text:
Meditation er nutidens betegnelse for en mental aktivitet, hvor den mediterende mentalt fokuserer på åndelige emner. Meditation er afledt af det latinske meditor og meditatio, der betyder "øver mig, forbereder mig til," Den danske ordbog oversætter fra latin meditari med overveje, meditere. Oprindeligt kan der være tale om enhver form for fysisk eller intellektuel øvelse. Senere anvendes ordet om særlige åndelige øvelser, se Kontemplation og Mystik.
 Forberedelsen
 Meditationen kan indledes som regel med en række fysiske øvelser, der forbereder krop og sind på den meditative fordybelse:
 Forberedelse af rummet hvor meditationen foregår.
 Udstrækning og afspændingsøvelser, fx Yoga
 Kroppen anbringes i en stilling eller et bevægelsesmønster, der muliggør den ønskede fordybelse. I yoga kaldes stillingen Asana.
 Åndedrættet gøres dybere og roligt, fx Pranayama
 Kroppen er nu i en afspændt tilstand, hvor det mentale arbejde er muligt.
 Meditationen
 Den egentlige meditation kan antage mange former:
 Den traditionelle, i europæisk sammenhæng, er at tænke eller gruble over et eller andet emne.
 En systematisk udøvelse af en mental teknik, der har til formål at nå ind til stilheden bag tankerne og ind i en dybere tilstand af ro eller udvidet bevidsthed.
 Visualiseringsøvelser, hvor den mediterende forestiller sig passager fra hellige skrifter og lignende.
 Rytmisk gentagelse af hellige ord og sætninger, fx Mantram eller østkirkens Hjertebøn.
 Meditative erfaringer
 Udøvelsen af meditation kan give en række erfaringer, der spænder fra:
 Dyb afspænding.
 Fantasirejser.
 Indre stilhed.
 Visioner.
 Unio Mystica den mystiske forening mellem sjælen og det Guddommelige.
 Meditation praktiseres i mange religioner og kulturer. Resultaterne hænger sandsynligvis sammen med den praktiserendes religiøse eller intellektuelle præferencer.
 Beskrivelser af meditative erfaringer
 Herunder beskrivelser af meditationerfaringen, når den er bedst, ved ledere fra forskellige traditioner:
 "På et tidspunkt forsvinder bevidstheden ... Denne proces fører til dybere og dybere ro og klarhed ... Så oplever man en livskraft hinsides tanker og begreber – menneskehedens fælles liv" Zen
 "Kun ens bevidsthed bliver tilbage, ren bevidsthed, der hviler i sig selv, udenfor alle aktiviteter og objekter ... Ubegrænset uendelighed, lyksalighed, stilhed" Transcendental Meditation
 "Alle tanker forsvinder. Intet bliver tilbage. Sindet er tomt. Så kærlighed ... hinsides sindet ... berusende" Sufisme
 "Når man når til kernen, så er der kun kerne. I den kerne er vi alle ét" Kristendom
 Der er også enighed i de forskellige traditioner om at der er tale om en erfaring, der på sigt kan transformere livet:
 "Et sind der ikke påvirkes af ydre omstændigheder og samtidig ... fri til at vælge hvilken som helst retning" Zen
 "En ligevægt, der er så dyb og stabil at den opretholdes selv i stor aktivitet. Selv når man står overfor store vanskeligheder, fortsætter denne lyksalige tilstand af ligevægt i sind og krop" Transcendental Meditation
 "I stand til at leve ud fra ens egen kerne, og at realisere ens potentiale som menneske" Sufisme
 "Man opdager at vi dvæler i en dyb glæder, at vi elsker andre, at vrede er forsvundet fra vores liv, at vi er blevet venlige mennesker" Kristendom
 Budskaberne fra forskellige traditioner og deres lærere adskiller sig på mange områder. Men det de har tilfælles er en insisteren på at det de beskriver er mere end ord, og at der findes metoder der kan give os den erfaring. Derfor har millioner af mennesker i Vesten lært at meditere og der er lavet tusinder af videnskabelige undersøgelser af virkningen af meditation.
 Forskning i meditative erfaringer
 Det har længe været en udbredt antagelse, at de mange former for meditation grundlæggende er ens og også giver nogenlunde de samme virkninger. Det har således været almindeligt, også blandt forskere, at tage forskningsresultater fra én meditations-form for også at gælde for andre former.
 Selv om de forskellige traditioner er enige om at mene at meditation kan give os adgang til dybere lag af vores egen bevidsthed og at dette har nogle gavnlige virkninger, såsom større selverkendelse, større følelsesmæssig frihed, et bredere perspektiv og en klarere og mere etisk måde at tænke og handle på, kan metoderne være endda meget forskellige. Hvor nogle metoder involverer koncentreret fokus på ånderættet, på Gud, på paradokser, på chakraerne (energicentre i kroppen), bruger man i andre at observere følelser, fornemmelser eller tanker. I andre igen anvendes forskellige former for visualisering, f.eks. af energi i kroppen, eller af lys, eller af erindringen om ro eller man stræber efter at fremme en følelse af kærlighed til Gud.
 Der er således forskel på hvilken mental fakultet der gøres brug af (følelser, intellekt, visualisering, erindring, opmærksomhed på kroppen, m.fl.), ligesom der kan være forskel på hvordan tilgangen er (uanstrengt, forceret, aktiv, passiv). Det er også forskelligt hvad meditationen er rettet imod (tanker, billeder, begreber, et mantra, indre energi, åndedrættet, subtile aspekter af kroppen, kærlighed, Gud), og hvorvidt tro betyder noget for udøvelsen. Forskellige traditioner kan have vidt forskellige formål med meditationen, fra sundhed og velvære til harmoni med naturen, højere bevidsthedstilstand og erfaringen af Gud.
