type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52013PC0040
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Pagal
 programas GALILEO ir EGNOS sukurtos infrastruktūros naudojimas gali
 turėti įtakos Sąjungos ir jos valstybių narių
 saugumui, todėl ją kuriant, įrengiant ir eksploatuojant
 pagrindinis dėmesys skiriamas saugumo reikmėms. Iš tiesų,
 palydovinės navigacijos sistemos – itin pažeidžiama strateginės
 svarbos infrastruktūra, todėl ją gali būti bandoma
 panaudoti piktavališkai. Be to, palydovinė navigacija vis plačiau
 naudojama įvairiose veiklos srityse, todėl nutrūkus
 paslaugų teikimui šiuolaikinės visuomenės gali patirti
 didelių nuostolių.
 2008
 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 683/2008
 dėl tolesnio Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir
 Galileo) įgyvendinimo[1]
 nustatyta, kad visais abiejų pagal programas GALILEO ir EGNOS sukurtų
 sistemų saugumo aspektais rūpinasi Komisija. Pats sistemų
 saugumas taip pat turi būti akredituotas, tam tikrinama sistemų
 atitiktis saugumo srities reikalavimams ir siekiama įsitikinti, jog laikomasi
 atitinkamų Tarybai ir Komisijai taikytinų saugumo taisyklių.
 Kaip bet kokia kita akreditavimo veikla, abiejų Europos palydovinės
 navigacijos sistemų saugumo akreditavimas turi būti atliktas
 nepriklausomai, visų pirma nepriklausomai nuo visų jas kuriant,
 konstruojant ir eksploatuojant dalyvavusių subjektų.
 Taikant
 Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 683/2008 ir Reglamento (ES)
 Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra, panaikinamas
 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo
 navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo ir iš
 dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008[2], nuostatas, už šią
 akreditavimo veiklą yra atsakinga Europos GNSS agentūra. Pastarajame
 reglamente nustatomos Agentūrai patikėtos akreditavimo užduoties
 vykdymo sąlygos ir nurodoma, kad sprendimai dėl saugumo akreditavimo
 priimami nepriklausomai nuo Komisijos ir už programų
 įgyvendinimą atsakingų subjektų. Nepriklausomumo
 sąlyga taip pat turi būti taikoma kitoms Agentūrai
 patikėtoms užduotims.
 Siekiant
 užtikrinti, kad saugumo akreditavimo veikla vykdoma nepriklausomai, taip pat iš
 esmės nepriklausomai nuo kitos Europos GNSS agentūrai patikėtos
 veiklos, Reglamentu (ES) Nr. 912/2010 Agentūroje įsteigiamas savarankiškas
 organas – saugumo akreditavimo valdyba –, kuri yra vienas iš trijų, drauge
 su vykdomuoju direktoriumi ir administracine valdyba, Agentūros
 organų. Saugumo akreditavimo valdyba yra to paties lygmens organas kaip ir
 administracinė valdyba ir turi išimtinę kompetenciją priimti
 sprendimus dėl akreditavimo. Tačiau šie sprendimai, taip pat kaip
 administracinės valdybos sprendimai, priimami Agentūros vardu ir
 teisiškai už juos atsakinga yra Agentūra, nes ji vienintelė turi
 juridinio asmens statusą.
 Taigi,
 Europos GNSS agentūros organizacinė struktūra ypatinga, nes su
 sistemų saugumo akreditavimu susijusi veikla Agentūroje atskirta nuo
 kitos jos veiklos, tokios kaip saugumo centro valdymas, pagalba rengiant
 sistemų pardavimą ir kita Komisijai suteikiant įgaliojimus
 Agentūrai patikėta veikla.
 2011
 m. lapkričio 30 d. Komisija priėmė Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų
 įrengimo ir eksploatavimo pasiūlymą[3]. Šiuo būsimu GNSS
 reglamentu nuo 2014 m. sausio 1 d. turėtų būti pakeistas
 Reglamentas (EB) Nr. 683/2008 ir nustatyta 2014–2020 m. programų valdymo
 struktūra. Jame numatyta, kad didžioji dalis su abiejų sistemų
 GALILEO ir EGNOS eksploatavimu susijusių užduočių bus
 patikėta Europos GNSS agentūrai. Europos Parlamentas ir Taryba, 2012
 m. pradžioje išnagrinėję Komisijos pasiūlymo tekstą,
 pritarė jame išdėstytam Komisijos pageidavimui šių
 užduočių vykdymo įgaliojimus suteikti Agentūrai. 2012 m.
 birželio 7 d. Taryba priėmė dalinį bendrą požiūrį
 (2012 m. birželio 11 d. dokumentas 11105/12), kuriuo pritarė tokiam
 pasiūlymui.
 Tačiau
 tai, kad po 2013 m. Europos GNSS agentūra turės valdyti abiejų
 sistemų eksploatavimą, vėl kelia klausimą dėl
 Agentūros akreditavimo veiklos ateities. Dėl su interesų
 konflikto pavojumi ir su tuo, kad vienu metu negalima būti ir
 teisėju, ir bylos šalimi, susijusių priežasčių
 sprendimų dėl saugumo akreditavimo nepriklausomumo poreikį
 nepaprasta suderinti su faktu, kad jie priimami ir už eksploatavimą
 atsakingame subjekte; net jei, kaip paaiškinta pirmiau, Reglamente (ES) Nr. 912/2010
 buvo numatytos sąlygos tam tikram saugumo akreditavimo valdybos
 nepriklausomumui užtikrinti. Suprasdama, koks sudėtingas šis klausimas,
 būsimo GNSS reglamento pasiūlyme Komisija numatė, kad
 sistemų saugumo akreditavimas viena iš Agentūros užduočių
 bus „vėliausiai iki 2016 m. birželio 30 d.“ – laikotarpio, kai
 eksploatavimo veikla bus visiškai įsibėgėjusi. Akreditavimo
 veiklos ateities po šios datos klausimas buvo paliktas atviras ir turėjo
 būti sprendžiamas kitame teisės akto pasiūlyme.
 Įvairių
 Europos Parlamento komitetų nariai, nagrinėdami pasiūlymo
 tekstą visuotinai pritarė Komisijos pasiūlymui dėl 2016 m.
 birželio 30 d. datos. Taryboje valstybės narės pabrėžė
 poreikį akreditavimo veiklą vykdyti ir baigti nepriklausomai bei
 pageidavo, kad sistemų saugumo akreditavimo ateities po 2014 m. sausio 1
 d. klausimas būtų išspręstas kuo greičiau. Be to, 2012 m.
 birželio 7 d. Taryba priėmė deklaraciją (dokumentas Nr. 11279/12
 ADD1), kurioje nurodė, kad akreditavimo veikla ir toliau turi būti
 vykdoma nepriklausomai nuo kitų Europos GNSS agentūrai
 patikėtų užduočių, kad tam įvairių Agentūros
 veiklos rūšių struktūra turi būti veiksmingai atskirta ne
 vėliau kaip iki 2014 m. sausio 1 d. ir kad Agentūroje tik saugumo
 akreditavimo valdybos pirmininkas turi būti atsakingas už akreditavimo
 veiklą. Todėl Taryba paragino Komisiją per tinkamą
 laikotarpį pateikti Reglamento (ES) Nr. 912/2010 pakeitimų šiose
 srityse pasiūlymą.
 Taip
 pat reikia išspręsti Europos palydovinės navigacijos sistemų
 saugumo akreditavimo ateities 2014–2020 m. finansinės programos
 laikotarpiu klausimą. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 912/2010 turi
 būti iš dalies pakeistas.
 Tokie
 Reglamento (ES) Nr. 912/2010 pakeitimai taip pat yra gera proga į jo
 tekstą įterpti pakeitimus, kuriais Reglamentas (ES) Nr. 912/2010
 būtų suderintas su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrame
 požiūryje dėl decentralizuotų agentūrų, kurį
 Komisija patvirtino 2012 m. birželio 12 d., išdėstytais principais.
 Galiausiai,
 pirmiau nurodytas pasiūlymas dėl būsimo GNSS reglamento,
 kurį Komisija priėmė 2011 m. lapkričio 30 d. ir kuriame
 numatyta galimybė išplėsti Europos GNSS agentūros misiją ir
 jai patikėti eksploatavimo užduotis, turi didelės įtakos jos
 personalo poreikiams ir tuo pačiu jos būsimam biudžetui. Todėl
 prie Reglamento (ES) Nr. 912/2010 pridedama finansinė teisės akto
 pasiūlymo pažyma turėtų būti iš dalies pakeista.
 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
 ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 Komisijos
 pasiūlymo poveikis nebuvo vertinamas ir jis pateikiamas neatlikus
 oficialių konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis.
 Kadangi
 pakeitimais siekiama suderinti Reglamento (ES) Nr. 912/2010 nuostatas su
 tarpinstituciniu požiūriu dėl decentralizuotų
 agentūrų, poveikio vertinimo ir oficialių konsultacijų su
 suinteresuotosiomis šalimis neprireikė; šis požiūris parengtas
 būtent po Komisijos, Tarybos ir Europos Parlamento konsultacijų.
 Kadangi
 pakeitimai susiję su Europos palydovinės navigacijos sistemų
 saugumo akreditavimu, reikėtų pažymėti, kad valstybės
 narės, aktyviai dalyvaujančios sprendžiant įvairius saugumo
 klausimus, šiuo atveju be Sąjungos institucijų ir Europos GNSS
 agentūros yra pagrindinės, gal net vienintelės suinteresuotosios
 šalys. Todėl svarstant būsimą GNSS reglamentą šiuo klausimu
 su valstybėmis narėmis buvo artimai konsultuojamasi Taryboje, kuri
 savo poziciją išdėstė minėtoje 2012 m. birželio 7 d.
 deklaracijoje. Be to, galiausiai pasirinkto modelio ypatumai buvo nuodugniai
 aptarti su Europos GNSS agentūra. Europos Parlamentas, kuriam pateiktas
 svarstyti būsimo Europos GNSS reglamento pasiūlymas, kol kas dar
 nesuformulavo konkrečios nuomonės šiuo klausimu.
 Buvo
 nagrinėjami įvairūs, teoriškai įmanomi sistemų saugumo
 akreditavimo po 2013 m. sprendimai. Rasti šeši toliau nurodyti sprendimai.
 1) Akreditavimą patikėti privačiajam sektoriui.
 Europos
 palydovinės navigacijos sistemų saugumo akreditavimas tiesiogiai
 susijęs su Sąjungos ir jos valstybių narių saugumu,
 todėl jos nori aktyviai dalyvauti vykdant akreditavimo veiklą ir
 priimant sprendimus dėl akreditavimo. Todėl galimybės
 akreditavimą patikėti privačiajam sektoriui rimtai svarstyti
 negalima.
 2) Sukurti naują reguliavimo agentūrą, kuri
 rūpintųsi akreditavimu.
 Gali
 atrodyti, kad sukurti reguliavimo agentūrą, kuri rūpintųsi
 Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimu, būtų išmintinga,
 tačiau šis sprendimas prieštarauja bendram jau keliolikos metų
 Sąjungos institucijų norui nesteigti naujų reguliavimo
 agentūrų. Be to, tokio sprendimo įgyvendinimo sąnaudos
 būtų gana didelės – neproporcingai didelės tikriesiems
 poreikiams šioje srityje. Už sistemų saugumo akreditavimą
 atsakingą nuolatinį personalą sudaro maždaug dešimt
 darbuotojų.
 3) Akreditavimą patikėti kitai veikiančiai reguliavimo
 agentūrai.
 Tai
 – alternatyvus sprendimas, pagal kurį nauja agentūra nebūtų
 kuriama ir saugumo akreditavimas būtų patikėtas kitai
 veikiančiai reguliavimo agentūrai. Iš įvairių Sąjungos
 agentūrų tik Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) ir šiek
 tiek mažiau Europos gynybos agentūra a priori galėtų užtikrinti tokių
 sudėtingų sistemų kaip GALILEO ir EGNOS saugumo
 akreditavimą.
 Reikia
 pažymėti, kad akreditavimo užduotis šiuo metu nėra įtraukta
 į šių agentūrų misiją. Svarstant EASA
 kandidatūrą, kuri atėjus laikui turėtų rūpintis
 EGNOS sertifikavimu, reikia pažymėti, kad yra rimtas pavojus, jog vykdant
 būsimą sertifikavimo ir siūlomą saugumo akreditavimo
 užduotis kils interesų konfliktas. Svarstant Europos gynybos
 agentūros kandidatūrą, kuri iš esmės skatina valstybių
 narių bendradarbiavimą ginkluotės ir gynybos pramonės
 srityse, gali atrodyti, kad jai patikėjus GALILEO ir EGNOS saugumo
 akreditavimą bus prieštaraujama nuostatai, jog šios dvi sistemos yra
 civilinės ir kontroliuojamos civilių.
 4)
 Akreditavimą patikėti Komisijai.
 Abiejų
 Europos palydovinės navigacijos sistemų saugumo akreditavimą
 patikėti Komisijai buvo numatyta 2007 m., atliekant parengiamuosius
 Reglamento (EB) Nr. 683/2008, kuriuo reformuotas programų valdymas, teksto
 redakcijos darbus. Anuomet šio sprendimo atsisakyta, nes jis atrodė
 nesuderinamas su nepriklausomumo reikalavimu, kadangi pagal šio reglamento
 nuostatas Komisija buvo atsakinga „už visus su sistemų saugumu susijusius
 klausimus“. Tas pats trukdis liko ir šiandien, nes būsimame GNSS
 reglamente, kuris nuo 2014 m. sausio 1 d. turėtų pakeisti Reglamentą
 (EB) Nr. 683/2008, taip pat numatyta, kad Komisija užtikrina programų,
 įskaitant sistemas, saugumą. Be to, valstybės narės labai
 įpratusios prie dabartinės akreditavimo valdybos struktūros
 Europos GNSS agentūroje ir administraciniu lygmeniu būtų sudėtinga
 tokį organą perkelti į Komisijos tarnybas.
 5) Akreditavimą patikėti Tarybai.
 Sprendimas
 Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimą patikėti Tarybai turi
 daug privalumų. Visų pirma Taryba nedalyvauja programų valdymo
 veikloje, todėl klausimų dėl jos nepriklausomumo nekiltų.
 Ji taip pat turi sudėtingų sistemų akreditavimo patirties, nes
 savo reikmėms yra akreditavusi apie penkiasdešimt sistemų. Be to, ši
 institucija tinkamiausia politinei atsakomybei už priimtų sprendimų
 dėl akreditavimo pasekmes prisiimti, nes jie gali turėti didelės
 įtakos programų eigai, jų sąnaudoms ir tvarkaraščiui.
 Galiausiai, norinčioms aktyviai dalyvauti akreditavimo procese
 valstybėms narėms Taryboje atstovaujama daug geriau nei kituose
 Sąjungos institucinėse struktūrose.
 Vis
 dėlto šio sprendimo įgyvendinimo sunkumai nusveria jo privalumus.
 Taryba nėra administracinio valdymo institucija, jos turima keliolikos
 sistemų akreditavimo patirtis susijusi tik su vidinėmis Tarybos
 sistemomis, skirtomis jos veiklai užtikrinti. Be to, visą akreditavimo
 valdybos bei jai pavaldžių organų dabartinę struktūrą
 ir jos personalą, sudarytą iš nuolatinių darbuotojų,
 tiesiog perkelti į Tarybos generalinio sekretoriato administraciją ir
 juos ten įkurti administraciniu lygmeniu yra taip pat sudėtinga, kaip
 juos perkelti į Komisiją.
 6) Griežčiau
 atskirti Europos GNSS agentūros veiklos rūšis.
