυθεί το 1919 και περιλάμβανε και τον οικισμό Φτελιά με το όνομα Εφτελιά. Το 1927 μετονομάζεται σε Φτελιά. Βρίσκεται στο βόρειο τμήμα του Δήμου Καλαμπάκιου στον οποίο προσαρτήθηκε το 1997, ενώ πλέον ανήκει στο Δήμο Δοξάτου από το 2010.
 Οι περισσότεροι κάτοικοι του χωριού είναι απόγονοι προσφύγων από την Ανατολική Θράκη, την Ανατολική Ρωμυλία (Βόρεια Θράκη) και τον Πόντο. Συγκεκριμένα α) από την περιοχή Ναιπκιοϊ (Naipköy) της Ανατολικής Θράκης, β) από την πόλη Ορτάκιοϊ της Ανατολικής Ρωμυλίας (ή Ορτάκιο, που σήμερα ονομάζεται Ιβαήλοβγκραντ και βρίσκεται στη Βουλγαρία), γ) από την πόλη Κάβζα και χωριά των περιοχών Κάβζας, Πάφρας, Τραπεζούντας και Σαμψούντας του Πόντου. Μεταγενέστερα στην περιοχή εγκαταστάθηκαν πολλές οικογένειες Σαρακατσαναίων. Ο πληθυσμός του το 1920 αριθμούσε 90 κατοίκους και το 1923 εγκαταστάθηκαν 310 πρόσφυγες από την ανταλλαγή πληθυσμών.
 Οι κάτοικοι είναι κυρίως αγρότες που καλλιεργούν καπνά και βαμβάκι. Διαθέτει ομάδα ποδοσφαίρου, τον Άρη Φτελιάς που μετέχει στο τοπικό πρωτάθλημα του νομού Δράμας. Επίσης, λειτουργεί και πολιτιστικός σύλλογος (με παιδικό τμήμα και τμήμα ενηλίκων) που συμμετέχει και στα τοπικά δρώμενα αλλά και σε πανελλαδικά φεστιβάλ. Στον οικισμό εικάζεται ότι υπήρχε ρωμαϊκή κώμη. Ανακαλύφθηκαν επιγραφές που δείχνουν ότι ο οικισμός αυτός υπαγόταν στην ρωμαϊκή αποικία των Φιλίππων.
 Κεντρική εκκλησία του χωριού και ενορία είναι οι Άγιοι Ταξιάρχες. Υπάρχει και η εκκλησία του Αγίου Γεωργίου.
 Από τη Φτελιά κατάγεται η τηλεπαρουσιάστρια Τατιάνα Στεφανίδου.
 Δημογραφικά στοιχεία
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Η Φτελιά Δράμας από ψηλά στο https://www.youtube.com/
 Το Έθιμο της «Μπουμπούνας» και εορτασμός της Καθαράς Δευτέρας στην Φτελιά Δράμας από τον ιστότοπο https://dramania.gr/
 Παραπομπές
 Φτελια
 Δήμος Δοξάτου


type: other

text:
Sì alla divisione in parti uguali delle spese comuni - La Community AziendaCondominio
 Corte di cassazione – Sezione VI civile – Ordinanza 7 ottobre 2013 n. 22824
 Legittimo il regolamento condominiale che divide in parti uguali la spesa relativa alle parti comuni. Lo ha stabilito la Corte di cassazione, con la sentenza 22824/2013.
 Secondo i giudici, infatti, “il criterio legale di ripartizione delle spese condominiali, prescritto dal combinato disposto degli artt. 1123 c.c. e 68 disp. att. c.p.c., può essere derogato, essendo disponibile il diritto di contribuzione o riparto, relativo alle delle spese, mediante convenzione che, per la sua natura contrattuale, presuppone il consenso di tutti i condomini”.
 E “Nel caso in esame, il regolamento condominiale possiede natura contrattuale (come si evince dall’all. n. 8 alla produzione di parte opposta in primo grado) e risulta richiamato nel contratto locativo (cfr. art. 14)”.