 Med så mange forskellige tilgange til det at meditere, må man også forvente at forskellige metoder fører til forskellige resultater.
 Meditation og religion
 Meditation findes som en spirituel praksis i alle verdens store religioner og har været praktiseret af mennesker langt tilbage i historien. Meditation praktiseres dog også udenfor de religiøse traditioner, ikke mindst i dag, hvor religionerne har vidt forskellige myter og dogmer, og ser meget forskelligt på mange ting, ligger tankegangen bag de spirituelle praksisser langt tættere på hinanden: At universet er opstået ud fra en ur-grund af væren, der også er menneskesindets ur-grund, og at meditation er et redskab til at få adgang til denne indre ur-grund eller væren.
 Et historisk perspektiv
 I mange tusinde år har den indiske civilisation givet stor opmærksomhed til den systematiske udforskning af bevidstheden, og resultatet af denne udforskning har haft stor indflydelse på nabolandene. De herskende meditations-former i store dele af Asien, fra Tibet til Japan, stammer fra Indiens viden og traditioner. Indimellem udviklede de indiske traditioner sig til nye former i mødet med det pågældende lands egen viden, som i Kina, hvor Zen opstod af mødet mellem Buddhisme og Taoisme. Andre gange blev viden fra indiske traditioner optaget i andre øslige traditioner, som det skete med Sufisme, efter at store dele af Indien blev inkorporeret i den muslimske verden. I Vesten er vi også, ikke mindst siden 70'erne, kommet i kontakt med denne arv, for de fleste af de meditations-systemer, der er populære i vores del af verden står i gæld til østlige meditations-former. Vi har taget imod meditationen på vores egne betingelser – og ikke mindst under indflydelse af en moderne videnskabelig tankegang, hvor påstande om meditationens værdi, er blevet afprøvet med videnskabelige metoder. Efterhånden som flere og flere mennesker lærer at meditere, og der laves flere og flere undersøgelser, vil det blive tydeligere hvor godt de forskellige metoder virker, og på hvem, på hvilken måde og efter hvor lang tid. Og udfaldet, hvad det end bliver, vil blive afgørende for vores respons på denne arv fra oldtiden.
 Hinduisme
 Meditation stammer fra den vediske religion, der bl.a. er ophav til den moderne hinduisme, og er den ældste religion til at bekende sig til meditation som en åndelig og religiøs praksis. Over tusinder af år har meditation udviklet sig til en struktureret praksis, der i dag anvendes verden over af millioner af mennesker med forskellige nationaliteter og religiøse overbevisninger.
 Bhagavad Gita understreger betydningen af meditation som følger: "Gør det til en vane at meditere og lad ikke dit sind blive distraheret. På den måde vil du omsider komme til Herren, som er lys-giver, den højeste af de store."
 Buddhisme
 Meditation har altid været central i buddhisme og ses som et vigtigt redskab til spirituel udvikling. Den historiske Buddha selv, Buddha Shakyamuni, siges at have opnået oplysning, mens han mediterede. Succes med meditation ses dog ikke som tilstrækkeligt for at nå det højeste mål. Etisk udvikling og klar forståelse af tingenes sammenhæng er også nødvendigt. [18]
 Kristendom
 Meditation har været anvendt i den tidlige kristne tradition. Kristen meditation handler om igennem stilhed og bøn at blive opmærksom på Kristi nærvær og bringe Kristus i centrum. Det vil sige, at modsat de østlige religioner hvor de meditative teknikker skal hjælpe den enkelte med at tømme sit sind, er formålet med den kristne meditation at få fyldt sit sind med evangeliets budskab. Mystikeren Teresa af Ávila beskriver en kristen mediativ praksis i "Sjælens Slot".
 Islam
 Kernen for meditation i islam er trosbekendelsen. I de fem tidebønner forventes muslimen tillige at fokusere og meditere på Allah gennem opremsninger af Koranen med henblik på at etablere og styrke forbindelsen mellem Allah/Skaberen og skabelse.
 På denne måde er de fem daglige gange en model for den muslimske adfærd i løbet af hele dagen, idet det gøres til en enkelt, vedvarende meditation.
 Jødedom
 Jødedommen har haft meditativ praksis tusinder af år tilbage. For eksempel, i Toraen, er patriarken Isak beskrevet som at ville en eller anden form for meditativ praksis (Første Mosebog 24,63), sandsynligvis bøn.
 New Age
 New Age meditationer er ofte påvirket af østlige filosofi og mystik såsom Yoga, hinduisme og buddhisme, men kan indeholde en vis grad af vestlig indflydelse.
 Zen buddhistisk meditation
 I zen buddhistisk meditation eller Zazen lægges der vægt på at sidde i en stilling, der tillader ki (energi) at flyde frit i kroppen og på at være åben og tilstede i nuet og i forhold til den indre og ydre verden. I meditations-udøvelsen fokuseres der på åndedrættet eller på koans, paradokser, der ikke kan løses med intellektet og har til formål at hjælpe med at nedbryde begrænsninger i udøverens livssyn. (Beskrivelsen er baseret på Shodo Harada Roshis artikel "Zazen Meditation in Japanese Rinzai Zen" i The Experience of Meditation – Experts introduce the major traditions).
 Taoistiske teknikker
 Lægger vægt på at få energien til flyde uhindret i kroppen.
 Transcendental Meditation
 Transcendental Meditation (TM) er en enkel og uanstrengt mental teknik, der udøves 20 minutter to gange om dagen. Teknikken har rod i Advaita Vedanta, ét af det gamle Indiens seks traditionelle systemer (darshanas).