 Tam
 Agentūros vidaus struktūrą reikėtų pakeisti taip, kad
 nekiltų jokių abejonių dėl akreditavimo veiklos
 nepriklausomumo nuo kitos Agentūroje vykdomos veiklos.
 Šiuo
 sprendimu, kai griežčiau atskiriamos Europos GNSS agentūros veiklos
 rūšys ir sustiprinamas to paties juridinio asmens ir tos pačios
 institucijos dviejų skirtingų subjektų savarankiškumas, galima
 užtikrinti tinkamą nepriklausomumą vykdant akreditavimo veiklą.
 Šis sprendimas taip pat turėtų kainuoti mažiausiai, būti
 paprasčiausias ir lengviausiai įgyvendinamas. Be to, Taryba šį
 sprendimą rekomendavo pasirinkti 2012 m. birželio 7 d. deklaracijoje.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 Siekiant
 užtikrinti su sistemų akreditavimu susijusios veiklos nepriklausomumą
 ir tuo tikslu atskirti šią Europos GNSS agentūros veiklą nuo
 kitų veiklos rūšių, pasiūlyme iš esmės numatyta
 saugumo akreditavimo valdybai ir saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui
 suteikti daugiau įgaliojimų bei juos iš dalies suderinti su
 atitinkamai administracinės valdybos ir vykdomojo direktoriaus
 įgaliojimais.
 Numatyta,
 kad saugumo akreditavimo valdyba rengs ir tvirtins tą Agentūros darbo
 programų dalį, kurioje aprašoma su sistemų saugumo akreditavimu
 susijusi operacinė veikla, ir tą metinės ataskaitos dalį,
 kuri skirta su sistemų saugumo akreditavimu susijusiai Agentūros
 veiklai ir perspektyvoms, ir jas laiku perduos administracinei valdybai, kad ši
 spėtų jas įtraukti į Agentūros darbo programą ir
 metinę ataskaitą. Ji taip pat turi naudotis įgaliojimais taikyti
 drausmines priemones savo pirmininkui.
 Saugumo
 akreditavimo veiklos srityje saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui
 suteikiamos pareigos panašios į vykdomojo direktoriaus pareigas kitose Agentūros
 veiklos srityse. Taigi, be jau dabartinės redakcijos Reglamente (ES) Nr. 912/2010
 numatytos atstovavimo Agentūrai funkcijos jis taip pat valdys saugumo
 akreditavimo veiklą vadovaujant saugumo akreditavimo valdybai ir užtikrins
 su akreditavimu susijusios Agentūros darbo programos dalies
 įgyvendinimą. Be to, Europos Parlamento ar Tarybos kvietimu, jis gali
 pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą ir padaryti pareiškimą
 šiose institucijose.
 Siekiant
 laikytis tarpinstitucinio požiūrio dėl decentralizuotų
 agentūrų, šiame požiūryje nustatytų principų iš
 esmės bus laikomasi: nustatant administracinės valdybos
 sprendimų priėmimo taisykles, administracinės valdybos ir
 saugumo akreditavimo valdybos narių ir jų pirmininkų kadencijos
 trukmę, rengiant daugiametes darbo programas, administracinei valdybai
 suteikiant įgaliojimus personalo valdymo srityje, atliekant reglamento
 vertinimą ir peržiūrą, užtikrinant interesų konflikto
 prevenciją ir tvarkant neskelbtiną neįslaptintą
 informaciją.
 4. POVEIKIS BIUDŽETUI
 3
 dalyje nurodyti teisiniai pasiūlymo aspektai patys savaime nedaro jokio
 poveikio biudžetui.
 Tačiau
 prie Reglamento (ES) Nr. 912/2010 pasiūlymo pridedamoje finansinėje
 teisės akto pasiūlymo pažymoje, į kurią įtraukti nauji
 Agentūros personalo poreikiai, atsiradę dėl naujų
 užduočių, kaip antai Europos GNSS sistemų eksploatavimas, kurios
 jai gali būti patikėtos, jie išreikšti finansinėmis
 priemonėmis. Kalbant apie biudžetą, reikalingos sumos jau įtrauktos
 į Komisijos pasiūlymą dėl kitos 2014–2020 m.
 finansinės programos. Jos bus finansuojamos perskirstant GNSS
 programų biudžeto eilučių lėšas, taip pat kaip ir papildomi
 2013 m. poreikiai. Reikia pažymėti, kad su naujais Agentūros
 personalo poreikiais susijusios išlaidos bus iš dalies padengtos tuo pačiu
 2014–2020 m. laikotarpiu panaikinus 30 postų, numatytų Komisijos
 etatų plane. Su biudžetu susiję duomenys pateikiami pridedamoje
 finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje.
 Bet
 kuriuo atveju reikėtų priminti, kad finansinėje teisės akto
 pasiūlymo pažymoje nurodyti skaičiai nepatvirtinti, kol biudžeto
 valdymo institucija nepriėmė 2014–2020 m. finansinės programos
 ir kol nepriimtas būsimas GNSS reglamentas.
 2013/0022 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas
 (ES) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra
 EUROPOS PARLAMENTAS IR TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl
 Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos
 pasiūlymą,
 teisėkūros procedūra priimamo
 akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
 atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
 socialinių reikalų komiteto nuomonę[4],
 atsižvelgdami į Regionų
 komiteto nuomonę[5],
 laikydamiesi įprastos
 teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 (1) remiantis 2008 m. liepos 9 d.
 Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 683/2008 dėl tolesnio
 Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir GALILEO)
 įgyvendinimo[6]
 16 straipsnio ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 912/2010,
 kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra, panaikinamas Tarybos
 reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo
 navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo ir iš
 dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008[7], 2 straipsnio nuostatomis,
 Europos GNSS agentūra (toliau – Agentūra) užtikrina Europos
 palydovinės navigacijos sistemų (toliau – sistemos) saugumo
 akreditavimą ir šiuo tikslu inicijuoja ir stebi saugumo
 procedūrų įgyvendinimą ir atlieka saugumo auditą;
 (2) Reglamento (ES) Nr. 912/2010
 nuostatose, o ypač reglamento III skyriuje, aiškiai išdėstyta,
 kokiomis sąlygomis Agentūra atlieka su sistemų saugumo
 akreditavimu susijusias užduotis. Visų pirma laikomasi principo, kad
 saugumo akreditavimo sprendimai priimami nepriklausomai nuo Komisijos ir
 subjektų, atsakingų už Europos palydovinės navigacijos
 programų (toliau – programos) įgyvendinimą, todėl
 sistemų saugumo akreditavimo institucija Agentūroje yra savarankiškas
 nepriklausomai sprendimus priimantis organas;
 (3) taikant šį
 principą, Reglamentu (ES) Nr. 912/2010 įsteigiama Europos GNSS
 sistemų saugumo akreditavimo valdyba (toliau – saugumo akreditavimo
 valdyba), kuri be administracinės valdybos ir vykdomojo direktoriaus yra
 vienas iš trijų Agentūros organų. Šis organas vykdo Agentūrai
 patikėtas saugumo akreditavimo užduotis ir Agentūros vardu turi
 teisę priimti sprendimus dėl saugumo akreditavimo. Jis nustato savo
 darbo tvarkos taisykles ir paskiria pirmininką;
 (4) Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamente (ES) Nr. xxx/2013 dėl Europos palydovinės navigacijos
 sistemų įrengimo ir eksploatavimo[8],
 kuriuo pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 683/2008 ir kuris įsigalios 2014
 m. sausio 1 d., nustatytas viešojo programų valdymo modelis 2014–2020 m.
 laikotarpiu. Reglamentu Agentūrai pavedama naujų užduočių
 ir numatoma, kad Agentūra gali atlikti svarbų vaidmenį
 eksploatuojant sistemas;
 (5) būtina nedelsiant
 užtikrinti, kad saugumo akreditavimo valdyba jai patikėtą
 užduotį galėtų atlikti visiškai nepriklausomai, visų pirma
 nepriklausomai nuo kitų organų ir kitos Agentūros veiklos.
 Todėl svarbu dar geriau atskirti akreditavimo veiklą nuo kitos
 Agentūros veiklos, tokios kaip saugumo centro valdymas, pagalba parduodant
 sistemas ir visos kitos užduotys, kurias Komisija gali patikėti
 Agentūrai jai suteikdama įgaliojimus, o ypač nuo su sistemų
 eksploatavimu susijusios veiklos. Todėl įvairių Agentūros
 veiklos sričių struktūra turėtų būti
 konkrečiai ir veiksmingai atskirta ne vėliau kaip iki 2014 m. sausio 1
 d.;
 (6) taigi Reglamentas (ES) Nr. 912/2010
 turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant padidinti saugumo
 akreditavimo valdybos ir jos pirmininko savarankiškumą ir įgaliojimus
 bei juos iš esmės suderinti su atitinkamai administracinės valdybos
 ir Agentūros vykdomojo direktoriaus savarankiškumu ir įgaliojimais,
 būtinai numatant įvairiems Agentūros organams prievolę
 bendradarbiauti;
 (7) reikėtų, kad
 saugumo akreditavimo valdyba, o ne administracinė valdyba rengtų ir
 tvirtintų tą Agentūros darbo programų dalį, kurioje
 būtų aprašoma su sistemų saugumo akreditavimu susijusi operacinė
 veikla, ir tą metinės ataskaitos dalį, kuri būtų
 skirta su sistemų saugumo akreditavimu susijusiai Agentūros veiklai
 ir perspektyvoms, ir jas laiku perduotų administracinei valdybai, kad ši
 spėtų jas įtraukti į Agentūros darbo programą ir
 metinę ataskaitą. Ji taip pat turėtų naudotis
 įgaliojimais taikyti drausmines priemones savo primininkui;
 (8) saugumo akreditavimo veiklos
 srityje būtų tinkama saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui
 patikėti funkcijas, panašias į vykdomojo direktoriaus funkcijas
 kitose Agentūros veiklos srityse. Taigi, be jau 2010 m. rugsėjo 22 d.
 Reglamente (ES) Nr. 912/2010 numatytos atstovavimo Agentūrai funkcijos
 saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas turėtų valdyti saugumo
 akreditavimo veiklą vadovaujant saugumo akreditavimo valdybai ir
 užtikrinti su akreditavimu susijusios Agentūros darbo programos dalies
 įgyvendinimą. Be to, Europos Parlamento ar Tarybos kvietimu, jis
 turėtų galėti pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą
 ir padaryti pareiškimą šiose institucijose;
 (9) siekiant išsaugoti saugumo
 akreditavimo valdybos savarankiškumą ir išvengti interesų konflikto,
 taip pat būtų naudinga, viena vertus, kad saugumo akreditavimo
 valdyba ir jai pavaldus Agentūros personalas dirbtų
 savarankiškumą ir nepriklausomumą nuo kitos Agentūros veiklos,
 visų pirma su sistemų eksploatavimu susijusios operacinės
 veiklos, užtikrinančioje vietoje; kita vertus, kad su personalu
 susijusiose Agentūros vidaus taisyklėse būtų užtikrintas
 personalo, vykdančio saugumo akreditavimo veiklą, savarankiškumas ir
 nepriklausomumas nuo kitą Agentūros veiklą vykdančio
 personalo;
 (10) be to, atsižvelgiant į
 tam tikrų trečiųjų šalių dalyvavimą Europos GNSS
 programose, įskaitant saugumo srities klausimus, reikėtų aiškiai
 nustatyti, kad trečiųjų šalių atstovai galės dalyvauti
 saugumo akreditavimo valdybos veikloje, laikantis tam tikrų
 sąlygų;
 (11) Reglamentas (ES) Nr. 912/2010
 turėtų būti suderintas su Parlamento, Tarybos ir Komisijos
 bendrame požiūryje dėl decentralizuotų agentūrų,
 šių trijų institucijų priimtame atitinkamai 2012 m. liepos 5 d.,
 birželio 26 d. ir birželio 12 d., išdėstytais principais, visų pirma
 susijusiais su administracinės valdybos sprendimų priėmimo
 taisyklėmis, administracinės valdybos ir saugumo akreditavimo
 valdybos narių bei jų pirmininkų kadencijos trukme, privaloma
 daugiamete darbo programa, administracinės valdybos galiomis personalo
 vadybos srityje, reglamento vertinimu ir peržiūra, interesų konflikto
 vengimu, neskelbtinos neįslaptintos informacijos tvarkymu;
 (12) Sąjungos finansiniai
 interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis per
 visą išlaidų ciklą, visų pirma užtikrinant pažeidimų
 prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai
 išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų
 susigrąžinimą ir, prireikus, sankcijų taikymą;
 (13) kadangi Reglamento (ES) Nr.
 xxx/2013 [būsimasis GNSS reglamentas] [8] straipsnyje numatyta
 galimybė valstybėms narėms skirti papildomų lėšų,
 siekiant finansuoti tam tikrus programų elementus, Agentūrai
 turėtų būti leista su valstybėmis narėmis bendrai
 vykdyti viešuosius pirkimus, kai paaiškėja, kad tai būtina jos
 užduotims įvykdyti;
 (14) todėl Reglamentas (ES)
 Nr. 912/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Reglamentas (ES) Nr. 912/2010 iš dalies
 keičiamas taip:
 (1)
 3 straipsnis pakeičiamas taip:
 „3 straipsnis
 Organai
 1. Agentūros valdymo
 organai yra:
 a)
 administracinė valdyba,
 b)
 vykdomasis direktorius,
 c)
 Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo
 valdyba.
 2. Agentūros organai savo
 užduotis, apibrėžtas atitinkamai 6, 8 ir 11 straipsniuose, vykdo
 vadovaudamiesi Komisijos pateiktomis gairėmis, kaip nustatyta Reglamento
 (EB) Nr. 683/2008 16 straipsnyje.
 3. Administracinė valdyba
 bei vykdomasis direktorius ir Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo
 valdyba bei jos pirmininkas bendradarbiauja, siekdami užtikrinti, kad
 Agentūra veiktų laikantis Agentūros vidaus taisyklių,
 tokių kaip administracinės valdybos darbo tvarkos taisyklės,
 saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisyklės, Agentūrai
 taikomos finansinės taisyklės, pareigūnų tarnybos
 nuostatų taikymo taisyklės ir galimybės susipažinti su
 dokumentais taisyklės.“
 (2)
 4 straipsnis pakeičiamas taip:
 „4 straipsnis
 Teisinis statusas, skyriai
 1. Agentūra yra
 Sąjungos įstaiga. Ji turi juridinio asmens statusą.
 2. Kiekvienoje valstybėje
 narėje Agentūra naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu
 juridiniams asmenims pagal tos valstybės narės teisę. Ji gali
 visų pirma įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį
 turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese.
 3. Agentūra gali
 nuspręsti įsteigti skyrius valstybėse narėse, šioms
 sutikus, arba pagal 23 straipsnį Agentūros darbe dalyvaujančiose
 trečiosiose šalyse.
 Nuostatos, susijusios
 su Agentūros įsteigimu ir veikimu valstybėse narėse bei
 trečiosiose priimančiosiose šalyse, taip pat su pastarųjų
 šalių suteiktais privalumais vykdomajam direktoriui, administracinės
 valdybos nariams, Agentūros personalui ir jų šeimų nariams, yra
 nustatomos konkrečiais susitarimais, kuriuos Agentūra sudaro su
 šiomis valstybėmis ir šalimis. Minėtus konkrečius susitarimus tvirtina
 administracinė valdyba.