 Del resto la Cassazione (sentenza n. 3944 del 2002) aveva già chiarito che “in materia di condominio è valida la disposizione del regolamento condominiale, di natura contrattuale, secondo cui le spese generali e di manutenzione delle parti comuni dell’edificio vanno ripartite in quote uguali tra i condomini, giacché il diverso e legale criterio di ripartizione di dette spese in misura proporzionale al valore della proprietà di ciascun condomino (art. 1123 c.c.) è liberamente derogabile per convenzione (quale appunto il regolamento contrattuale di condominio), né siffatta deroga può avere alcuna effettiva incidenza sulla disposizione inderogabile dell’art. 1136 c.c. ovvero su quella dell’art. 69 disp. att. c.c., in quanto, seppure con riguardo alla stessa materia del condominio negli edifici, queste ultime disciplinano segnatamente i diversi temi della costituzione dell’assemblea, della validità delle deliberazioni e delle tabelle millesimali”.
 http://www.diritto24.ilsole24ore.com/gu ... omuni.html
 ⇐ OSTIA, ACEA:.STACCATA ACQUA A CONDOMINIO
 Diego Fusaro critica il sistema eurocratico ⇒


text:
N° C 85/72 Diario Oficial de las Comunidades Europeas 14. 4. 86
 Propuesta de Reglamento (CEE) del Consejo por el que se establece, para el período comprendido
 entre el 1 de abril de 1986 y el 31 de marzo de 1987, la reserva comunitaria para la aplicación de la
 exacción reguladora contemplada en el artículo 5 quater del Reglamento (CEE) n° 804/68, en el
 sector de la leche y de los productos lácteos
 COM(86) 20 final
 (Presentada por la Comisión al Consejo el 14 de febrero de 1986)
 (86/C 85/40)
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, exacciones reguladoras plantee particulares dificultades; que
 conviene mantener la cantidad en 393 000 toneladas para el
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica tercer período de doce meses,
 Europea,
 Visto el Reglamento (CEE) n° 804/68 del Consejo, de 27 de HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
 junio de 1968, por el que se establece la organización común
 Artículo 1
 de mercados en el sector de la leche y de los productos
 lácteos ( : ), modificado en último lugar por el Acta de
 Para el período comprendido entre el 1 de abril de 1986 y el
 adhesión de España y de Portugal (2), y, en particular el
 31 de marzo de 1987, la reserva comunitaria prevista en el
 apartado 6 de su artículo 5 quater,
 apartado 4 del artículo 5 quater del Reglamento (CEE)
 n° 804 se fija en 393 000 toneladas.
 Vista la propuesta de la Comisión,
 Artículo 2
 Considerando que el apartado 4 del artículo 5 quater del
 Reglamento (CEE) n° 804/68 dispone que se constituye una El presente Reglamento entrará en vigor a los tres días de
 reserva comunitaria con objeto de completar, al comienzo de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades
 cada período de doce meses, las cantidades garantizadas de Europeas.
 los Estados miembros en las que la ejecución del régimen de
 0) DO n° L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elemen-
 (2) DO n° L 302 de 15. 11. 1985, p. • . tos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
 Propuesta de Reglamento (CEE) del Consejo relativo a la transferencia de mantequilla al organismo
 de intervención italiano por los organismos de otros Estados miembros
 COM(86) 20 final
 (Presentada por la Comisión al Consejo el 14 de febrero de 1986)
 {86/C 85/41)
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, común (3) cuya última modificación la constituye el Regla-
 mento (CEE) n° 3509/80 ( 4 ), y, en particular, el apartado 2
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica de su artículo 3,
 Europea,
 Visto el Reglamento (CEE) n° 804/68 del Consejo, de 27 de Vista la propuesta de la Comisión,
 junio de 1968, relativo a la organización común de mercados
 en el sector de la leche y de productos lácteos ( ] ), cuyaHíltima Considerando que el mercado de la Comunidad se caracte-
 modificación la constituye el Acta de adhesión de España y de riza por la existencia de reservas notables de mantequilla; que
 Portugal (2), y, en particular el apartado 2 de su artículo estas reservas se sitúan esencialmente en determinados
 12, Estados miembros mientras que Italia no dispone de dichas
 Visto el Reglamento (CEE) n° 725/70 del Consejo, de 25 de reservas debido a las características específicas de su produc-
 abril de 1970, relativo a la financiación de la política agrícola ción lechera y de sus patrones de consumo;
 (») D O n° L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (3) D O n° L 94 de 28. 4. 1970, p. 13.
 (2) D O n° L 302 de 15. 11. 1985, p. 231. (4) D O n° L 367 de 31. 12. 1980, p. 87.
 ---pagebreak--- 14. 4. 86 Diario Oficial de las Comunidades Europeas N° C 85/73
 Considerando que fueron aprobadas en el plan comunitario 3. Las modalidades de aplicación con el procedimiento
 nuevas medidas destinadas a dar una mejor salida a las previsto en el artículo 30 del Reglamento (CEE) n° 804/68.
 reservas públicas de mantequilla, que en este marco existen Estas modalidades determinan, en particular, los organismos
 en Italia salidas potenciales, las cuales no podrían ser de intervención que ponen a disposición la mantequilla, las
 satisfechas dada la ausencia de reservas en este Estado medidas relativas al transporte y las condiciones de venta
 miembro; que es conveniente por lo tanto autorizar la citadas en el apartado 2.
 transferencia de mantequilla al organismo de intervención
 italiano por los organismos de intervención de otros Estados Artículo 2
 miembros.