 Selv om TM-teknikken er let at lære, lægges der stor vægt på personlig instruktion af en kvalificeret lærer, der kan vejlede den nye mediterende i den korrekte og uanstrengte brug af et mantra (et lydord, der ikke er associeret med nogen betydning) og tilpasse instruktionerne til den enkeltes erfaringer.
 Metoden gør brug af sindets naturlige evne til at falde til ro og erfare sin egen inderste natur, en slags bevidsthedens grundtilstand, også kaldet transcendental bevidsthed eller ren bevidsthed. Og den erfaring har en dybtgående og gunstig indflydelse på den mediterendes sind, krop og adfærd.
 I modsætning til mange andre meditations-metoder involverer udøvelsen af TM hverken koncentration (fokus på ét eller andet) eller kontemplation (dvælen ved betydningen af ét eller andet) eller forsøg på at kontrollere sindet og meditationsprocessen. Ej heller stiller udøvelse af teknikken nogen krav til den mediterendes tro eller livsstil.
 Yoga meditation
 Anvender mange forskellige slags procedurer og objekter, såsom fokus på energi-centre i kroppen (chakraer), på lys i sindet og på egenskaber ved Gud.
 Mindfulness
 Mindfulness stammer oprindeligt fra buddhismen. Det har især fundet vej til Vesten i forbindelse med håndtering og behandling af stress, ligesom konceptet bliver benyttet i behandlingstilbud til voldsudøvende mænd.
 Et centralt punkt i mindfulness er evnen til nærvær, og fuld opmærksomhed på det der er lige nu. Tilstedeværelse med alle sanser vågne. Følelser og tanker opleves som de er, men vurderes ikke, de observeres blot, hvilket giver indblik i hvorledes man selv er. At se på egne tankemønstre og derved få et billede af, hvordan man reagerer på bl.a. stress og pres. Bevidsthed om sig selv og sine reaktioner giver mulighed for objektivt at forholde sig hvad der end måtte opstå i nuet, derved opøver man en evne til at agere i stedet for at reagere.
 Budhistisk meditation
 Lægger vægt på uengageret observation af fornemmelser, tanker m.m.
 Tibetansk budhistisk meditation
 Stiller spørgsmål ved meditationserfaringens sandhedsværdi og anvender koncentrationsteknikker for at stilne sindet.
 Kriya Yoga
 Anvender koncentrationsteknikker der fokuserer på åndedrættet og på Gud.
 Sufisme
 Følger den indre følelse af kærlighed til Gud
 Kristen meditation
 Bruger stille bøn eller kontemplation over en bibeltekst.
 Lectio Devina, der er en åndelig læsning af Bibelen, er blevet praktiseret af munkene gennem kirkens historie, har fokuspunkt i en bibeltekst hvor der mediteres på et enkelt ord eller sætning. Bedekranse såsom rosenkransen er former hvor gentagelsen af f.eks. Fadervor og Ave Maria går igen. Ligeledes kan tilbedelsen (med fokus på den hellige nadver) i katolicismen og den østlige ortodoksis praksiser sammenlignes med meditative former, hvor der fokuseres på en enkelt genstand.
 Jesusbønnen er også en meditativ bøn, hvor bønnen ”(træk vejret ind) Herre Jesus Kristus Guds Søn (blæs ud) forbarm dig over mine synder” er udformet til at skulle følge vejrtrækningen gennem hele dagligdagen, således at den troende beder uophørligt.
 I 1975 indførte John Main, Benediktiner munk, en form for meditation der er baseret på gentagne opremsninger af en bøn-sætning, der traditionelt er de aramæisk sætningen "Maranatha," som betyder "Kom Herre" som citeres i slutningen af Første Korintherbrev og i Johannes Åbenbaringen.
 Det Gamle Testamente bog af Joshua opstiller en form for meditation baseret på skrifterne: "Lad ikke denne bog i loven vige fra din mund; mediter på det dag og nat, så du kan være omhyggelig med at gøre alt, hvad der er skrevet på det, Derefter vil du blive velstående og succesrigt "(Joshua 1,8). Dette er en af grundene til, at det er en praksis blandt mange evangeliske kristne at memorere bibelvers.
 Kilder
 The Experience of Meditation – Experts Introduce the Major Traditions – redigeret af Jonathan Shear
 Noter
 Eksterne henvisninger
 Videns- og Forskningscenter for Alternativ Behandlings (ViFAB) om meditation
 Henvisninger til videnskabelig forskning i meditation - Meditation.dk
 Hvad er kristen meditation
 Se også
 Swami Narayanananda
 Helligånden
 Transcendental meditation


type: wikipedia

text:
Popular Science (conosciuto anche come PopSci) è una rivista trimestrale statunitense che si occupa di divulgazione scientifica e tecnologica. Popular Science ha vinto più di 58 premi, incluso quello della "American Society of Magazine Editors" per la qualità giornalistica sia nel 2003 (General Excellence) che nel 2004 (Best Magazine Section). Fondato nel 1872, Popular Science è stato tradotto in più di 30 lingue e viene distribuito in almeno 45 paesi.
 Primi decenni
 The Popular Science Monthly, titolo originale della pubblicazione, fu fondato nel 1872 (il primo fascicolo è numerato come Vol. 1, maggio-ottobre 1872) da Edward L. Youmans per diffondere presso i non esperti la conoscenza scientifica. Youmans aveva precedentemente lavorato come redattore per il settimanale Appleton's Journal e riuscì a persuadere la società Appleton a pubblicare la sua nuova rivista. I primi numeri furono per la maggioranza ristampe di periodici inglesi e la rivista divenne organo di diffusione per gli scritti e le idee di Charles Darwin, Thomas Henry Huxley, Louis Pasteur, Henry Ward Beecher, Charles Sanders Peirce, William James, Thomas Edison, John Dewey e James McKeen Cattell. William Jay Youmans, fratello di Edward, lo aiutò a fondare la rivista e ne fu anch'esso redattore, diventandone il caporedattore alla morte di Edward nel 1887. L'editore, D. Appleton & Company, fu costretto a vendere la rivista nel 1900 per ragioni economiche.