 Valstybės narės ir trečiosios
 priimančiosios šalys sudaro geriausias sąlygas tinkamai
 Agentūros veiklai užtikrinti, visų pirma, kiek tai susiję su:
 a) galimybe naudotis patalpomis,
 b) personalo narių ir
 deleguotųjų nacionalinių ekspertų vaikams pasiūlyta
 tinkama švietimo infrastruktūra,
 c) personalo narių ir
 deleguotųjų nacionalinių ekspertų šeimoms sudaryta galimybe
 patekti į darbo rinką, naudotis socialinės apsaugos sistema ir
 sveikatos priežiūra.
 4. Atsižvelgiant į 11a straipsnio
 1 dalies d punktą Agentūrai atstovauja jos vykdomasis direktorius.
 (3)
 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
 a)
 2 dalis pakeičiama taip:
 „2. Administracinę valdybą
 sudaro:
 a) vienas kiekvienos valstybės
 narės paskirtas atstovas,
 b) penki Komisijos paskirti atstovai,
 c) vienas balsavimo teisės
 neturintis Europos Parlamento paskirtas atstovas.
 Administracinės valdybos narių
 kadencijos trukmė – ketveri metai, ji gali būti pratęsta.
 Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo
 valdybos atstovas, vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo
 politikai (toliau – VĮ) atstovas ir Europos kosmoso agentūros (toliau
 – EKA) atstovas kviečiami dalyvauti administracinės valdybos
 posėdžiuose stebėtojų teisėmis.“;
 d)
 4 dalis pakeičiama taip:
 „4. Administracinė valdyba iš savo narių
 išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Kai pirmininkas
 negali eiti savo pareigų, jį automatiškai pakeičia pirmininko
 pavaduotojas. Pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencijos trukmė –
 dveji metai, ji gali būti pratęsta vieną kartą ir
 pasibaigia jiems nustojus būti administracinės valdybos nariais.“;
 e)
 6 dalis pakeičiama taip:
 „6. Administracinė valdyba sprendimus priima
 absoliučiąja balso teisę turinčių narių
 balsų dauguma, jeigu šiame reglamente nenustatyta kitaip.
 Dviejų trečdalių visų balso
 teisę turinčių narių balsų dauguma renkamas
 administracinės valdybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas,
 tvirtinamas biudžetas ir darbo programos.“
 (4)
 6 straipsnis pakeičiamas taip:
 „6 straipsnis
 Administracinės valdybos užduotys
 1. Administracinė valdyba
 užtikrina, kad Agentūra jai pavestas užduotis vykdytų laikydamasi
 šiame reglamente nustatytų sąlygų, ir tuo tikslu priima
 reikalingus sprendimus, nepažeisdama saugumo akreditavimo valdybai priskirtos
 kompetencijos vykdyti III skyriuje nurodytą veiklą.
 2. Administracinė valdyba
 taip pat atlieka šias užduotis:
 a)
 ne vėliau kaip Sutarties dėl Europos
 Sąjungos veikimo 312 straipsnyje numatytos daugiametės
 finansinės programos pirmųjų metų birželio 30 d. priima
 viso daugiametės finansinės programos laikotarpio Agentūros
 darbo programą, į ją įtraukusi dalį, parengtą
 saugumo akreditavimo valdybos laikantis 11 straipsnio 3 dalies b punkto, ir
 gavusi Komisijos nuomonę;
 f)
 ne vėliau kaip kiekvienų metų
 lapkričio 15 d. priima kitų metų Agentūros darbo
 programą, į ją įtraukusi dalį, parengtą saugumo
 akreditavimo valdybos laikantis 11 straipsnio 3 dalies c punkto, ir gavusi
 Komisijos nuomonę;
 g)
 atlieka su biudžetu susijusias pareigas, nustatytas
 13 straipsnio 5, 6, 10 ir 11 dalyse ir 14 straipsnio 5 dalyje;
 h)
 prižiūri GALILEO saugumo centro (toliau –
 GALILEO saugumo stebėsenos centras arba GSSC) veikimą, kaip nurodyta
 Reglamento (EB) Nr. 683/2008 16 straipsnio a punkto ii papunktyje;
 i)
 priima 2001 m. gegužės 30 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl
 galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir
 Komisijos dokumentais(*) įgyvendinimo taisykles laikantis 21 straipsnio;
 j)
 įtraukusi dalį, parengtą saugumo
 akreditavimo valdybos laikantis 11 straipsnio 3 dalies d punkto, priima metinę
 ataskaitą apie Agentūros veiklą bei perspektyvas ir ne
 vėliau kaip liepos 1 d. ją pateikia Europos Parlamentui, Tarybai,
 Komisijai ir Audito Rūmams;
 k)
 užtikrina tinkamą 26 straipsnyje nurodyto
 vertinimo, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF)
 atliekamų tyrimų bei visų vidaus ar nepriklausomo audito
 ataskaitų išvadų ir rekomendacijų įgyvendinimo
 stebėseną ir biudžeto valdymo institucijai perduoda visą
 svarbią informaciją apie vertinimo procedūros rezultatus;
 l)
 konsultuoja vykdomąjį direktorių
 dėl Komisijos ir Agentūros sudarytų įgaliojimų
 suteikimo susitarimų pagal Reglamento [būsimas GNSS reglamentas]
 [15 straipsnio 1 dalies d punktą], prieš juos pasirašant;
 m)
 priima savo darbo tvarkos taisykles.
 3. Agentūros personalo
 srityje administracinė valdyba naudojasi paskyrimų institucijos ir
 turinčios teisę sudaryti darbo sutartis institucijos
 įgaliojimais, jai suteiktais atitinkamai Europos Sąjungos
 pareigūnų tarnybos nuostatais ir Kitų tarnautojų
 įdarbinimo sąlygomis („paskyrimų institucijos įgaliojimai“).
 Laikydamasi pareigūnų tarnybos
 nuostatų 110 straipsnyje nurodytos tvarkos Administracinė valdyba
 priima pareigūnų tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir
 Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu
 pagrįstą sprendimą, kuriuo vykdomajam direktoriui suteikiami atitinkami
 paskyrimų institucijos įgaliojimai ir apibrėžiamos sąlygos,
 kuriomis tas įgaliojimų suteikimas gali būti sustabdytas. Vykdomajam
 direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus perskirti.
 Taikydama ankstesnę pastraipą, kai
 reikia dėl išimtinių aplinkybių, administracinė valdyba
 gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti paskyrimų institucijos įgaliojimų
 suteikimą vykdomajam direktoriui ir pastarojo įvykdytą
 įgaliojimų perskyrimą, kad jais naudotusi pati arba suteiktų
 juos vienam iš savo narių arba personalo narių, išskyrus
 vykdomąjį direktorių.
 Tačiau, nukrypstant nuo antros pastraipos,
 administracinė valdyba pirmoje pastraipoje nurodytus įgaliojimus turi
 suteikti saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui, kai jie naudojami
 įdarbinant, vertinant ir perkvalifikuojant III skyriuje nurodytą
 veiklą vykdantį personalą bei prireikus jam taikant drausmines
 priemones.
 Administracinė valdyba priima Sąjungos
 pareigūnų tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų
 įdarbinimo sąlygų taikymo taisykles pagal minėtų nuostatų
 110 straipsnyje nurodytą procedūrą. Įdarbinant, vertinant
 ir perkvalifikuojant III skyriuje nurodytą veiklą vykdantį
 personalą bei jam taikant drausmines priemones, administracinė
 valdyba visų pirma konsultuojasi su saugumo akreditavimo valdyba ir tinkamai
 atsižvelgia į jos pastabas.
 Pasikonsultavusi su saugumo akreditavimo valdyba
 ir tinkamai atsižvelgusi į jos pastabas, administracinė valdyba taip
 pat priima 15c straipsnyje nurodytų deleguotųjų
 nacionalinių ekspertų delegavimo taisykles.
 4. Administracinė valdyba
 skiria vykdomąjį direktorių ir gali pratęsti jo kadencijos
 trukmę arba ją nutraukti pagal 15c straipsnio 4 dalį. Ji taiko
 drausmines priemones vykdomajam direktoriui.
 _________________
 (*) OL L 145, 2001 5 31, p. 43.“
 (5)
 7 straipsnis pakeičiamas taip:
 „7 straipsnis
 Vykdomasis
 direktorius
 Agentūrai vadovauja jos vykdomasis
 direktorius, kuris savo pareigas eina prižiūrint administracinei valdybai
 ir nepažeisdamas 11 ir 11a straipsniais atitinkamai saugumo akreditavimo
 valdybai ir saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui suteiktų
 įgaliojimų.“.
 (6)
 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
 „8 straipsnis
 Vykdomojo
 direktoriaus užduotys
 Vykdomasis direktorius atlieka toliau
 nurodytas užduotis:
 (1)
 atsako už atstovavimą Agentūrai, išskyrus
 pagal II ir III skyrius priimtų veiksmų ir sprendimų atveju, ir
 jos valdymą; pasirašo Komisijos ir Agentūros sudarytus
 įgaliojimų suteikimo susitarimus pagal Reglamento [būsimas
 GNSS reglamentas] [15 straipsnio 1 dalies d punktą];
 (2)
 rengia administracinės valdybos darbą ir
 dalyvauja administracinės valdybos veikloje be teisės balsuoti;
 (3)
 užtikrina Agentūros darbo programų,
 išskyrus su III skyriumi susijusią programų dalį,
 įgyvendinimą, prižiūrint administracinei valdybai;
 (4)
 imasi visų reikiamų priemonių,
 įskaitant vidaus administracinių taisyklių priėmimą ir
 pranešimų skelbimą, Agentūros darbui pagal šio reglamento
 nuostatas užtikrinti;
 (5)
 sudaro Agentūros pajamų ir išlaidų
 sąmatos projektą pagal 13 straipsnį ir vykdo biudžetą pagal
 14 straipsnį;
 (6)
 kasmet, tinkamai atsižvelgęs į saugumo akreditavimo
 valdybos pirmininko pastabas dėl III skyriuje nurodytos veiklos, rengia
 bendros ataskaitos projektą ir jį teikia administracinei valdybai;
 (7)
 užtikrina, kad Agentūra, atsakinga už GSSC
 eksploatavimą, galėtų vykdyti nurodymus, numatytus Bendruosiuose
 veiksmuose 2004/552/BUSP;
 (8)
 nustato Agentūros organizacinę
 struktūrą ir ją teikia tvirtinti administracinei valdybai;
 (9)
 Agentūros personalo srityje naudojasi 6
 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytais įgaliojimais, kurie jam
 suteikti laikantis tos pačios dalies antros pastraipos;
 (10)
 administracinei valdybai patvirtinus, gali priimti
 reikalingas priemones, siekiant valstybėse narėse įsteigti
 skyrius pagal 4 straipsnį;
 (11)
 užtikrina, kad Saugumo akreditavimo valdybai ir 11
 straipsnio 11 dalyje nurodytiems organams būtų teikiamos sekretoriato
 paslaugos ir visi jų tinkamam veikimui reikalingi ištekliai;
 (12)
 parengia veiksmų planą, siekiant
 užtikrinti atliktų vertinimų išvadų ir rekomendacijų
 stebėseną ir kas pusmetį teikia Komisijai ataskaitą apie
 padarytą pažangą;
 (13)
 imasi šių Sąjungos finansinių
 interesų apsaugos priemonių:
 i) nustato prevencines kovos su sukčiavimu,
 korupcija ir kitokia neteisėta veikla priemones, taip pat veiksmingas
 kontrolės priemones;
 ii) nustačius pažeidimus, atgauna
 nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus taiko veiksmingas,
 proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas.
 (14)
 rengia Agentūros kovos su sukčiavimo
 strategiją ir perduoda ją administracinei valdybai patvirtinti.“
 (7)
 įterpiamas 8a straipsnis:
 „8a straipsnis
 Darbo programos ir
 metinė ataskaita
 1. 6 straipsnio 2 dalies a
 punkte nurodytoje Agentūros daugiametėje programoje numatomi
 veiksmai, kuriuos Agentūra turi atlikti per Sutarties dėl Europos
 Sąjungos veikimo 312 straipsnyje nurodytos daugiametės
 finansinės programos laikotarpį, įskaitant su tarptautiniais
 ryšiais susijusius veiksmus ir jos atsakomybei tenkančią
 komunikaciją. Šioje programoje nurodomi kiekvienai veiklos sričiai
 skiriami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai. Joje atsižvelgiama į 26
 straipsnyje nurodyto vertinimo rezultatus.
 2. Pagal daugiametę darbo
 programą parengtoje 6 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytoje
 metinėje darbo programoje numatomi veiksmai, kuriuos Agentūra turi
 atlikti per ateinančius metus, įskaitant su tarptautiniais ryšiais ir
 jos atsakomybei tenkančia komunikacija susijusius veiksmus. Šioje
 programoje nurodomi kiekvienai veiklos sričiai skiriami žmogiškieji ir
 finansiniai ištekliai. Joje informacijos tikslais įtrauktos užduotys,
 kurias Komisija prireikus skyrė Agentūrai pagal Reglamento [būsimas
 GNSS reglamentas] [15 straipsnio 1 dalies d punktą].
 3. 8 straipsnio f punkte
 nurodytoje bendroje metinėje ataskaitoje apžvelgiamas Agentūros darbo
 programų įgyvendinimas.“
 (8)
 10 straipsnio g punktas pakeičiamas taip:
 „Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo
 institucija Agentūroje yra savarankiškas sprendimus priimantis organas,
 nepriklausomas nei nuo Komisijos ir kitų už programų
 įgyvendinimą atsakingų subjektų, nei nuo vykdomojo
 direktoriaus ir Agentūros administracinės valdybos;“
 (9)
 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
 a)
 3 dalis pakeičiama taip:
 „ 3. Saugumo akreditavimo valdyba atlieka
 toliau nurodytas užduotis:
 a) atlieka sistemų saugumo
 akreditavimą nustatydama, ar sistemos atitinka Reglamento (EB) Nr. 683/2008
 13 straipsnyje nurodytus saugumo reikalavimus ir atitinkamas Tarybai ir
 Komisijai taikytinas saugumo taisykles;
 b) rengia ir tvirtina 8a straipsnio 1 dalyje
 aptariamos daugiametės darbo programos dalį, susijusią su pagal
 šį skyrių vykdoma operacine veikla ir su jos vykdymui reikalingais
 finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, ir ją laiku perduoda
 administracinei valdybai, kad ši spėtų ją įtraukti į
 minėtą daugiametę darbo programą;
 c) rengia ir tvirtina 8a straipsnio 2
 dalyje aptariamos metinės darbo programos dalį, susijusią su
 pagal šį skyrių vykdoma operacine veikla ir su jos vykdymui
 reikalingais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, ir ją laiku
 perduoda administracinei valdybai, kad ši spėtų ją įtraukti
 į minėtą darbo programą;
 d) rengia ir tvirtina 6 straipsnio 2 dalies
 f punkte aptariamos metinės ataskaitos dalį, susijusią su pagal
 šį skyrių vykdoma Agentūros veikla ir perspektyvomis ir su
 jų įgyvendinimui reikalingais finansiniais ir žmogiškaisiais
 ištekliais, ir ją laiku perduoda administracinei valdybai, kad ši
 spėtų ją įtraukti į minėtą ataskaitą;
 e) taiko drausmines priemones savo
 pirmininkui;
 f) priima savo darbo tvarkos taisykles.“;
 n)
 7 ir 8 dalys pakeičiamos taip:
 „7. Saugumo akreditavimo valdybą sudaro po
 vieną kiekvienos valstybės narės atstovą, vienas Komisijos
 atstovas ir vienas vyriausiojo įgaliotinio atstovas. Saugumo akreditavimo
 valdybos narių kadencijos trukmė – ketveri metai, ji gali būti
 pratęsta. EKA atstovas kviečiamas dalyvauti saugumo akreditavimo
 valdybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis. Prireikus
 trečiųjų šalių atstovų dalyvavimas ir šio dalyvavimo
 sąlygos nustatomos 23 straipsnyje nurodytuose susitarimuose.