 1. Los organismos de intervención en posesión del pro-
 Considerando que es procedente adoptar las disposiciones ducto citado en el artículo 1 consignarán en salidas, sobre la
 relativas a la asunción de esta operación de acuerdo con los cuenta citada en el artículo 4 del Reglamento (CEE) n°
 mecanismos previstos en el Reglamento (CEE) n° 1883/78 1^83/78, las cantidades de mantequilla cedida a un valor
 del Consejo, de 2 de agosto de 1978, relativo a las normas cero.
 generales sobre la financiación de las intervenciones por el 2. El organismo de intervención italiano consignará en
 Fondo Europeo de Orientación y de Garantía Agrícola, entradas, sobre la cuenta citada en el apartado 1, las
 sección «garantía» (*) cuya última modificación la constituye cantidades de mantequillas suministradas, a un valor cero y
 el Reglamento (CEE) n° 1716/84 ( 2 ), las valorará a finales de cada mes a un precio fijado en
 aplicación del artículo 8 del Reglamento (CEE) n° 1883/78
 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: para las reservas registradas en el balance correspondien-
 te.
 Artículo 1
 3. Los gastos de transporte de las cantidades de mante-
 1. Se pondrá a disposición del organismo de intervención quilla citadas en el artículo 1 serán registrados sobre la cuenta
 italiano una cantidad de 20 000 tm de mantequilla almace- citada en el apartado 1.
 nada por los organismos de intervención de otros Estados
 miembros. Artículo 3
 2. El organismo de intervención italiano recibirá la El presente Reglamento entrará en vigor al tercer día de su
 mantequilla antes del 1 de abril de 1987 y la venderá de publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Euro-
 acuerdo con las condiciones determinadas por la Comi- peas.
 sión.
 (») DO n° L 216 de 5. 8. 1978, p. 1. ELpresente Reglamento será obligatorio en todos sus elemen-
 (2) DO n° L 148 de 27. 5. 1982, p. 1. tos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
 Propuesta de Reglamento (CEE) del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 866/84
 relativo a la adopción de medidas especiales referentes a la exclusión de los productos lácteos del
 régimen de perfeccionamiento activo y de determinadas manipulaciones usuales
 COM(86) 20 final
 (Presentada por la Comisión al Consejo el 14 de febrero de 1986)
 (86/C 85/42)
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Considerando que el Reglamento (CEE) n° 866/84 del
 Consejo ( 3 ), cuya última modificación la constituye el Regla-
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica mento (CEE) n° 1686/84, ha excluido del régimen de tráfico
 Europea, de perfeccionamiento activo los productos lácteos, con
 excepción del lactoserum, durante un período de 2 años, que
 Vista el Reglamento (CEE) n° 804/68 del Consejo, de 27 de expira el 7 de abril de 1986; que al final de ese período las
 junio de 1968, relativo a la organización común de mercados razones por las cuales el Consejo ha adoptado la medida de
 en el sector de la leche y de los productos lácteos (x), cuya exclusión continúan siendo válidas y precisan que dicha
 última modificación la constituye el Reglamento (CEE) medida continúe aplicándose durante la duración del régi-
 n° , y, en particular, el apartado 2 de su artículo 12 y el men de tasa suplementaria en el sector de la leche y de los
 apartado 1 de su artículo 18, productos lácteos instituido asimismo con vistas a controlar
 su producción;
 Vista la propuesta de la Comisión ( 2 ),
 (>) DO n° L 148 de 28. 6. 1968, p. 13.
 (2) DO n° L 90 de 1. 4. 1984, p. 27. (3) DO n° L 159 de 14. 6. 1984, p. 50.


text:
Il monte Dingjun (Cinese semplificato: 定军山; pinyin: Dingjun shan) è un film del 1905 diretto da Ren Qingtai (任庆泰) aka Ren Jingfeng (任景丰). Il film, interpretato dall'attore Tan Xinpei, inaugurò la produzione dello studio fotografico Fengtai di Pechino. Si basa su un episodio del romanzo storico di Luo Guanzhong, Il romanzo dei Tre Regni.
 Il film è costituito da una registrazione di una performance all'Opera di Pechino della Battaglia di Monte Dingjun e costituisce il primo film cinese mai realizzato.
 L'unica copia fu distrutta in un incendio verso la fine degli anni '40 del Novecento.
 Note
 Collegamenti esterni