 Fu James McKeen Cattell a diventare redattore in quell'anno e poi, nel 1901, anche editore. Cattell aveva una formazione accademica e continuò a pubblicare articoli per i lettori istruiti del tempo. Nel 1915, però, il pubblico era in declino e la pubblicazione di una rivista scientifica divenne una sfida dal punto di vista economico. In un editoriale del numero di settembre 1915 Cattell, riferendo tali difficoltà ai lettori, annunciò che il nome Popular Science Monthly sarebbe stato trasferito a un gruppo editoriale che intendeva utilizzarlo per un giornale indirizzato al pubblico generico, una pubblicazione che meglio si adattasse al senso del titolo. La rivista esistente avrebbe proseguito la sua tradizione accademica come Scientific Monthly, mentre gli abbonati avrebbero cominciato a ricevere la nuova rivista. Scientific Monthly fu pubblicato fino al 1958, anno in cui fu assorbito in Science.
 Il nome Popular Science Monthly fu dunque acquistato dalla Modern Publishing Company, società che nel 1914 aveva acquistato anche Electrician and Mechanic e che nei due anni successivi portò alla fusione di diverse riviste in un unico giornale per il pubblico generalista. La rivista ebbe diversi mutamenti di titolo: Modern Electrics and Mechanics, Popular Electricity and Modern Mechanics, Modern Mechanics e infine World's Advance, prima che gli editori acquistassero il nome Popular Science Monthly. Il fascicolo dell'ottobre 2015 fu intitolato Popular Science Monthly and World's Advance. Il numero di volume (Vol. 87, n. 4) era quello di Popular Science ma il contenuto era quello di World's Advance. Il nuovo caporedattore fu Waldemar Kaempffert, ex redattore di Scientific American.
 La trasformazione in Popular Science Monthly fu profonda. La versione precedente era quella di un periodico accademico di cento pagine circa con otto-dieci articoli a fascicolo, con fotografie o illustrazioni. Ora invece la rivista pubblica centinaia di brevi articoli di facile lettura con un gran numero di illustrazioni. Kaempffert scriveva infatti per "l'artigiano e l'hobbista che volessero conoscere qualcosa del mondo della scienza". La circolazione della rivista raddoppiò nel solo primo anno.
 Dalla metà degli anni trenta ai sessanta, la rivista ospitò anche racconti basati sul personaggio di Gus Wilson's Model Garage, incentrati su questioni legate alle auto.
 Una recensione annuale dei cambiamenti ai nuovi modelli di automobili apparve nel 1940 e nel 1941, per ritornare dopo la guerra, nel 1954, e proseguire fino alla metà degli anni settanta, quando si cominciarono a pubblicare notizie sui nuovi modelli mano a mano che esse diventavano disponibili durante l'anno.
 Dal 1935 al 1949, la rivista sponsorizzò una serie di brevi film prodotti da Jerry Fairbanks e distribuiti dalla Paramount Pictures.
 Da luglio 1952 al dicembre, Popular Science pubblicò regolarmente opere dell'illustratore statunitense Roy Doty.
 Da luglio 1969 a maggio 1989, la copertina e il sommario riportarono il sottotitolo The What's New Magazine. Il sottotitolo non risulta più presente dal mese successivo in copertina, e da febbraio 1990 nel sommario. Nel 1983 viene adottato un nuovo logo che utilizzava il carattere ITC Avant Garde e che fu utilizzato fino al tardo 1995. Nei successivi undici anni il carattere mutò per quattro volte (rispettivamente nel 1995, 1997, 2001 e 2002). Un ulteriore nuovo carattere fu adottato per il logo dal 2009 al numero di gennaio del 2014.
 In quell'anno, Popular Science mutò completamente il suo aspetto grafico e vide una ristrutturazione della struttura dei suoi articoli.
 Storia recente
 La Popular Science Publishing Company, da cui la rivista prende nome, viene acquistata nel 1967 dalla Times Mirror Company di Los Angeles. Nel 2000 questa società si fonde con la Tribune Company di Chicago, che l'anno successivo vende le riviste di Times Mirror alla Time Inc. (allora una società controllata delle Time Warner). A gennaio del 2007 la rivista viene poi ceduta, assieme ad altre, al Bonnier Magazine Group. Nel 2008, la Australian Media Properties (parte di WW Media Group) ha lanciato una versione locale di Popular Science. La rivista esce mensilmente, come la sua controparte statunitense, e utilizza contenuti provenienti sia dalla versione americana, sia prodotti a livello locale.
 Dopo 144 anni di pubblicazioni a cadenza mensile, a gennaio del 2016 Popular Science è passata a una periodicità bimestrale.
 La redazione della rivista si trova nella città di New York.
 Digitalizzazioni e altre edizioni
 A partire dal 2010 tutti i numeri di Popular Science dal primo (maggio 1872) a marzo 2009 (fatta eccezione per ottobre-dicembre 1915 e gennaio-giugno 1917) sono disponibili gratuitamente su Google Books. Diversi fascicolo degli anni 1910 e 1920 risultano privi delle pubblicità a pagina intera.
 Nel giugno 2014, Popular Science è stata lanciata in Italia da Kekoa Publishing, con la direzione di Francesco Maria Avitto, in versione a stampa e digitale.
 Nel 2017 ne appare una versione in arabo, pubblicata da Haykal Media negli Emirati Arabi.