 8. Saugumo akreditavimo valdyba iš savo narių
 išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją dviejų
 trečdalių visų balso teisę turinčių narių
 balsų dauguma. Kai pirmininkas negali eiti savo pareigų, jį
 automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas.
 Saugumo akreditavimo valdyba turi teisę
 atleisti iš pareigų pirmininką ir pirmininko pavaduotoją.
 Sprendimą šiuo klausimu ji priima dviejų trečdalių
 narių balsų dauguma.
 Saugumo akreditavimo valdybos pirmininko ir
 pirmininko pavaduotojo kadencijos trukmė – dveji metai, ji gali būti
 pratęsta vieną kartą. Pirmininko arba pirmininko pavaduotojo
 kadencija pasibaigia jam nustojus būti saugumo akreditavimo valdybos nariu.“;
 o)
 9 dalis išbraukiama;
 p)
 10 dalis pakeičiama taip:
 „ 10. Saugumo akreditavimo valdyba naudojasi
 visais reikalingais žmogiškaisiais ir materialiniais ištekliais, kad tinkamai
 atliktų administracinės paramos funkcijas ir galėtų kartu
 su 11 dalyje nurodytais organais nepriklausomai vykdyti savo užduotis,
 visų pirma tvarkyti bylas, pradėti įgyvendinti saugumo
 procedūras ir prižiūrėti jų įgyvendinimą bei
 atlikti sistemų saugumo auditą, rengti sprendimus ir organizuoti
 posėdžius. Taip pat ji gali susipažinti su visa jos užduočių
 vykdymui naudinga informacija, kurią turi Agentūra, nepažeidžiant 10
 straipsnio g punkte nurodytų savarankiškumo ir nepriklausomumo
 principų.“;
 q)
 straipsnis papildomas šia 17 dalimi:
 „ 17. Saugumo akreditavimo valdyba ir jai
 pavaldus Agentūros personalas savo veiklą vykdo tokiu būdu, kad
 užtikrintų savarankiškumą ir nepriklausomumą nuo kitos
 Agentūros veiklos, visų pirma su sistemų eksploatavimu
 susijusios operacinės veiklos.“
 (10)
 po 11 straipsnio įterpiamas 11a straipsnis:
 „11a straipsnis
 Saugumo
 akreditavimo valdybos pirmininko užduotys
 1. Saugumo akreditavimo valdybos
 pirmininkas atlieka toliau nurodytas užduotis:
 a) valdo saugumo akreditavimo veiklą
 vadovaujant saugumo akreditavimo valdybai;
 b) užtikrina Agentūros darbo
 programų dalies, susijusios su šiuo skyriumi, įgyvendinimą,
 prižiūrint saugumo akreditavimo valdybai;
 c) bendradarbiauja su vykdomuoju
 direktoriumi, kad padėtų jam parengti etatų plano projektą,
 nurodytą 13 straipsnio 3 dalyje;
 d) atstovauja Agentūrai su šiuo
 skyriumi susijusios veiklos ir sprendimų klausimais;
 e) Šiame skyriuje nurodytą veiklą
 vykdančio Agentūros personalo srityje naudojasi 6 straipsnio 3 dalies
 pirmoje pastraipoje nurodytais įgaliojimais, kurie jam suteikti laikantis
 minėtos dalies ketvirtos pastraipos.
 2. Europos Parlamentas ir Taryba
 gali pakviesti saugumo akreditavimo valdybos pirmininką pateikti jo
 pareigų vykdymo ataskaitą ir padaryti pareiškimą šiose
 institucijose.“
 (11)
 13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
 a)
 3 dalis pakeičiama taip:
 „ 3. Vykdomasis direktorius, aktyviai
 konsultuodamasis su saugumo akreditavimo valdybos pirmininku dėl III
 skyriuje nurodytos veiklos, parengia Agentūros pajamų ir išlaidų
 sąmatos projektą kitiems finansiniams metams ir jį kartu su
 etatų plano projektu perduoda administracinei valdybai ir saugumo
 akreditavimo valdybai.“;
 r)
 5 dalis pakeičiama taip:
 „ 5. Kiekvienais metais administracinė
 valdyba, remdamasi pajamų ir išlaidų sąmatos projektu ir
 aktyviai konsultuodamasi su saugumo akreditavimo valdyba dėl III skyriuje
 nurodytos veiklos, parengia kitų finansinių metų Agentūros
 pajamų ir išlaidų sąmatą.“
 (12)
 14 straipsnio 10 dalis pakeičiama taip:
 „Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos
 kvalifikuota balsų dauguma priimta rekomendacija, iki n + 2 metų
 balandžio 30 d. patvirtina, kad vykdomasis direktorius įvykdė n
 metų biudžetą, išskyrus biudžeto vykdymo dalį, kuri yra,
 prireikus, Agentūrai patikėta užduotis pagal Reglamento [būsimas
 GNSS reglamentas] [15 straipsnio 1 dalies d punktą] ir kuriai
 taikoma procedūra, numatyta 2012 m. spalio 25 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl
 Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių
 ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 164
 ir 165 straipsniuose.
 _________________
 (*) OL L 298, 2012 10 26, p. 1.“
 (13)
 Po IV skyriaus įterpiamas IVa skyrius:
 „IVa SKYRIUS
 ŽMOGIŠKIEJI
 IŠTEKLIAI
 15a straipsnis
 Personalas
 1. Agentūros
 įdarbintam personalui taikomi Sąjungos pareigūnų tarnybos
 nuostatai, Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir
 Sąjungos institucijų bendrai priimtos taisyklės dėl tų
 tarnybos nuostatų bei įdarbinimo sąlygų taikymo.
 2. Agentūros vidaus
 taisyklėmis, tiksliau administracinės valdybos darbo tvarkos
 taisyklėmis, saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisyklėmis,
 Agentūrai taikomomis finansinėmis taisyklėmis,
 pareigūnų tarnybos nuostatų taikymo taisyklėmis ir
 galimybės susipažinti su dokumentais taisyklėmis, užtikrinamas
 saugumo akreditavimo veiklą vykdančio personalo savarankiškumas ir
 nepriklausomumas nuo kitą Agentūros veiklą vykdančio
 personalo, kaip nurodyta 10 straipsnio g punkte.
 15b straipsnis
 Vykdomojo
 direktoriaus paskyrimas ir kadencija
 1. Vykdomasis direktorius
 įdarbinamas kaip Agentūros laikinasis darbuotojas, laikantis
 Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a
 punkto.
 2. Vykdomąjį
 direktorių administracinė valdyba skiria iš Komisijos pasiūlyto
 kandidatų sąrašo, sudaryto Europos Sąjungos oficialiajame
 leidinyje ir kituose leidiniuose paskelbus kvietimą teikti paraiškas
 ir įvykus atviram ir skaidriam konkursui, atsižvelgdama į jo
 nuopelnus ir dokumentais patvirtintus administracinius bei vadovavimo
 gebėjimus, taip pat į jo kompetenciją ir darbo patirtį
 atitinkamose srityse.
 Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi,
 Agentūrai atstovauja administracinės valdybos pirmininkas.
 Administracinė valdyba priima sprendimą
 dėl vykdomojo direktoriaus paskyrimo dviejų trečdalių savo
 narių balsų dauguma.
 3. Vykdomasis direktorius
 skiriamas penkerių metų kadencijai. Baigiantis jo kadencijai,
 Komisija įvertina vykdomojo direktoriaus veiklos rezultatus ir
 būsimas Agentūros užduotis bei uždavinius.
 Remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu
 atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytą vertinimą,
 administracinė valdyba vykdomojo direktoriaus kadenciją gali pratęsti
 vieną kartą ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui.
 Sprendimas dėl vykdomojo direktoriaus
 kadencijos pratęsimo priimamas dviejų trečdalių jos
 narių balsų dauguma.
 Vykdomasis direktorius, kurio kadencija buvo
 pratęsta, negali dalyvauti atrankos, skirtos tam pačiam postui,
 procedūroje savo kadencijos laikotarpio pabaigoje.
 4. Administracinė valdyba,
 Komisijos siūlymu, turi teisę atleisti iš pareigų
 vykdomąjį direktorių ir sprendimą šiuo klausimu ji priima
 dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma.
 5. Europos Parlamentas arba
 Taryba gali pakviesti vykdomąjį direktorių pateikti savo
 pareigų vykdymo ataskaitą ir padaryti pareiškimą šiose
 institucijose.
 15c straipsnis
 Deleguotieji
 nacionaliniai ekspertai
 Agentūra taip pat gali pasitelkti
 nacionalinius ekspertus. Šie ekspertai turi tinkamus patikimumo
 pažymėjimus.“
 (14)
 16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
 „16 straipsnis
 Kova su
 sukčiavimu
 1. Siekiant kovoti su
 sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla be apribojimų
 taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 (*). Šiuo
 tikslu Agentūra prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d.
 Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Europos Sąjungos
 Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos dėl Europos kovos su
 sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (**) ir,
 naudodama minėto susitarimo priede pateiktą sprendimo pavyzdį,
 priima atitinkamas nuostatas, taikomas Agentūros personalui ir
 deleguotiesiems nacionaliniams ekspertams.
 2. Audito rūmai turi
 įgaliojimą kontroliuoti Agentūros lėšų gavėjus,
 taip pat rangovus ir subrangovus, kuriems Agentūra skyrė
 Sąjungos lėšų, pagal pateiktus dokumentus arba atliekant
 patikrinimus vietoje.
 3. OLAF gali atlikti tyrimus
 dėl finansuojamų subsidijų arba Agentūros sudarytų
 sutarčių, įskaitant kontrolę ir patikrinimus vietoje, pagal
 Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96
 (***) nuostatas, siekiant kovoti su Sąjungos finansiniams interesams
 kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla.
 4. Nepažeidžiant šio straipsnio 1,
 2 ir 3 dalių nuostatų, Agentūros ir trečiųjų
 šalių ar tarptautinių organizacijų sudarytuose bendradarbiavimo
 susitarimuose, taip pat Agentūros ir trečiųjų šalių
 sudarytose sutartyse bei susitarimuose dėl dotacijos ir visuose
 Agentūros priimtuose finansavimo sprendimuose aiškiai nurodoma, kad Audito
 Rūmai ir OLAF gali atlikti patikrinimus ir tyrimus pagal atitinkamas
 jų kompetencijas.
 _________________
 (*) OL L 136, 1999 5 31, p. 1.
 (**) OL L 1369, 1999 5 31, p.15.
 (***) OL L 292, 1996 11 15, p. 2.“
 (15)
 17 straipsnis pakeičiamas taip:
 „17 straipsnis
 Privilegijos ir
 imunitetai
 Agentūrai ir jos personalui taikomas
 Protokolas Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir
 imunitetų.“
 (16)
 18 straipsnis išbraukiamas;
 (17)
 22 straipsnis pakeičiamas taip:
 „22 straipsnis
 Saugumo taisyklės,
 susijusios su įslaptintos informacijos ar neskelbtinos informacijos
 apsauga
 Agentūra taiko Komisijos saugumo
 taisykles, susijusias su Sąjungos įslaptintos informacijos apsauga,
 nustatytas 2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB,
 Euratomas, iš dalies keičiančio jos darbo tvarkos taisykles(*),
 priede. Jis tas taisykles taip pat taiko neskelbtinai neįslaptintai
 informacijai. Tai, visų pirma, apima nuostatas dėl keitimosi tokia
 informacija, jos tvarkymo ir saugojimo.
 _________________
 (*) OL L 317, 2001 12 3, p. 1.“
 (18)
 po 22 straipsnio įterpiamas 22a straipsnis:
 „22a straipsnis
 Interesų
 konfliktas
 1. Vykdomasis direktorius bei
 valstybių narių ir Komisijos laikinai deleguoti pareigūnai
 pateikia įsipareigojimo deklaraciją ir interesų
 deklaraciją, kurioje nurodo, kad neturi jokių tiesioginių arba
 netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi
 pažeidžiančiais jų nepriklausomumą. Šios deklaracijos
 pateikiamos raštu pradėjus eiti pareigas ir teikiamos iš naujo pasikeitus
 asmeninei padėčiai.
 2. Ad hoc darbo
 grupėse dalyvaujantys nepriklausomi ekspertai prieš kiekvieną
 posėdį, kuriame dalyvauja, atsižvelgę į darbotvarkės
 klausimus, raštu deklaruoja interesus, kurie galėtų būti laikomi
 pažeidžiančiais jų nepriklausomumą.
 3. Administracinė valdyba
 ir saugumo akreditavimo valdyba vykdo politiką, kuria siekiama išvengti
 interesų konflikto.“
 (19)
 po 23 straipsnio įterpiamas 23a straipsnis:
 „23a straipsnis
 Su
 valstybėmis narėmis bendrai vykdomi viešieji pirkimai
 Kad atliktų savo užduotis, Agentūra
 gali su valstybėmis narėmis bendrai vykdyti viešuosius pirkimus,
 laikantis 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES)
 Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES,
 Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų
 finansinių taisyklių taikymo taisyklių (*) nuostatų.
 _________________
 (*) OL L 362, 2012 12 31, p. 1.“
 (20)
 26 straipsnis pakeičiamas taip:
 „26 straipsnis
 Šio reglamento
 vertinimas ir peržiūra
 1. Ne vėliau kaip 2016 m.
 ir toliau kas penkerius metus Komisija atlieka Agentūros vertinimą,
 visų pirma apimsiantį jos poveikį, veiksmingumą,
 tinkamą veikimą, darbo metodus, poreikius ir jai skirtų
 išteklių panaudojimą. Atliekant vertinimą nagrinėjama ir
 galimybė pakeisti Agentūros užduotis, ir tokio pakeitimo finansinis
 poveikis.
 2. Vertinimo ataskaitą ir
 savo išvadas dėl ataskaitos turinio Komisija perduoda Europos Parlamentui,
 Tarybai, Agentūros administracinei valdybai ir saugumo akreditavimo
 valdybai. Vertinimo rezultatai skelbiami viešai.
 3. Kas antrame vertinime,
 atsižvelgiant į Agentūros tikslus ir užduotis, nagrinėjamas jos
 balansas. Jeigu Komisija mano, kad atsižvelgiant į iškeltus tikslus ir
 užduotis, Agentūros egzistavimas nebepateisinamas, ji gali pasiūlyti
 šį reglamentą panaikinti.“
 2 straipsnis
 Šis reglamentas įsigalioja
 [dvidešimtą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
 oficialiajame leidinyje.
 Šis
 reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
 narėse.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu Tarybos
 vardu
 Pirmininkas Pirmininkas
 FINANSINĖ TEISĖS AKTO
 PASIŪLYMO PAŽYMA
 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 STRUKTŪRA
 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 1.2. Atitinkama
 (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
 1.3. Pasiūlymo
 (iniciatyvos) pobūdis
 1.4. Tikslai
 1.5. Pasiūlymo
 (iniciatyvos) pagrindas
 1.6. Trukmė
 ir finansinis poveikis
 1.7. Numatytas
 (-i) valdymo būdas (-ai)
 2. VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1. Priežiūros
 ir atskaitomybės taisyklės
 2.2. Valdymo
 ir kontrolės sistema
 2.3. Sukčiavimo
 ir pažeidimų prevencijos priemonės
 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 FINANSINIS POVEIKIS
 3.1. Atitinkama
 (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
 ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 3.2. Numatomas
 poveikis išlaidoms
 3.2.1. Numatomo poveikio
 išlaidoms suvestinė
 3.2.2. Numatomas poveikis
 [įstaigos] asignavimams
 3.2.3. Numatomas poveikis
 [įstaigos] žmogiškiesiems ištekliams
 3.2.4. Suderinamumas su
 dabartine daugiamete finansine programa
 3.2.5. Trečiųjų
 šalių įnašai
 3.3. Numatomas poveikis
 įplaukoms
 3.4. Numatomas poveikis Komisijos
 žmogiškiesiems ištekliams
 FINANSINĖ TEISĖS
 AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 STRUKTŪRA
 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos)
 pavadinimas
 Europos
 Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas 2010 m.
 rugsėjo 22 d. Reglamentas (ES) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama
 Europos GNSS agentūra. Finansinės pažymos dalinis pakeitimas.