 Note
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Sito ufficiale
 Popular Science Italia
 Popular Science Australia
 Popular Science, 1872-2008, Google Books
 Mensili statunitensi
 Riviste di divulgazione scientifica statunitensi
 Pubblicazioni scomparse nel 2021


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 10.9.2011
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 269/5
 Euroopa Kohtu (kolmas koda) 21. juuli 2011. aasta otsus (Bundesfinanzhof (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Scheuten Solar Technology GmbH versus Finanzamt Gelsenkirchen-Süd
 (Kohtuasi C-397/09) (1)
 (Maksustamine - Direktiiv 2003/49/EÜ - Eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatav ühine maksustamissüsteem - Ettevõtlusmaks - Maksubaasi kindlaksmääramine)
 2011/C 269/07
 Kohtumenetluse keel: saksa
 Eelotsusetaotluse esitanud kohus
 Bundesfinanzhof
 Põhikohtuasja pooled
 Hageja: Scheuten Solar Technology GmbH
 Kostja: Finanzamt Gelsenkirchen-Süd
 Ese
 Eelotsusetaotlus — Bundesfinanzhof — Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/49/EÜ eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 157, lk 49; ELT eriväljaanne 09/01, lk 380) artikli 1 lõike 1 tõlgendamine — Intressimaksete arvamine võlgnikuks oleva äriühingu ettevõtlusmaksuga maksustatava summa hulka
 Resolutsioon
 Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/49/EÜ eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta artikli 1 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus siseriiklik õigusnorm, mille kohaselt ühes liikmesriigis asuva ettevõtja poolt teises liikmesriigis asuvale ettevõtjale makstud laenuintressid arvatakse esimese ettevõtja poolt tasumisele kuuluva ettevõtlusmaksuga maksustatava summa hulka.
 (1) ELT C 312, 19.12.2009.


type: legislation

text:
 |
 52013PC0889
 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98, (EG) nr 2187/2005, (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 2347/2002 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1434/98 vad gäller landningsskyldigheten /* COM/2013/0889 final - 2013/0436 (COD) */
 MOTIVERING
 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Ett av huvudmålen för reformen av den
 nuvarande gemensamma fiskeripolitiken[1]
 är att få ett gradvis slut på bruket att kasta fisk över bord inom EU:s
 fiskenäring genom att det införs en landningsskyldighet. Syftet med åtgärden är
 att de tillgängliga resurserna ska utnyttjas bättre, och den svarar mot
 allmänhetens förväntningar att få ett slut på bruket att kasta säljbar fisk
 tillbaka i havet. I den konsekvensbedömning[2]
 som gjordes för förslaget till grundförordning för den gemensamma
 fiskeripolitiken konstaterades omfattande utkast vara en viktig faktor bakom
 den gemensamma fiskeripolitikens bristande miljöhållbarhet.
 Vid plenaromröstningen i februari 2013
 godkände Europaparlamentet det gradvisa införandet av en landningsskyldighet
 från och med 2014 för pelagiskt fiske, långvandrande arter och lax i Östersjön,
 som under de följande åren kommer att utvidgas till att omfatta alla fisken i
 unionen. Senare i februari visade rådet också tydligt sitt stöd för denna
 strategi och godkände en liknande tidtabell för genomförandet. Därefter har
 Europaparlamentet och rådet nått politisk enighet om grundförordningen med ett
 nytt startdatum för genomförandet av landningsskyldigheten, närmare bestämt den
 1 januari 2015.
 För att göra landningsskyldigheten praktiskt
 genomförbar är det nödvändigt att upphäva eller ändra vissa bestämmelser i
 gällande förordningar om tekniska åtgärder, förvaltningsåtgärder och kontroll
 som strider mot landningsskyldigheten och tvingar fiskare att kasta fisk
 överbord. En deklaration med denna avsikt gjordes av rådet vid dess möte i juni[3], i vilken kommissionen
 uppmanades att snarast göra dessa ändringar av gällande förordningar när
 reformen väl godkänts.
 Kommissionen avser att utarbeta en ny ram för
 tekniska åtgärder ska tas fram inom ramen för reformen, vilken så småningom bör
 underlätta ett fullständigt genomförande av landningsskyldigheten enligt
 planerna. Denna ram kommer också att omfatta den nya, regionaliserade
 strategin, som inbegriper utarbetandet av fleråriga planer och planer för
 utkast. Den nya ramen kommer dock med största sannolikhet inte att antas i tid
 för den första gruppen av fisken som ska omfattas av landningsskyldigheten.
 Därför krävs lagstiftning för att avlägsna alla rättsliga och praktiska hinder
 för genomförandet under en övergångsperiod, medan den nya ramen utarbetas.
 När det gäller förordningarna om tekniska
 åtgärder strider flera bestämmelser i de nuvarande förordningarna mot
 landningsskyldigheten och tvingar fiskare att kasta fisk överbord. Det rör sig
 om bestämmelser om minsta landningsstorlekar, fångstsammansättning och
 bifångster.
 Bestämmelser om minsta landningsstorlekar
 finns i förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom
 tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer[4], ändrad framförallt
 genom förordning (EU) nr 227/2013[5],
 och förordning (EG) nr 2187/2005 om bevarande av fiskeresurser genom tekniska
 åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund, om ändring av förordning (EG) nr
 1434/98 och om upphävande av förordning (EG) nr 88/98[6]. I bestämmelserna om
 minsta landningsstorlekar fastställs hur stor fisk ska vara för att få behållas
 ombord. Fisk som är mindre än de angivna måtten får inte behållas ombord eller
 landas. Inom ramen för landningsskyldigheten kommer bestämmelserna om minsta
 landningsstorlekar, när det gäller alla arter som omfattas av
 fångstbegränsningar, att ersättas med minimireferensstorlekar för bevarande.