 1.2. Atitinkama (-os) politikos
 sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[9]
 Atitinkama
 (-os) politikos sritis (-ys): Įmonės ir pramonė
 02 05
 skyrius: palydovinės navigacijos
 programos (Galileo ir EGNOS)
 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos)
 pobūdis
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
 įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
 parengiamuosius veiksmus[10]
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo
 pratęsimu
 þ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
 naują priemonę
 1.4. Tikslai
 1.4.1. Komisijos daugiametis
 (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
 pasiūlymu (šia iniciatyva)
 Remti
 Europos kosmoso srities veiklą ir palydovinių paslaugų
 plėtrą
 Palydovinės
 navigacijos programos (toliau – programos) yra pavyzdiniai Sąjungos
 projektai. Juos vykdant siekiama teikti navigacijos paslaugas ir paskatinti
 svarbius pokyčius daugelyje veiklos sričių, diegti technologines
 inovacijas, didinti Europos ekonomikos konkurencingumą ir sukurti naujų
 darbo vietų, gauti komercinių pajamų ir socialinės bei
 ekonominės naudos. Todėl jie atitinka strategiją „Europa 2020“
 ir tvaraus vystymosi politiką.
 Konkrečiai
 programa GALILEO siekiama sukurti Europos globalią navigacijos
 palydovinę sistemą (toliau – GNSS). Ji visame pasaulyje naudotojams
 teiks padėties ir laiko nustatymo bei navigacijos paslaugas, kurių
 paskirtis bus pati įvairiausia: nuo transporto ir vertybinių
 popierių atsiskaitymo iki elektros tiekimo, orų prognozės ir
 kelių mokesčių rinkimo.
 EGNOS
 – Europos sistema, sukurta siekiant patobulinti JAV sistemos GPS teikiamas
 paslaugas Europos teritorijoje. EGNOS sudaro galimybę naudoti
 egzistuojančias palydovinės navigacijos paslaugas, skirtas saugumo
 požiūriu ypatingos svarbos taikmenoms, kaip antai valdyti arba nutupdyti
 lėktuvą arba kanalu plukdyti laivą, jei imtume pavyzdžius iš oro
 arba jūrų transporto srities.
 Vadovaujantis
 Komisijos reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų
 įrengimo ir eksploatavimo[11]
 pasiūlyme pateikta valdymo struktūra ir 2012 m. birželio 7 d.
 priimtame Europos Parlamento ir Tarybos daliniame bendrame požiūryje
 patvirtinta valdymo struktūra, Europos GNSS agentūra (toliau –
 Agentūra) atliks svarbų vaidmenį sistemų eksploatavimo
 etapu.
 Kol
 kas Reglamentą dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų
 įrengimo ir eksploatavimo (toliau – GNSS reglamentas) svarsto abu
 teisės aktų leidėjai ir jis dar nėra priimtas, be to, jo
 ateitis priklausys nuo to, koks bus priimtas galutinis sprendimas dėl
 būsimos daugiametės finansinės programos, todėl rengiant
 šią finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą buvo
 daromos tam tikros prielaidos, kurios galėtų keistis.
 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas
 (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
 Atsižvelgiant
 į svarbesnį Agentūros vaidmenį programų eksploatavimo
 etapu, šiuo pasiūlymu siekiama sustiprinti saugumo akreditavimo valdybos
 (vienos iš trijų Agentūros organų) nepriklausomumą ir
 užtikrinti reikalingų žmogiškųjų ir finansinių
 išteklių skyrimą, kad Agentūra galėtų atlikti jai
 pavestas užduotis.
 1. Saugumo akreditavimas
 Turėdamos
 strateginės reikšmės, Europos palydovinės navigacijos sistemos
 yra ypatingos svarbos infrastruktūros objektai. Jais galėtų
 būti piktnaudžiaujama, o tai keltų grėsmę Sąjungos ir
 valstybių narių saugumui. Be to, nutrūkus jų paslaugų
 tiekimui Europos ekonomikai galėtų būti padaryta didelių
 nuostolių žinant, kad vis daugiau ekonomikos sektorių yra priklausomi
 nuo palydovinės navigacijos.
 Siekiant
 užtikrinti sistemų saugumą, reikia atlikti nepriklausomą saugumo
 akreditavimą, kuris sistemoms turi didžiausios svarbos. Akreditavus
 sistemą užtikrinama, kad saugumo priemonės yra pakankamos jai
 apsaugoti nuo grėsmių ir sumažinti jos pažeidžiamumą, kad
 pačiai sistemai per jos naudojimo trukmę nekils neleistinas pavojus
 ir kad ji, laikantis specifinių apibrėžtų sąlygų, gali
 tvarkyti, saugoti ir perduoti neskelbtiną arba įslaptintą
 informaciją nekeldama neleistino pavojaus.
 Atsižvelgiant
 į tai, kad pagal naują valdymo struktūrą Agentūra
 aktyviau dalyvaus įgyvendinant programas, su saugumo akreditavimu
 susijusios veiklos atskyrimas nuo kitų veiklos sričių
 turėtų būti dar aiškesnis, kad būtų išvengta
 interesų konflikto vykdant šių dviejų rūšių
 veiklą ir išsaugotas saugumo akreditavimo nepriklausomumas.
 2. Rinkos plėtra ir taikmenų plėtojimas
 Agentūra
 turėtų prisidėti prie GALILEO ir EGNOS paslaugų pardavimo,
 kad paskatintų jų įsisavinimą rinkoje. Paslaugų
 pardavimo aspektas yra itin svarbus siekiant išgauti kuo daugiau
 socialinės ir ekonominės naudos, kurios tikimasi iš sistemų.
 3. GALILEO saugumo stebėjimo centrų eksploatavimas ir
 paslaugos valstybinėms institucijoms taikmenų plėtotė
 Agentūra
 bus atsakinga už GALILEO saugumo stebėjimo centro (GSSC)
 eksploatavimą.
 GSSC
 laikomas sistemos GALILEO „smegenimis“ užtikrinant jos bendrą
 saugumą. Tai ypatingos svarbos sistemos operacinis centras. Jame bus
 sutelkti gebėjimai analizuoti įvairias grėsmes ar atakas ir
 į jas reaguoti. Todėl jis turi pradėti veikti anksčiau nei
 bus sukurtos ir teikiamos GALILEO paslaugos; centre 24 valandas per parą, 7
 dienas per savaitę turi dirbti kvalifikuoti ekspertai. Jis įsteigtas
 dviejose geografinėse vietovėse: Sen Žermene prie Lė
 (Prancūzija) ir Svonvike (Jungtinė Karalystė).
 4. Sistemų eksploatavimas
 Sistemų
 eksploatavimo tikslas – teikti aukštos kokybės paslaugas, siekiant
 patenkinti naudotojų poreikius, ir imtis priemonių, kad šios
 paslaugos būtų įsisavintos kuo platesniu mastu ir kuo
 greičiau. Siekiant užtikrinti ilgalaikį sistemų veikimą ir
 kuo didesnę socialinę ir ekonominę naudą, būtina
 tinkama eksploatavimo struktūra.
 Valdymas
 turi būti pritaikytas skirtingoms programoms (GALILEO ir EGNOS), nes
 skiriasi jų plėtojimo stadijos. Jis taip pat turi būti
 pritaikytas dabartiniam kiekvienos programos etapui, kad nekiltų pavojus,
 jog paslaugų teikimas nutrūks. Šiuo metu EGNOS jau veikia ir yra
 pasiekusi eksploatavimo etapą; GALILEO greitai pasieks lemiamą
 plėtojimo etapą, o jos eksploatavimo stadijos pradžią
 pažymės pradedamos teikti paslaugos.
 Programa
 EGNOS:
 -
 jos eksploatavimo etapas prasidėjo 2009 m. spalio mėn.;
 -
 šiuo metu už EGNOS eksploatavimo valdymą yra atsakinga Komisija. Nuo 2012
 m. iki 2014 m. sausio 1 d. ši atsakomybė bus laipsniškai perduodama
 Agentūrai;
 -
 pagal siūlomą naują valdymo modelį (nuo 2014 m.)
 Agentūra valdys visą su EGNOS eksploatavimu susijusią veiklą,
 o tam tikras operacines užduotis užsakys iš kitų subjektų, visų
 pirma sistemos EGNOS operatoriaus.
 Programa
 GALILEO:
 -
 ateinančiais metais vienu metu bus vykdomi įvairių programos
 etapų darbai;
 -
 išdėstymo etapu, kuris šiuo metu vyksta, bus išsaugota dabartinė jos
 struktūra, siekiant užtikrinti šio etapo veiklos tęstinumą ir
 nuoseklumą. Todėl Komisija ir toliau bus atsakinga už programos
 GALILEO infrastruktūros baigimą;
 -
 eksploatavimo etapu, kuris turėtų prasidėti 2014 m.
 pradėjus teikti pirmąsias paslaugas, Agentūrai laipsniškai bus
 suteikiami su šiuo eksploatavimo etapu susijusios veiklos valdymo
 įgaliojimai pagal su Komisija sudarytą įgaliojimų suteikimo
 susitarimą. Agentūra bus atsakinga už visų su sistemos eksploatavimu
 susijusių užduočių, tokių kaip techninė
 priežiūra, tinkamo sistemos veikimo užtikrinimo darbai, paslaugų
 teikimas ir kitų sistemos kartų diegimas, koordinavimą. Ji taip
 pat turės prisidėti nustatant reikalavimus būsimoms sistemoms ir
 teikti atsiliepimus apie operacinių ir naudotojų poreikių
 pokyčius. Šis eksploatavimo etapas bus naujas programos etapas, per
 kurį ji bus valdoma pagal Komisijos Agentūrai suteiktus programos
 valdymo įgaliojimus.
 Kad
 galėtų atlikti su sistemų eksploatavimu susijusias užduotis,
 Agentūra turi turėti pakankamai personalo. Be to, siekiant užtikrinti
 paslaugų tęstinumą ir gerą GALILEO eksploatavimo etapo
 pradžią 2014 m., itin svarbu pereinamuosius laikotarpius pradėti iki 2014
 m.
 Konkretus tikslas
 Sukurti
 ir suteikti palydovine navigacija grindžiamą infrastruktūrą ir
 paslaugas (GALILEO)
 Atitinkama VGV / VGB veikla
 02
 05 PALYDOVINĖS NAVIGACIJOS PROGRAMA (GALILEO IR EGNOS)
 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas
 (-ai) ir poveikis
 Nurodyti poveikį,
 kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
 gavėjams (tikslinėms grupėms).
 Daugiau
 kaip prieš dešimtmetį pradėtomis Europos palydovinės navigacijos
 programomis įgyvendinamas politinis siekis sukurti ir eksploatuoti
 visą pasaulį aprėpiančią sistemą, kuri Europos
 Sąjungai duotų strateginės ir ekonominės naudos ir teiktų
 civilinėms reikmėms pritaikytas palydovinės navigacijos
 paslaugas.
 GALILEO
 ir EGNOS Europos Sąjungai duos daug socialinės ir ekonominės
 naudos, t. y.:
 i)
 tiesioginės naudos, susijusios su GNSS vartotojų grandies rinkos
 augimu (imtuvai ir taikmenos). Pavyzdžiui, jei daugiau lėktuvų bus
 įrengti GNSS imtuvai, šių imtuvų gamintojai gaus papildomų
 pajamų;
 ii)
 netiesioginės naudos, susijusios su naujų taikmenų atsiradimu.
 Pvz., jei dėl geresnių navigacijos paslaugų sutrumpės
 skrydžių trukmė, lėktuvai terš mažiau, o keleiviai sutaupys
 brangaus laiko. Be to, dėl saugesnių transporto priemonių ir
 veiksmingesnių skubios pagalbos tarnybų bus išgelbėta daugiau
 gyvybių;
 iii)
 tiesioginės naudos, susijusios su gamintojų grandies rinkos augimu ir
 technologinės plėtros įtaka kitiems sektoriams. Pramonė
 gaus naudos iš investicijų į GNSS gamintojų grandies rinką.
 Kitiems sektoriams taip pat bus naudingos kosmoso srities naujovės. Pvz.,
 priemonės, sukurtos vertinti ir stebėti paleidimo įrenginių
 ar rezervuarų struktūrinę būklę, gali būti
 naudojamos automobilių, statybos ir energijos pramonės
 įmonėse ir viešųjų paslaugų įmonėse.
 Nors
 pagal programą GALILEO sukurta sistema bus savarankiška, jos teikiamos
 paslaugos bus veiksmingesnės dėl jos sąveikos su kitomis
 sistemomis, kaip antai JAV sistema GPS arba Rusijos sistema GLONASS. Todėl
 bendradarbiavimas su kitomis šalimis, teikiančiomis palydovinės
 navigacijos paslaugas, leis padidinti naudotojų, piliečių ir
 visos ekonomikos gaunamą naudą.
 Agentūra,
 valdysianti sistemų eksploatavimą ir saugumo akreditavimą, taps
 svarbiausiu paslaugų teikimo organu. Taip pat ji atliks pagrindinį
 vaidmenį skatinant vartotojų grandies rinkos plėtrą.
 Todėl Agentūros veiksmingumas turės tiesioginės įtakos
 socialinei ir ekonominei naudai, kurios tikimasi iš sistemų.
 1.4.4. Rezultatų ir poveikio
 rodikliai
 Nurodyti
 pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
 Agentūros
 veiksmingumą leidžiantys stebėti rodikliai bus nustatyti pagal
 veiklos rūšį, kaip nurodyta toliau.
 1. Saugumo akreditavimas
 Agentūra
 turi užtikrinti, kad kiekvieno programos GALILEO etapo saugumo akreditavimas
 būtų atliktas laiku (pavyzdžiui, kad būtų galima paleisti
 kiekvieną palydovą). Įgyvendinimas bus vertinamas atsižvelgiant
 į jos dalyvavimą sėkmingai išdėstant
 infrastruktūrą ir į kiekvienais metais atliktų saugumo
 patikrinimų skaičių.
 Šie
 patikrinimai apima išsamų su sistemų saugumu susijusių
 aspektų, kriptografijos ar su saugumu susijusio informacinio produkto
 techninį nagrinėjimą, kurį atlieka atitinkama institucija
 arba kompetentingi jos paskirti atstovai arba kuris atliekamas jos pavedimu.
 Vertinimu patvirtinama, kad saugumo funkcinė geba yra pakankama, ir
 patikrinamas šios gebos nepažeidžiamumas. Vertinant nustatomas saugumo
 sistemų reikalavimų atitikties laipsnis ir nurodomas sistemos
 patikimumo lygis.
 Patikrinimai
 atliekami atsižvelgiant į antžeminių stočių veiklą ir
 išdėstymą.
 Numatoma,
 kad 2013–2015 m. kasmet bus atliekama maždaug 10 patikrinimų, o 2016–2020 m.
 maždaug po 5 patikrinimus.