 Fisk som är mindre än dessa minimireferensstorlekar för bevarande måste landas,
 men fångster mindre än referensstorlekarna kommer bara att säljas för andra
 ändamål än som livsmedel. En särskild situation uppstår i Medelhavet där
 förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande
 av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och
 om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94[7]
 är tillämplig. Förordningen förbjuder att marina organismer som är mindre än
 den minimistorlek som anges där fångas, behålls ombord, lastas om, landas, transporteras,
 lagras, säljs, ställs ut eller bjuds ut till försäljning. Dessa minimistorlekar
 infördes 2007 för att främja förbättringar i storleksselektion utöver
 minimikraven på redskapens egenskaper för de berörda fiskena. I
 Medelhavsområdet tillämpas minimistorlekar för fångst och dessa kommer också
 att ersättas med minimireferensstorlekar för bevarande för att skapa
 överensstämmelse med kravet på att fisk som är mindre än
 minimireferensstorleken för bevarande måste landas, men endast får användas för
 andra ändamål än som livsmedel.
 Bestämmelser om fångstsammansättning
 fastställs i förordning (EG) nr 850/98 och de därmed förbundna förordningarna
 (förordning (EG) nr 1098/2007 om upprättande av en flerårig plan för
 torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden[8], förordning (EG) nr
 1434/98 om att fastställa villkor för landning av sill i andra industriella
 syften än för att konsumeras direkt[9],
 förordning (EG) nr 254/2002 om de åtgärder som skall tillämpas under 2002 för
 torskbeståndets återhämtning i Irländska sjön (ICES-område VII a)[10] och förordning (EG) nr
 2347/2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske
 efter djuphavsbestånd[11]).
 Det fastställs liknande procentsatser för fångstsammansättningen i förordningen
 om Östersjön (förordning (EG) nr 2187/2005), men inte när det gäller
 Medelhavet.
 Bestämmelserna om fångstsammansättning
 innehåller gränser som måste iakttas varje dag och i slutet av en fiskeresa. Om
 fiskare överskrider dessa gränser är de skyldiga att göra sig av med delar av
 fångsten för att se till att den fångst som behålls uppfyller bestämmelserna om
 fångstsammansättning. Med landningsskyldigheten tillåts inte fiskare längre att
 göra sig av med fångst och därför måste man komma till rätta med motsättningen
 mellan en fortsatt reglering av fångstsammansättningen och skyldigheten för
 fiskare att landa alla fångster. Detta kommer att åstadkommas genom att alla
 oavsiktliga fångster av marina organismer som omfattas av landningsskyldigheten
 över de tillåtna procentsatserna för fångstsammansättning måste landas och
 räknas av mot kvoter. Bestämmelserna om fångstsammansättning är sammanlänkade
 med andra bestämmelser (t.ex. om maskstorlek och villkor för användning av
 vissa kombinationer av maskstorlekar), och de detaljerade bestämmelserna för
 sortering av fångster ombord på fartyg är också baserade på procentsatserna för
 fångstsammansättning. Dessa bestämmelser måste anpassas eller utgå så att
 skyldigheten att kasta fisk överbord försvinner.
 Förordning (EG) nr 1434/1998 innehåller
 bestämmelser om fångstsammansättning och därmed förbundna begränsningar för
 användningen av sill som inte längre är relevanta. Landningsskyldigheten kommer
 att gälla alla pelagiska och industriella fisken i EU-vatten från och med den 1
 januari 2015 och innebär att all sill som fångas måste landas och räknas av mot
 kvoter och att all sill som är mindre än minimireferensstorleken för bevarande
 endast kan användas för andra ändamål än som livsmedel. Den förordningen bör
 upphävas.
 Det finns också många bestämmelser om
 bifångster i förordningarna om tekniska bevarandeåtgärder, dvs. förordning (EG)
 nr 850/98 och därmed förbundna förordningar (förordning (EG) nr 1098/2007 och
 förordning (EG) nr 254/2002 för unionens vatten i Atlanten och vissa andra
 angivna områden och förordning (EG) nr 2187/200510 för unionens
 vatten i Östersjön). Dessa liknar bestämmelserna om fångstsammansättning, men
 är områdes- eller redskapsspecifika. Vanligtvis rör det sig om undantag för att
 tillåta bifångster på 5–10 % av vissa arter inom begränsade områden med
 vissa typer av redskap inom bestämda fisken. Fångster utöver dessa gränser för
 bifångster måste i dagsläget kastas överbord. Liksom när det gäller
 bestämmelser om fångstsammansättning skapar detta en motsättning med
 landningsskyldigheten, eftersom fiskare i dag enligt nämnda bestämmelser måste
 kasta fisk överbord som har fångats utöver gränserna för bifångster, medan de
 enligt landningsskyldigheten måste landa sådan fisk. Därför måste dessa
 bestämmelser anpassas på ett liknande sätt som bestämmelserna om
 fångstsammansättning, så att skyldigheten att kasta fisk överbord försvinner.
 Det föreslås ytterligare en ändring av
 förordning (EG) nr 850/98 som inte är kopplad till landningsskyldigheten, men
 som krävs för att garantera den rättsliga förutsebarheten. Flera medlemsstater
 har angett att de nuvarande bestämmelserna om en områdesavstängning i
 ICES-område VIb för att skydda unga exemplar av kolja har lett till
 feltolkningar och skapat problem när det gäller bevarande av kolja i området.
 Det föreslås därför att den berörda artikeltexten i förordning (EG) nr 850/98
 ändras till den ursprungliga ordalydelsen som återfinns i bilaga III till
 förordning (EG) nr 43/2009, så att risken för feltolkning undanröjs.
 Även rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om
 införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att
 bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av
 förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr
 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr
 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr
 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94
 och (EG) nr 1966/2006[12]
 måste anpassas till landningsskyldigheten. De nödvändiga ändringarna avser
 ändringar av fisketillstånd; registrering av data om alla fångster, särskilt av
 fisk mindre än minimireferensstorlekarna för bevarande; en större
 toleransmarginal för beräkning av fångster under 50 kg i loggböcker och
 omlastningsdeklarationer; upprättande av bestämmelser för elektronisk
 fjärrövervakning för registrering av data för övervakning av
 landningsskyldigheten till sjöss; separat lagring av fångster och kontroll av
 saluföring av fångster mindre än minimireferensstorlekarna för bevarande;
 fastställande av villkor för användning av kontrollanter i övervakningssyfte;
 fastställande av att överträdelse av landningsskyldigheten utgör en allvarlig
 överträdelse. Införandet av landningsskyldigheten i kombination med viss ny
 kvotflexibilitet mellan olika år innebär att gällande bestämmelser om avdrag
 från kvoter och ansträngning måste anpassas. Alla dessa förändringar följer av
 bestämmelserna inom reformen av den gemensamma fiskeripolitiken.
 Eftersom den första fiskegruppen kommer att
 omfattas av landningsskyldigheten under 2015 bör de tillämpliga bestämmelserna
 i förordningarna om tekniska åtgärder, förvaltningsåtgärder och
 kontrollåtgärder ändras genom den här förordningen så att de rättsliga hindren
 för landningsskyldigheten försvinner i tid.
 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED
 BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 Det har inte gjorts någon specifik
 konsekvensbedömning, eftersom konsekvenserna av att införa en
 landningsskyldighet redan har bedömts i samband med den konsekvensbedömning som
 ligger till grund för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken. Inom ramen
 för konsekvensbedömningen[13]
 beräknades konsekvenserna av strategier för att motverka utkast, inklusive ett
 förbud mot utkast. Denna bedömning gjordes i två faser. Den första fasen
 omfattade en rad teoretiska studier av omfattningen av utkast i EU, och
 strategier för att förhindra utkast i ett antal fisken beskrevs (i Island,
 Norge, Skottland och Danmark). Vidare klassificerades omfattningen av utkast inom
 EU:s fisken och slutligen gjordes särskilda studier av utkast inom
 Medelhavsfisket. I en andra analysfas bedömdes konsekvenserna av en rad
 alternativ för att förhindra utkast inom EU:s fisken, inbegripet effekterna av
 förändringar i fiskeredskapens selektivitet och införandet av nya tekniska
 åtgärder, såsom fredningstider i realtid. Denna analys visade att en strategi
 för att förhindra utkast som bygger på effektivare tekniska åtgärder och
 undanröjandet av ineffektiva tekniska åtgärder som leder till utkast skulle ge
 kortsiktiga ekonomiska förluster, men ytterligare vinster på medellång till
 lång sikt, främst sett till miljö och ekonomi.
 En ytterligare konsekvensbedömning skulle inte
 ge någon mer information än den som redan tagits fram genom tidigare bedömningar.
 De ändringar som krävs av de gällande förordningarna är nödvändiga för att den
 nya gemensamma fiskeripolitiken ska fungera väl.
 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA
 ASPEKTER
 Sammanfattning av den föreslagna åtgärden
 Den viktigaste åtgärden är att underlätta
 genomförandet av den landningsskyldighet som planeras inom ramen för reformen
 av den gemensamma fiskeripolitiken, genom att upphäva alla gällande
 bestämmelser i EU:s förordningar om tekniska åtgärder och kontroll som strider
 mot landningsskyldigheten.
 Rättslig grund
 Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska
 unionens funktionssätt.
 Subsidiaritetsprincipen
 Förslaget avser ett område där Europeiska
 unionen har exklusiv befogenhet.
 Proportionalitetsprincipen
 Genom det här förslaget ändras redan
 befintliga åtgärder, och därför berörs inte proportionalitetsprincipen.
 Val av regleringsform
 Föreslagen regleringsform: Europaparlamentets
 och rådets förordning.
 Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga
 av följande skäl: En förordning måste ändras genom en förordning.
 4. BUDGETKONSEKVENSER
 Denna åtgärd medför inga ytterligare utgifter
 för unionen.
 2013/0436 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om ändring av rådets förordningar (EG) nr
 850/98, (EG) nr 2187/2005, (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr
 254/2002, (EG) nr 2347/2002 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets
 förordning (EG) nr 1434/98 vad gäller landningsskyldigheten
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
 UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av fördraget om Europeiska
 unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,
 med beaktande av Europeiska kommissionens
 förslag,
 efter översändande av utkastet till
 lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och
 sociala kommitténs yttrande[14],
 i enlighet med det ordinarie
 lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 (1) Förordning (EU) nr [xxxx] har
 som huvudmål att utkasten inom EU:s alla fisken gradvis ska upphöra genom att
 det införs en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av
 fångstbegränsningar och arter som omfattas av minimistorlekar i Medelhavet. För
 att göra landningsskyldigheten praktiskt genomförbar bör man upphäva eller
 ändra vissa bestämmelser i de gällande förordningarna om tekniska åtgärder och
 kontroll som strider mot landningsskyldigheten och tvingar fiskare att kasta
 fisk överbord.
 (2) Det planeras en ny ram för
 tekniska åtgärder i avvaktan på reformen av den gemensamma fiskeripolitiken.
 Eftersom det är osannolikt att en sådan ny ram kommer att ha införts i början
 av 2015, när landningsskyldigheten först kommer att införas, är det motiverat
 att ändra eller avskaffa vissa delar i de gällande förordningarna om tekniska
 åtgärder för att komma till rätta med oförenligheten mellan dessa förordningar
 och landningsskyldigheten.