 2. Rinkos plėtra ir taikmenų plėtojimas
 Su
 paslaugų pardavimu susijusi Agentūros veikla bus vertinama pagal
 EGNOS ir GALILEO teikiamų paslaugų įsisavinimą rinkoje,
 naudojant specialius rodiklius, kuriuos tarnybos parengs, kai tik bus
 pradėtos teikti paslaugos, pavyzdžiui, oro uostų, turinčių
 artėjimo tūpti pagal EGNOS tvarką, skaičius, EGNOS imtuvus
 turinčių traktorių skaičius arba numatomos visos
 sistemų socialinės ir ekonominės naudos įvertinimas.
 Kol
 kas 82 oro uostai parengė artėjimo tūpti pagal sistemą
 EGNOS tvarką. Siekiama, kad iki 2020 m. 50 proc. atitinkamų oro
 uostų, kuriems pravartu naudoti EGNOS, būtų parengę
 tokią tvarką.
 3. GALILEO saugumo stebėjimo centrų eksploatavimas ir
 paslaugos valstybinėms institucijoms taikmenų plėtotė
 Šios
 veiklos veiksmingumo lygis gali būti nustatytas suskaičiavus sukurtas
 operacines procedūras. Siekiama iki 2016 m. turėti 500
 procedūrų. Kadangi šiuo metu centrai dar neveikia, šios
 procedūros kol kas nesukurtos.
 4. Sistemų eksploatavimas
 Vadovaujantis
 reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų
 įrengimo ir eksploatavimo pasiūlymu, sistemų eksploatavimo
 veikla bus vykdoma pagal Komisijos ir Agentūros sudarytą
 įgaliojimų suteikimo susitarimą. Šiame įgaliojimų
 suteikimo susitarime, panašiai kaip susitarime dėl EGNOS, bus smulkiai
 pristatyti šios veiklos įgyvendinimo stebėjimo operaciniai rodikliai.
 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos)
 pagrindas
 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
 poreikiai
 Žinant
 dabartinius su Agentūros plėtra susijusius skaičius,
 neįmanoma vykdyti reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos
 sistemų įrengimo ir eksploatavimo pasiūlyme jai numatytas naujas
 užduotis, visų pirma susijusias su eksploatavimu. Todėl reikia
 persvarstyti finansinę pažymą ir ją pritaikyti prie realių
 Agentūros personalo poreikių.
 Be
 to, reikėtų pažymėti, kad norint įdiegti siūlomą
 valdymo modelį Agentūrai reikalingi tinkami, itin aukštos
 kvalifikacijos labai specializuotų sričių techniniai darbuotojai
 ir specialistai. Agentūros organizacinė struktūra taip pat
 turėtų būti pritaikyta prie vykdytinos veiklos ypatumų.
 Net
 jeigu Agentūra ne visą veiklą vykdys pati ir didžiąją
 dalį užduočių, susijusių su paslaugų teikimu ir
 sistemų tobulinimu iš esmės bei naujos kartos sistemų
 kūrimu, užsakys iš kitų, ji turi turėti tinkamų
 techninių ekspertų, kurie administruotų reikalingus viešuosius
 pirkimus, kontroliuotų užsakomąją veiklą ir rengtų
 aukštos kokybės ataskaitas Komisijai. Žinant programų
 sudėtingumą, taip pat svarbu išvengti bet kokios intelektinės
 rizikos, galinčios sutrukdyti tinkamai gauti, perduoti, panaudoti ir
 pritaikyti informaciją, reikalingą sėkmingam operacijų
 įgyvendinimui, ir todėl keliančios grėsmę harmoningam,
 racionaliam ir veiksmingam programų veikimui.
 Šis
 papildomas personalas bus finansuojamas perskirsčius GNSS programų
 biudžeto eilučių lėšas.
 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda
 ES
 teisė veikti grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172
 straipsniu ir GNSS reglamentu.
 Pagal
 Europos palydovinės navigacijos programas sukurtos sistemos yra
 transeuropinių tinklų infrastruktūros, naudojamos ir už
 valstybių narių nacionalinių teritorijų ribų. Be to,
 šių sistemų siūlomos paslaugos labai prisideda prie
 transeuropinių tinklų plėtojimo transporto,
 telekomunikacijų ir energijos infrastruktūrų srityse.
 Pavienė
 valstybė narė negali įrengti palydovinės navigacijos
 sistemų, nes tam finansinių ir techninių pajėgumų
 reikia daugiau nei ji jų gali skirti. Todėl tą tikslą
 galima pasiekti tik Sąjungos lygmeniu.
 1.5.3. Panašios patirties išvados
 Netaikoma.
 1.5.4. Suderinamumas ir galima
 sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
 Sąveika
 galima su kitomis esamomis ar būsimomis kosmoso srities programomis,
 pavyzdžiui, skirtomis plėsti naudotojų segmentą (kuriant
 taikmenas vartotojų grandies rinkai).
 Taip
 pat bus siekiama bendradarbiauti su kitais Europos Komisijos direktoratais
 mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Palydovinės
 navigacijos sistemas naudojančios taikmenos ir technologijos gali
 turėti poveikio įvairiems ekonomikos ir visuomenės sektoriams,
 pavyzdžiui, transporto, energetikos, vietos nustatymo paslaugų, banko
 paslaugų, žemės ūkio ir kt. sektoriams. Svarbu užtikrinti, kad
 mokslinių tyrimų ir inovacijų programos būtų
 koordinuojamos Komisijos lygiu, siekiant kuo didesnės šiuose sektoriuose
 jau pradėtų vykdyti programų socialinės ir ekonominės
 naudos.
 Be
 to, reikia sustiprinti bendradarbiavimą su Jungtiniu tyrimų centru.
 Programoms pravestų jame sukauptos mokslinės ir techninės žinios
 bei naujausia bandymų ir matavimo įranga GNSS sistemų saugumui
 patikrinti ir GNSS taikmenoms plėtoti.
 1.6. Trukmė ir finansinis
 poveikis
 ̈ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 ribota
 –
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM
 DD]
 –
 ̈ Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
 þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 neribota
 –
 Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2014
 iki 2016 m.,
 –
 vėliau – visuotinis taikymas.
 1.7. Numatytas (-i) valdymo
 būdas (-ai)[12]
 þ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
 –
 ̈ vykdomosioms įstaigoms
 –
 þ Europos Sąjungos įsteigtoms įstaigoms[13],
 –
 ̈ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
 teikiančioms įstaigoms
 –
 ̈ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
 vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
 ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
 Finansinio reglamento 49 straipsnyje
 ̈ Jungtinis valdymas
 kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
 Jei nurodomas daugiau
 kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
 punkto pastabų skiltyje.
 Pastabos
 Dabartinė
 valdymo struktūra buvo sukurta GALILEO sukūrimo ir išdėstymo
 etapams ir pradiniam EGNOS eksploatavimui, t. y. 2008–2013 m.
 laikotarpiui. Ši struktūra turi būti peržiūrėta, nes
 GALILEO išdėstymo etapas tęsis ir po 2013 m., o 2014 m.
 pradėjus teikti pirmines paslaugas prasidės naujas programos etapas.
 Taip pat reikėtų apibrėžti EGNOS valdymo modelį, nes
 pradėtas šios sistemos operacinis etapas. GNSS reglamento pasiūlymu,
 kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamente ir Taryboje, siekiama
 apibrėžti programų valdymą atsižvelgiant į naujas
 aplinkybes.
 Kaip nurodyta
 GNSS reglamento pasiūlyme, reikia apibrėžti stabilią,
 tvarią ir ilgalaikę valdymo struktūrą. Tokiu būdu
 dabartinė struktūra bus panaudota optimaliau ir racionaliau ir bus
 užtikrintas laipsniškas perėjimas nuo išdėstymo prie eksploatavimo
 etapo, užtikrinant paslaugų tęstinumą.
 2. VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1. Priežiūros ir
 atskaitomybės taisyklės
 Nurodyti dažnumą
 ir sąlygas.
 Vykdydama
 savo užduotis, Agentūra taikys Komisijos, Europos Parlamento ir Tarybos
 priimtame bendrame požiūryje dėl decentralizuotų
 agentūrų nustatytas priežiūros ir atskaitomybės nuostatas.
 Todėl Agentūra turės pateikti:
 -
 strateginę programą (daugiametę darbo programą), kurioje
 nurodomi pagrindiniai veiksmai, preliminarus biudžetas ir tvarkaraštis,
 būtini norint vėliausiai iki 2014 m. birželio 30 d.
 pasiekti jos tikslus;
 -
 metinę darbo programą, kurioje strateginė programa išskaidoma
 į išsamias priemones ir rodiklius, kurie turi būti pasiūlyti iki
 ankstesnių metų lapkričio 15 d.;
 -
 metinę ataskaitą, kurioje įvertinamas metinės darbo
 programos įgyvendinimas.
 Be
 to, kas penkerius metus Agentūros veikla bus vertinama atsižvelgiant
 į jos tikslus ir užduotis. Kas dešimt metų taip pat bus vertinama, ar
 jos veikla pasiteisina.
 Be
 šių standartinių priemonių, vykdydama Komisijos jai skirtas
 užduotis, Agentūra turėtų užtikrinti, kad visose
 įgyvendinant programas GALILEO ir EGNOS sudarytose sutartyse ir
 susitarimuose būtų numatyta finansų priežiūra ir
 kontrolė. Kalbant apie visas priežiūros ir vertinimo priemones, ypatingas
 dėmesys turėtų būti skiriamas programų
 sąnaudų kontrolei ir paslaugų teikimui pagal numatytą
 tvarkaraštį.
 Be
 to, Komisija, naudodamasi savo įgaliojimais vykdyti politinę
 programų GALILEO ir EGNOS priežiūrą, stiprins priežiūros ir
 vertinimo priemones, prašydama pateikti išsamius metinius valdymo planus ir
 įgyvendinimo ataskaitas, rengdama reguliarius posėdžius, kuriuose bus
 aptariama programų pažanga, ir atlikdama finansų ir technologijų
 auditus.
 Galiausiai,
 vykdydama kasdienį valdymą, Agentūra, siekdama kontroliuoti su
 programomis susijusias sąnaudas, nustatys rizikos valdymo priemones ir
 naudos tinkamas tikslesnėmis sąnaudų prognozėmis
 pagrįstas valdymo priemones bei atsižvelgs į įgytą
 patirtį ir faktinę sistemos kūrimo eigą.
 2.2. Valdymo ir kontrolės
 sistema
 2.2.1. Nustatyta rizika
 Agentūra
 bus atsakinga už svarbiausią su sistemomis susijusią veiklą,
 jų saugumą ir įsisavinimą rinkoje.
 Jei
 Agentūra negalės turėti tinkamos organizacinės
 struktūros ir personalo šiai veiklai vykdyti, visoms programoms iškils
 pavojus.
 Nustatytos
 šios pagrindinės rizikos rūšys:
 •
 Rinkos rizika. Europos palydovinės navigacijos sistemų
 siūlomų paslaugų įsisavinimas rinkoje priklauso nuo
 dviejų svarbiausių veiksnių: siūlomų paslaugų
 kokybės ir rinkos pasirengimo priimti šias naujas paslaugas. Prastesnis
 nei žadėta techninis veiksmingumas arba nutrūkstantis paslaugų
 tiekimas turės neigiamo poveikio naudotojų visame pasaulyje nuomonei
 ir duos pagrindą nebenaudoti infrastruktūros. Todėl ypač
 svarbu, kad sistemų eksploatavimas būtų veiksmingas. Be to,
 reikia užtikrinti, kad visų paslaugų, kurios bus siūlomos pagal
 programą GALILEO, visų pirma paslaugos valstybinėms
 institucijoms (PRS), imtuvai būtų patikimi, ir informuoti naudotojus
 apie teikiamas GALILEO ir EGNOS paslaugas, siekiant pagerinti jų
 įsisavinimą rinkoje bei socialinę ir ekonominę naudą,
 kurios tikimasi iš šių sistemų.
 •
 Technologinė rizika. Palydovinei navigacijai naudojamos pažangiausios
 technologijos, kurias dar reikia patvirtinti ir kurių specifikacijos
 nuolat keičiasi. Reikėtų sukurti veiksmingas procedūras, skirtas
 užtikrinti, kad sistemų tobulinimas ir naujos kartos sistemų
 kūrimas būtų vykdomas atsižvelgiant į naujausius
 naudotojų poreikius ir naudojant veiksmingiausias technologijas.
 Agentūrai reikia tinkamų išteklių, kad sukurtų šias
 procedūras ir Komisijai teiktų informaciją, reikalingą
 nustatant jos srities užduočių prioritetus.
 •
 Pramoninė rizika. Infrastruktūrą rengia daug įvairių
 šalių pramonės atstovų, todėl svarbu veiksmingai
 koordinuoti jų darbą, kad sukurtos sistemos būtų patikimos
 ir puikiai integruotos, ypač saugumo srityje. Be veiksmingo programų
 koordinavimo Agentūroje ir pritrūkus išteklių jų
 įgyvendinimas galėtų vėluoti ir pareikalauti didesnių
 sąnaudų.
 •
 Saugumo rizika. Agentūra turi stebėti, kad sistemų saugumas
 būtų užtikrintas veiksmingai, siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos
 valstybių narių saugumą.
 •
 Valdymo rizika. Programoms valdyti būtina, kad įvairūs subjektai
 dirbtų išvien, todėl reikia užtikrinti tinkamą stabilumą ir
 darbo organizavimą. Agentūrai teks svarbus vaidmuo eksploatuojant programas,
 tad jos nepajėgumas veiksmingai veikti keltų didelę valdymo
 riziką.
 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės
 metodas (-ai)
 Agentūros
 sąskaitos pateikiamos tvirtinti Audito rūmams, taikoma biudžeto
 vykdymo patvirtinimo procedūra. Agentūroje vidaus auditą atlieka
 Komisijos vidaus audito tarnyba. Be to, Agentūra atlieka savo
 pagrindinių procesų kokybės ir saugumo sertifikavimo, kuris turi
 būti taikomas nuo 2014 m., darbus.
 2.3. Sukčiavimo ir
 pažeidimų prevencijos priemonės
 Nurodyti dabartines
 arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
 Agentūroje
 atliekami Kovos su sukčiavimu tarnybos patikrinimai.
 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 FINANSINIS POVEIKIS
 3.1. Atitinkama (-os)
 daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
 biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
 Daugiametės finansinės programos
 išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas.......................................] || DA / NDA ([14]) || ELPA šalių[15] || šalių kandidačių[16] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 || 02.0502.01 Europos GNSS agentūra (buvusi priežiūros institucija). 1 ir 2 antraštinės dalys 02.0502.02 Europos GNSS agentūra (buvusi priežiūros institucija). 3 antraštinė dalis || DA || TAIP || NĖRA || NĖRA || NĖRA
 · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
 Daugiametės
 finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
 eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas.......................................] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 || Neprašoma naujų biudžeto eilučių. || || || || ||
 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms
 Prieš pradedant išsamų šio pasiūlymo
 numatomo poveikio aprašymą, svarbu pabrėžti, kad numatomi
 skaičiai yra laikini, kol biudžeto valdymo institucija nepriėmė
 būsimos 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos[17].
 Be to, tam tikros rengiant šią
 finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą padarytos prielaidos
 ateityje gali keistis. Programų valdymo struktūra ir atitinkamos
 Agentūros užduotys apibrėžiamos ne šiame teisės akto pasiūlyme,
 o GNSS reglamente, kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamente ir Taryboje.
 Papildomas personalas Agentūrai reikalingas dėl naujų
 užduočių, kurios jai paskirtos GNSS reglamento pasiūlyme.
 Todėl Komisija pasilieka teisę iš
 dalies pakeisti savo pasiūlymą, jei būsimo GNSS reglamento
 teksto pasiūlymai dėl finansavimo ar valdymo struktūros
 būtų iš esmės pakeisti. Taigi, jei biudžeto valdymo institucija
 nuspręstų gerokai sumažinti programoms skirtą biudžetą,
 Agentūrai skirtos užduotys ir personalas turėtų būti
 peržiūrėti iš naujo. Jei biudžeto valdymo institucija
 nuspręstų Agentūrai paskirti papildomų užduočių,
 jos personalo poreikis taip pat turėtų būti
 peržiūrėtas iš naujo. Pavyzdžiui, Europos Parlamento pranešimo
 dėl reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų
 įrengimo ir eksploatavimo projekte[18]
 (pranešėjas M. Marinescu) numatyta, kad be Komisijos GNSS reglamento
 pasiūlymu Agentūrai pavestos veiklos, ji taip pat bus atsakinga už
 kompetencijos centrų, kurie skirti skatinti GNSS taikmenų
 plėtojimą ir įsisavinimą, valdymą.
 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms
 suvestinė
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || [1 išlaidų kategorija – Pažangus ir integracinis augimas]
 [Įstaiga] <.......> || || || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO 2014-2020
 Biudžeto eilutė 02.050201 „Europos GNSS agentūra (buvusi priežiūros institucija). 1 ir 2 antraštinės dalys“ || Įsipareigojimai || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Mokėjimai || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Biudžeto eilutė 02.050202 „Europos GNSS agentūra (buvusi priežiūros institucija). 3 antraštinė dalis“ || Įsipareigojimai || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 Mokėjimai || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 || || || || || || || || || || ||
 || || || || || || || || || || ||
 IŠ VISO asignavimų buvusiai priežiūros institucijai || Įsipareigojimai || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Mokėjimai || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Agentūros 2014–2020 m. biudžetas jau
 įtrauktas į Komisijos pasiūlymą dėl naujos 2014–2020
 m. daugiametės finansinės programos. Naujos užduotys ir atitinkamos
 sąnaudos bus finansuojamos perskirstant 2013–2020 m. iš pradžių
 numatytas programai GNSS skirtas lėšas. Tad poveikis bus toks, kaip
 nurodyta toliau, ir sieks 117,1 mln. EUR.
 Biudžeto eilutė 02.0501 „Europos palydovinės navigacijos programos (EGNOS ir GALILEO)“ || Įsipareigojimai || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 || Mokėjimai || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 IŠ VISO asignavimų buvusiai priežiūros institucijai pagal dabartinę daugiametę finansinę programą || Įsipareigojimai || =1+1a +3a || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Mokėjimai || =2+2a +3b || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 || || || Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 GD <.......> ||
  Žmogiškieji ištekliai || || || || || || || || 0
  Kitos administracinės išlaidos || || || || || || || || 0
 IŠ VISO <....> GD || Asignavimai || || || || || || || || 0
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || || || || || || || ||
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 || || || Metai N[22] || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || || || || || || || || 0
 Mokėjimai || || || || || || || || 0
 3.2.2. Numatomas poveikis buvusios
 priežiūros institucijos asignavimams – paskirstymas pagal tikslus ir antraštines
 dalis
 Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
 (tūkstantųjų tikslumu)
 || Nurodyti: tikslus ir rezultatus ò || || || Metai 2013 || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || || Metai 2020
 || REZULTATAI
 || Rezultato rūšis || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 || 1 tikslas. GNSS saugumo akreditavimas || ||
 1 ir 2 antraštinės dalys || || || || 2,123 || || 2,749 || || 2,804 || || 2,762 || || 2,637 || || 2,878 || || 2,845 || || 2,912 ||
 3 antraštinė dalis || || || || 1,043 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 3,166 || || 4,149 || || 4,204 || || 4,162 || || 4,037 || || 4,278 || || 4,245 || || 4,312 ||
 2 tikslas. Rinkos plėtra ir taikmenų plėtojimas, įskaitant kokybės sertifikavimą ir komunikaciją apie GNSS || ||
 1 ir 2 antraštinės dalys || || || || 1,415 || || 1,833 || || 1,869 || || 1,688 || || 1,612 || || 1,759 || || 1,739 || || 1,780 ||
 3 antraštinė dalis || || || || 664 || || 3,750 || || 3,250 || || 3,200 || || 3,250 || || 3,750 || || 3,750 || || 3,250 ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 2,079 || || 5,583 || || 5,119 || || 4,888 || || 4,862 || || 5,509 || || 5,489 || || 5,030 ||
 3 tikslas. GALILEO saugumo stebėjimo centrų eksploatavimas ir paslaugos valstybinėms institucijoms taikmenų plėtojimas || ||
 1 ir 2 antraštinės dalys || || 3,303 || || 5,193 || || 5,763 || || 6,138 || || 5,861 || || 6,396 || || 6,322 || || 6,472 ||
 3 antraštinė dalis || || 656 || || 1,400 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,650 || || 1,650 || || 1,650 ||
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 3,959 || || 6,593 || || 7,263 || || 7,638 || || 7,361 || || 8,046 || || 7,972 || || 8,122 ||
 4 tikslas. GNSS sistemų eksploatavimas || ||
 1 ir 2 antraštinės dalys || || 1,750 || || 6,567 || || 8,878 || || 9,974 || || 10,110 || || 11,352 || || 11,379 || || 11,811 ||
 Pagalba (viešieji pirkimai, finansai, žmogiškieji ištekliai, projekto valdymas ir kontrolė, teisiniai reikalai, komunikacija) || ||
 1 ir 2 antraštinės dalys || || 2,496 || || 2,291 || || 2,181 || || 2,148 || || 2,051 || || 2,238 || || 2,213 || || 2,265 ||
 IŠ VISO buvusios priežiūros institucijos IŠLAIDŲ || || 13,450 || || 25,182 || || 27,645 || || 28,810 || || 28,422 || || 31,423 || || 31,297 || || 31,539 ||
 Prielaidos, padarytos apskaičiuojant 2013–2020
 m. Agentūros biudžetą, nurodomos toliau:
 –
 naujas GNSS reglamentas, kurį šiuo metu
 svarsto Europos Parlamentas ir Taryba, turėtų būti priimtas
 toks, kaip pasiūlyta Komisijos. Jeigu taip įvyktų, EGNOS
 eksploatavimo etapo valdymas turėtų būti perduotas
 Agentūrai, o programos GALILEO eksploatavimo etapo valdymo
 įgaliojimai Agentūrai turėtų būti suteikti nuo 2014 m.
 sausio 1 d. Kad galėtų įvykdyti šią svarbią
 užduotį, Agentūrai turėtų būti skirtas reikiamas
 personalas ir biudžeto ištekliai, kad būtų baigti įvairūs
 programos etapai. Dėl programos GNSS reikmių ir jų raidos
 Agentūra turėtų plėstis: itin sparčiai iki 2016 m., o
 vėliau – nusistovėjusiu ritmu;
 –
 šiuo metu rengiamasi įrengti GALILEO saugumo
 stebėjimo centrus Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje.
 Jų išdėstymas turėtų baigtis 2013–2014 m., o šiuo metu
 rengiamasi pradėti 24 mėn. trukmės veikimo tikrinimo bandymus,
 todėl 2014 m. reikia numatyti tam tikrą papildomų etatų
 skaičių ir tam tikras pavienes sąnaudas. Šio centro poreikis
 buvo ypač pabrėžtas atliekant išsamius paslaugų rengimo darbus.
 Šiame centre turės dirbti kvalifikuoti operatoriai, kurie naudos
 programinę įrangą ir įrenginius remdamiesi išsamiomis
 žiniomis apie sistemos saugumo aspektus ir kuriuos reikės mokyti
 išdėstymo ir laipsniško paslaugų teikimo etapu. Jie visų pirma
 turės patenkinti PRS naudotojų poreikius, susijusius su prieiga prie
 PRS (paslaugos valstybinėms institucijoms). Jie taip pat turės
 parengti operacines procedūras ir užtikrinti su saugumu susijusių
 incidentų stebėseną ir valdymą visoje sistemoje;
 –
 iki 2017 m. birželio mėn. Agentūros
 įsteigimas Prahoje nesudarys jokių nuomos išlaidų. Po šios datos
 Agentūra turės mokėti nuomos mokestį Čekijos valdžios
 institucijoms, kurio dydis prilygs 25 proc. užimamų patalpų
 komercinės vertės. Įvertinimas atliktas remiantis Prahos mieste
 vyraujančiomis kainomis. Be to, Agentūra turės kitų nuomos
 išlaidų vietovėse, kuriose ji vykdys veiklą, pavyzdžiui,
 Prancūzijoje (Sen Žermene prie Lė, Tulūzoje), Jungtinėje
 Karalystėje (Svonvike) ir Nyderlanduose (Europos kosminių tyrimų
 ir technologijų centras (ESTEC), Europos kosmoso agentūra);
 –
 Agentūros personalo išlaidos
 apskaičiuotos remiantis vidutinėmis Komisijos sąnaudomis. Jas
 apskaičiuojant numatyta gana maža personalo kaita ir kad nauji darbuotojai
 pradės dirbti vidutiniškai kiekvienų metų balandžio mėn.
 Taip pat atsižvelgta į korekcinius koeficientus pagal gyvenimo lygį
 (Prahoje jis 15 proc. mažesnis nei Briuselyje, o Briuselyje jis 16 proc.
 mažesnis nei Prancūzijoje);
 –
 apskaičiuojant toliau nurodytas sąnaudas 3 proc.
 kasmetinė infliacijos norma taikyta: atlyginimams, nuomos išlaidoms, su
 informacinėmis technologijomis ir Komisijos teikiamomis paslaugomis
 susijusioms išlaidoms, taip pat pašto ir pristatymo bei telekomunikacijų
 paslaugų išlaidoms. Apskaičiuojant kitas sąnaudas į
 infliaciją neatsižvelgta, todėl iš tikrųjų nurodytos
 mažesnės nei faktinės Agentūros sąnaudos;
 –
 dabartinės administracinės išlaidos
 apskaičiuotos remiantis faktinėmis 2011–2012 m. sąnaudomis,
 jų nedidinant dėl infliacijos;
 –
 2012 m. rugsėjo mėn. perkėlus
 Agentūros būstinę į Prahą, 2012–2013 m. taip pat bus
 atnaujinami Agentūros informaciniai tinklai ir įranga. Atsižvelgiant
 į jos nusidėvėjimą ir naudojimą, ši įranga
 turėtų būti pakeista 2018 m., tiek Agentūros
 būstinėje, tiek GALILEO saugumo stebėjimo centruose;
 –
 2014–2020 m. turės būti įgyvendinti
 tam tikri svarbiausi komunikacijos veiksmai: informuojama apie 2014–2015 m.
 pradėsimas teikti pradines GALILEO paslaugas ir apie 2018–2019 m.
 pradėsimą GALILEO visiško eksploatavimo etapą. Dėl šių
 dviejų svarbiausių įvykių visuotinėse Agentūros
 informavimo kampanijose taip pat reikės daugiau dėmesio skirti rinkos
 segmentui ir pertvarkyti veikiančias interneto svetaines ir ryšių
 priemones (taip pat pagerinti tikralaikes turinio paslaugas);
 –
 sąnaudos apskaičiuojamos darant
 prielaidą, kad griežčiau atskyrus Agentūros vykdomą saugumo
 akreditavimo ir kitą veiklą centrinei administracijai nereikės
 tų pačių paslaugų teikti du kartus.
 Toliau pateiktoje lentelėje pateikiamas
 išsamus 2013–2020 m. Agentūros biudžetas
 3.2.3. Numatomas poveikis
 Agentūros žmogiškiesiems ištekliams ir biudžetui
 3.2.3.1. Suvestinė
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
 asignavimai nenaudojami
 –
 þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai
 naudojami taip:
 mln. EUR
 (tūkstantųjų tikslumu)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Pareigūnai (AD pareiginės grupės) || || || || || || || || ||
 Pareigūnai (AST pareiginės grupės) || || || || || || || || ||
 Sutartininkai || || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606
 Laikinieji darbuotojai || || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai || || || || || || || || ||
 IŠ VISO || || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696
 Personalo išlaidos apskaičiuotos darant tokias pagrindines
 prielaidas:
 - laikinųjų darbuotojų dalis = vidutinė Komisijos
 norma (95 000 EUR + infliacija);
 - sutartininkų dalis = vidutinė Komisijos norma (iš viso
 FGIII ir FGIV pareiginių grupių = 40 000 EUR + infliacija);
 - kasmetinė infliacija lygi 3 proc.;
 - dėl personalo kaitos 3 proc. sumažintos personalo išlaidos;
 - 25 proc. sumažintos su naujo personalo įdarbinimu
 (pradedančiu dirbti vidutiniškai balandžio 1 d.) susijusios sąnaudos;
 - įsikūrimo išlaidos apskaičiuotos pagal
 pareigūnų tarnybos nuostatus: įsikūrimo pašalpa,
 dienpinigiai (tik tris mėnesius), persikraustymo išlaidos, kelionės
 išlaidos.
 2013–2020 m. Agentūrai reikalingi etatai
 (darbuotojų skaičius)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Laikinieji darbuotojai || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai / sutartininkai || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31
 IŠ VISO || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
 Agentūrai pagal veiklos rūšį
 skirti etatai (darbuotojų skaičius)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Tiesiogiai už GNSS sistemų eksploatavimą atsakingas personalas || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73
 GALILEO saugumo stebėjimo centrų personalas || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40
 Už buvusios priežiūros institucijos užduočių vykdymą atsakingas personalas (dabartinės užduotys) || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 IŠ VISO || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
 Agentūrai pagal veiklos rūšį
 skirti etatai (% visų etatų)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Už eksploatavimą atsakingo buvusios priežiūros institucijos personalo procentinė dalis || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 %
 Buvusios priežiūros institucijos personalo, paskirto dirbti GSSC, procentinė dalis || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 %
 Už buvusios priežiūros institucijos užduočių vykdymą atsakingo personalo procentinė dalis (dabartinės užduotys) || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 %
 IŠ VISO || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 %
 Kaip nurodyta pirmiau, Agentūrai bus
 pavesta vykdyti įvairias užduotis: kai kurios jų bus naujos, o kitos
 bus vykdomos tęsiant dabartinę veiklą. Už dabartines
 Agentūros užduotis atsakingo personalo dydis sumažintas 5 proc.,
 todėl panaikinti 3 visos darbo dienos ekvivalentai iš numatytų šioms
 užduotims atlikti, po vieną visos darbo dienos ekvivalentą kasmet: 2014,
 2015 ir 2016 m.
 Agentūros personalo poreikį Komisija
 vertino konsultuodamasi su Agentūra ir remdamasi tyrimu, išsamiai
 aprašančiu visus veiksmus, kuriuos reikės įgyvendinti
 eksploatuojant programas[23].
 Vykdytinų užduočių aprašymas
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || 1. GNSS sistemų saugumo akreditavimas (Agentūros užduotis) 2. GALILEO saugumo stebėjimo centrų valdymas (Agentūros užduotis, dar labiau išsiplėsianti 2014 m. po pirmųjų postų sukūrimo 2012 ir 2013 m.) 3. GNSS rinkos plėtra ir taikmenų plėtojimas, įskaitant paslaugos valstybinėms institucijoms naudotojams skirtas technologijas (Agentūros užduotis, kurią gali papildyti kitos suteikiant įgaliojimus patikėtos užduotys) 4. Komunikacija apie GNSS (Agentūros užduotis) 5. GNSS sistemų eksploatavimas (nauja Komisijos skirta užduotis (EGNOS eksploatavimo jurisdikciją Komisija Agentūrai perdavė, o pagal programą GALILEO sukurtos sistemos eksploatavimą Komisija Agentūrai patikėjo suteikusi programos valdymo įgaliojimus). Programų eksploatavimo etapu vykdytina veikla buvo užregistruota ir jos struktūra išdėstyta užduočių išskaidymo schemoje. Agentūrai bus suteikti atsakomybės už visą eksploatavimo veiklą įgaliojimai; ji turės užtikrinti tos veiklos koordinavimą, tačiau nebūtinai – vykdymą. Reikėtų pažymėti, kad didžioji šios veiklos dalis reikalinga paslaugų teikimo operacijoms užtikrinti ir kad pagal dabartinę programų organizaciją ji kol kas nevykdoma. Išskaidytų užduočių schemoje visa su eksploatavimu susijusi veikla gali būti suskirstyta į penkias toliau nurodytas atšakas: - Programų vykdymo valdymas, kurį iš esmės sudaro: o išsamus Komisijos nustatytų aukšto lygio tikslų, tarptautinių ir tarpvyriausybinių susitarimų bei sistemos saugumo reikalavimų aprašymas „Mission Requirement Document“ (liet. k. Misijos reikalavimų dokumente); o programų planavimo, sąnaudų ir rizikos kontrolė; o programoms eksploatuoti reikalingų susitarimų ir sutarčių sudarymo ir stebėsenos užtikrinimas. - Programų inžinerija, skirta būsimai raidai pagal misijos reikalavimų dokumentą numatyti, sistemos normalizavimosi procesui koordinuoti, naujai infrastruktūrai (įskaitant programinę įrangą) plėtoti ir patvirtinti, misijos inžinerijai užtikrinti ir sistemos veiksmingumui įvertinti. - Infrastruktūros atšaka, apimanti projekto infrastruktūros valdymą, sistemos inžinerijos užtikrinimą, kosminės ir antžeminės infrastruktūros statybą ir sistemos atnaujinimą. - Eksploatavimas ir paslaugų teikimas, apimantys paslaugų teikimo valdymą, infrastruktūros eksploatavimą ir patikimo operacijų vykdymo kontrolę. - Paslaugų naudojimą, užtikrinamą pagal nustatytą ir prižiūrimą komercijos strategiją, skatinant jų naudojimą ir įsisavinimą, remiant naujų taikmenų kūrimą ir plėtojimą.
 Išorės personalas || Daugiausia pagalbinės / administracinės užduotys, skirtos tinkamai operacijų eigai užtikrinti. Nuo 2015 m. pagalbinis personalas sudarys 16 proc. viso Agentūros personalo; palyginti su Agentūros ir Sąjungos standartais tai bus tinkama dalis (iš tiesų, visu pajėgumu veikiančioms Sąjungos agentūroms numatyta 25 proc., o Komisijoje dar didesnė dalis).
 Toliau pateiktoje lentelėje nurodomas 2013–2020
 m. Agentūros etatų skaičiaus paskirstymas.
 Sistemoms eksploatuoti reikalingas papildomas
 personalas daugiausia užims AD postus, iš kurių mažiau nei 10 proc.
 bus skirti vadovaujančiosioms pareigoms (AD10–AD12 pareiginėse grupėse).
 Į didžiąją dalį kitų postų bus įdarbinama AD6–AD9
 pareiginėse grupėse, žinant kaip sudėtinga įdarbinti
 patyrusius, aukštos specializacijos techninės kvalifikacijos darbuotojus.
 3.2.3.2. Numatomi kuruojančio GD
 žmogiškųjų išteklių poreikiai
 –
 þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
 nenaudojami
 Pasiūlymui įgyvendinti papildomi
 Komisijos žmogiškieji ištekliai nenaudojami, priešingai, numatytas jų
 mažinimas, taip pat išsamiai nurodytas 3.4 dalyje.
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
 naudojami taip:
 3.2.4. Suderinamumas su dabartine
 daugiamete finansine programa
 –
 þ Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę 2013 m.
 nustatytą daugiametę finansinę programą ir, kiek tai
 susiję su kitais metais, Komisijos pasiūlymą dėl kitos 2014–2020
 m. finansinės programos.
 –
 ̈ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
 reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
 išlaidų kategorijos programavimą
 –
 ̈ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
 taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
 programą[24].
 Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
 atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
 3.2.5. Trečiųjų
 šalių įnašai
 –
 þ Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
 šalimis finansavimo
 –
 Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
 finansavimas apskaičiuojamas taip:
 3.3. Numatomas poveikis
 įplaukoms
 –
 þ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
 įplaukoms
 –
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
 –
 ̈ nuosaviems ištekliams
 –
 ̈ įvairioms įplaukoms
 3.4. Numatomas poveikis Komisijos
 žmogiškiesiems ištekliams
 Nors šioje finansinėje pažymoje
 daugiausia dėmesio skiriama poveikiui, kurį Agentūrai turės
 naujos su GNSS programų operaciniu valdymu susijusios atsakomybės
 suteikimas, taip pat naudinga išnagrinėti, kokį poveikį
 būsimas GNSS programų valdymas galėtų turėti Komisijos
 žmogiškiesiems ištekliams.
 Kaip paaiškinta pirmiau, užduotys, kurios
 dabar patikimos Agentūrai, iš esmės yra naujos užduotys, kurių
 atitikmens dabartinėje GNSS programų organizacijoje nėra. Taigi,
 su EGNOS eksploatavimu susijusios užduotys yra Komisijos perduodamos
 Agentūrai, o su pagal programą GALILEO sukurtos sistemos
 eksploatavimu susijusios Agentūrai skiriamos užduotys ir yra naujos
 užduotys, nes sistema dar neveikia. Būtent dėl to GALILEO kol kas
 neteikia paslaugų, o Komisijos ir Agentūros darbuotojai daugiausia
 pastangų deda infrastruktūrai išdėstyti. Perėjus prie
 operacinės infrastruktūros ir pradėjus teikti paslaugas, nuo
 kurių priklausys žmonių gyvybės, reikės vykdyti visiškai
 naują veiklą ir įdarbinti papildomą personalą. Nuo 2007–2013
 m. iki 2014–2020 m. Komisijos ir Agentūros personalas iš viso padidės
 31 proc., o valdomas vidutinis metinis biudžetas – 103 proc.
 Dar keletą metų, iki atitinkamo
 etapo pabaigos, Komisija liks atsakinga už GALILEO infrastruktūros
 išdėstymą ir turės išsaugoti šias užduotis
 prižiūrinčius darbuotojus. Vėliau Komisija atliks išimtinai
 politinės programų prižiūrėtojos vaidmenį. Todėl
 ji pasiūlė panaikinti iš viso 30 postų, numatytų jos
 etatų plane 2014–2020 m. laikotarpiu. Toks sumažinimas susijęs su:
 2)
 EGNOS eksploatavimo (programos GALILEO
 eksploatavimo etapas laikomas nauja užduotimi) veiklos perdavimo Agentūrai
 procesu, dėl kurio Komisijos GNSS personalas sumažės 3 visos darbo dienos
 ekvivalentais (3,3 proc.);
 3)
 Komisijos principiniu sprendimu sumažinti
 dabartinę veiklą vykdančių darbuotojų
 skaičių, dėl kurio bus atsisakyta 12 visos darbo dienos
 ekvivalentų (13 proc.);
 4)
 Komisijos principiniu sprendimu papildomai
 sumažinti etatų skaičių atsisakant 15 visos darbo dienos
 ekvivalentų, perskirstant darbuotojus Komisijos viduje.
 Taigi, Komisijos personalo, susijusio su GNSS
 paslaugomis, pokyčiai bus tokie:
 Už GNSS užduočių vykdymą atsakingas Komisijos personalas || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Bendrai sumažinta
 Sumažinta || 0 || -3 || || || -3 || -4 || -5 || 0 || -15
 IŠ VISO || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 ||
 Papildomas etatų mažinimas, nurodytas 3
 punkte, bus vykdomas ne palaipsniui per septynerius metus. 30 postų
 mažinimas yra nepriklausoma priemonė, papildanti horizontalųjį 5
 proc. Komisijos etatų mažinimą 2013–2017 m; Šie postai bus visiškai
 išbraukti iš Komisijos etatų plano.
 Papildomas Komisijos personalo mažinimas
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Bendrai sumažinta
 IŠ VISO papildomai sumažinta Komisijoje || -2 || -3 || -3 || -2 || -2 || -2 || -1 || -15
 Žmogiškųjų išteklių poreikiai
 bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir
 (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš
 papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos
 pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant
 į biudžeto apribojimus.
 Darbuotojų skaičius mažinamas
 nepaisant to, kad Komisija išsaugo bendrą atsakomybę už GNSS
 programas ir kad Taryba ir Europos Parlamentas (vedant derybas dėl naujo
 GNSS reglamento) jai patikėjo daug naujų užduočių,
 tokių kaip naujos intelektinės nuosavybės teisių politikos
 formavimas, svarbesnis vaidmuo ir griežtesni reikalavimai teikiant ataskaitas
 GNSS programų komitetui, Tarybai ir Europos Parlamentui. Komisija
 pasistengs su šiomis naujomis užduotimis susidoroti perskirstydama
 personalą savo viduje.
 Tiksliau būsimą Komisijos
 vaidmenį galima apibūdinti jį suskirsčius į toliau
 nurodytas šešis veiklos uždavinius:
 –
 padėti siekti platesnio masto ES
 strateginių tikslų, siekiant skatinti GNSS technologijų
 integravimą į įvairių sričių mokslinius tyrimus
 ir turėti jas omeny vykdant sektorių strategines iniciatyvas,
 pavyzdžiui, susijusias su transporto priemonėmis, žemės ūkiu,
 asmenų judumu, laiko nustatymu arba energetika. Tuo siekiama, kad ES
 politika šiuose sektoriuose būtų vykdoma kuo geriau išnaudojant
 inovacijų potencialą ir papildomą Europos palydovinės
 navigacijos sistemų naudą;
 –
 apibrėžti ir tobulinti programų aukštus
 tikslus, siekiant patenkinti politines reikmes ir kitų dalyvių bei
 naudotojų poreikius; atsižvelgiant į šias reikmes ir poreikius
 parengti strategiją ir technines instrukcijas;
 –
 apibrėžti įgyvendinimo sąlygas ir
 jas pritaikyti. Laikantis su programomis susijusių Komisijos
 strateginių tikslų, reikia nurodyti jiems įgyvendinti
 reikalingas priemones, pavyzdžiui, įgaliojimų suteikimo susitarimus,
 patikslinti stočių įkūrimo tam tikroje vietoje susitarimus
 ir parengti tinkamus standartus. Be to, Komisija liks atsakinga už sistemų
 saugumą, todėl ji turi apibrėžti saugumo reikalavimus ir
 užtikrinti saugumo klausimų koordinavimą;
 –
 apibrėžti ir parengti su GNSS susijusią
 politiką, sukurti tinkamą teisinę ir tarptautinę
 aplinką GNSS programų tikslams įgyvendinti. Dirbdama su GNSS
 programų teisine sistema susijusį darbą, Komisija spręs
 GNSS naudotojų patikimumo ir saugumo klausimą, įvertins
 sistemų ir palydovinės navigacijos prietaisų pažeidžiamumą
 bei pasiūlys kompensacinių priemonių, prižiūrės Europos
 navigacijos paslaugų harmonizavimą, padidins stabilumą, kad
 pramonė galėtų planuoti būsimas investicijas, ir užtikrins
 patikimumą ir saugumą (pavyzdžiui, sukurdama priemones priklausomybei
 nuo GPS mažinti). Tarptautiniu mastu ji rengs tarptautinius susitarimus ir
 dėl jų derėsis, koordinuos savo veiklą su
 tarptautinėmis institucijomis, kad užtikrintų suderinamumą ir
 sąveiką su kitomis GNSS sistemomis;
 –
 stebėti programų įgyvendinimą.
 Net jei Komisija nebus atsakinga už programų operacinį valdymą,
 ji išsaugos bendrą atsakomybę už patikimą eigą ir bus
 atsakinga už viršytas sąnaudas ar vėlavimą pagal
 tvarkaraštį. Todėl svarbu, kad Komisija atidžiai stebėtų
 programų įgyvendinimą Europos kosmoso agentūroje (baigiant
 išdėstymo etapą) ir Europos GNSS agentūroje (vykdant
 eksploatavimo etapą). Šiuo metu vykstant bendro sprendimo dėl GNSS
 reglamento projekto priėmimo procedūrai, valstybės narės ir
 Europos Parlamentas pateikė labai griežtų ataskaitų teikimo
 reikalavimų. Galiausiai Komisija prižiūrės šių
 ataskaitų rengimą, sklaidą ir jų teikimą GNSS
 programų komitetui, o visų pirma biudžeto valdymo institucijai;
 –
 palaikyti ryšius su suinteresuotosiomis šalimis,
 joms teikiant naujausią, teigiamą, nuoseklią ir naudingą
 informaciją apie programų EGNOS ir GALILEO įgyvendinimo
 pažangą, taip pat rengiant reguliarias profesionalias ataskaitas vidaus ir
 išorės šalims.
 [1] OL L 196, 2008 7 24, p. 1.
 [2] OL L 276, 2010 10 20, p. 11.
 [3] COM(2011) 814 galutinis.
 [4] OL C, ..., p..
 [5] OL C, ..., p..
 [6] OL L 196, 2008 7 24, p. 1.
 [7] OL L 276, 2010 10 20, p. 11.
 [8] OL L ..., 2013 m. ..., p. .... [Pažymėtina, kad kol
 šis reglamentas ir reglamentas, kuriuo nustatoma būsima daugiametė
 finansinė programa, nebus priimti, Europos GNSS agentūrai
 patikėtos užduotys ir iš biudžeto skirtos sumos negali būti laikomos
 galutinėmis.]
 [9] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
 grindžiamas biudžeto sudarymas.
 [10] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
 a arba b punkte.
 [11] COM(2011) 814 galutinis.
 [12] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
 Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html.
 [13] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
 [14] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
 nediferencijuotieji asignavimai.
 [15] ELPA – Europos laisvosios prekybos organizacija.
 [16] Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
 Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
 [17] „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“, COM(2011) 500.
 [18] PE489.561v02-00.
 [19] Ši suma skiriasi nuo numatytos Agentūros 2013 m. biudžete,
 nes į ją įtrauktos 20 papildomų postų finansavimo 2013 m.
 lėšos, gautos perskirsčius GNSS programų išteklius. 2013 m.
 Komisija pateiks pasiūlymą biudžeto valdymo institucijai.
 [20] Šią sumą papildo iš rezultatų
 sąskaitos perkeltas likutis (0,709) ir trečiųjų šalių
 įnašas (0,325). Taigi, bendra 2013 m. turimų asignavimų suma
 siekia 14,484.
 [21] Į šią sumą įtraukti 1,75, skirti 20
 papildomų postų finansuoti 2013 m. Apskaičiuota remiantis 6
 mėn. darbo užmokesčiu 2013 m., atsižvelgiant į laikotarpį,
 reikalingą 20 naujų darbuotojų įdarbinti.
 [22] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
 pradžios metai.
 [23] Šį tyrimą apie EGNOS 2011 m. ir GALILEO 2012 m.
 atliko konsultacinė bendrovė „Roland Berger“. Remiantis jo
 rezultatais, parengta išskaidytų užduočių, reikalingų
 sistemoms eksploatuoti, ir šioms užduotims vykdyti reikalingų
 darbuotojų skaičiaus schema. Šių užduočių santrauka
 pateikta vykdytinų užduočių aprašymo lentelėje.
 [24] Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.