 (3) För att säkerställa
 genomförandet av landningsskyldigheten bör särskilt rådets förordning (EG) nr
 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av
 unga exemplar av marina organismer ändras på följande sätt: genom att det krävs
 att alla oavsiktliga fångster av marina organismer som omfattas av
 landningsskyldigheten utöver bestämmelserna om fångstsammansättning landas och
 räknas av mot kvoter; genom att minimistorlekar för landning av marina organismer
 som omfattas av landningsskyldigheten ersätts med minimireferensstorlekar för
 bevarande; genom att det krävs att alla oavsiktliga fångster av marina
 organismer utöver bestämmelserna om bifångster inom bestämda områden, vid
 bestämda tidpunkter och med vissa redskapstyper måste landas och räknas av mot
 kvoter.
 (4) För att säkerställa den
 rättsliga förutsebarheten bör dessutom bestämmelserna om en områdesavstängning
 för att skydda unga exemplar av kolja i ICES-område VIb ändras.
 (5) För att säkerställa genomförandet
 av landningsskyldigheten bör rådets förordning (EG) nr 2187/2005 om bevarande
 av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund, om
 ändring av förordning (EG) nr 1434/98 och om upphävande av förordning (EG) nr
 88/98 ändras genom att det krävs att alla oavsiktliga fångster av marina
 organismer som omfattas av landningsskyldigheten i Östersjön och som fångas
 utöver bestämmelserna om fångstsammansättning landas och räknas av mot kvoter,
 genom att minimistorlekar för landning av marina organismer som omfattas av
 landningsskyldigheten ersätts med referensstorlekar för bevarande och genom att
 fångst av lax och öring vid bestämda tidpunkter och inom bestämda områden
 förbjuds, med undantag av fångst med fiskfällor.
 (6) För att säkerställa
 genomförandet av landningsskyldigheten bör rådets förordning (EG) nr 1967/2006
 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i
 Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av
 förordning (EG) nr 1626/94 ändras genom att minimistorlekar för marina
 organismer som omfattas av landningsskyldigheten ersätts med
 minimireferensstorlekar för bevarande, utan att detta undergräver grundtanken
 med och genomförandet av befintliga minimistorlekar för fångst, och genom att
 man upphäver de bestämmelser om fiske efter sardinyngel som inte längre är
 relevanta genom att landningsskyldigheten införs, eftersom alla sådana fångster
 måste undvikas i största möjliga utsträckning och, vid oavsiktliga fångster,
 måste landas, men inte längre får användas som livsmedel.
 (7) För att säkerställa
 genomförandet av landningsskyldigheten bör rådets förordning (EG) nr 1098/2007
 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske
 som utnyttjar de bestånden ändras så att alla oavsiktliga fångster av torsk vid
 fiske med drivlinor och med stågarn, snärjnät och grimgarn inom bestämda
 områden och vid bestämda tidpunkter måste landas och räknas av mot kvoter.
 (8) För att säkerställa
 genomförandet av landningsskyldigheten bör rådets förordning (EG) nr 254/2002
 om de åtgärder som skall tillämpas under 2002 för torskbeståndets återhämtning
 i Irländska sjön (ICES-område VII a) ändras genom att det inom trålfisket efter
 kammussla krävs att alla oavsiktliga fångster av marina organismer som omfattas
 av landningsskyldigheten och som fångas utöver de tillåtna procentsatserna för
 bifångst landas och räknas av mot kvoter.
 (9) För att säkerställa
 genomförandet av landningsskyldigheten bör rådets förordning (EG) nr 2347/2002
 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter
 djuphavsbestånd ändras så att det krävs att alla fångster av djuphavsarter
 landas och räknas av mot kvoter.
 (10) För att säkerställa
 genomförandet av landningsskyldigheten bör rådets förordning (EG) nr 1224/2009
 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att
 bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av
 förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr
 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr
 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr
 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94
 och (EG) nr 1966/2006 ändras för att se till att landningsskyldigheten
 övervakas. Därför bör fisketillstånd gälla för fisken som omfattas av en
 landningsskyldighet; data om fångster av alla arter måste registreras oberoende
 av en vikttröskel; data om fångster mindre än minimireferensstorlekar för
 bevarande bör registreras separat; med tanke på svårigheten att fastställa den
 exakta kvantiteten av små fångster ombord på ett fiskefartyg bör en större
 toleransmarginal tillämpas på beräkningar av små fångster i loggböcker och
 omlastningsdeklarationer; bestämmelser om elektronisk fjärrövervakning bör
 fastställas för registreringen av data för övervakning av landningsskyldigheten
 till sjöss; bestämmelser om separat lagring av fångster och kontroll av
 saluföring av fångster mindre än minimireferensstorlekar för bevarande bör
 införas; villkoren för användning av kontrollanter i övervakningssyfte bör
 fastställas.
 (11) Eftersom utkast är ett stort
 slöseri och inverkar negativt på det hållbara utnyttjandet av marina biologiska
 resurser och marina ekosystem, och eftersom aktörerna måste efterleva
 landningsskyldigheten för att den ska fungera väl, bör det fastställas att en
 överträdelse av landningsskyldigheten utgör en allvarlig överträdelse.
 Införandet av landningsskyldigheten i kombination med nya bestämmelser om
 kvotflexibilitet mellan olika år innebär att bestämmelserna om avdrag från
 kvoter och fiskeansträngning måste anpassas.
 (12) Rådets
 förordning (EG) nr 850/98, (EG) nr 2187/2005, (EG) nr 1967/2006, (EG) nr
 1098/2007, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 2347/2002 och (EG) nr 1224/2009 bör därför
 ändras i enlighet med detta.
 (13) Rådets förordning (EG) nr
 1434/1998 om att fastställa villkor för landning av sill i andra industriella
 syften än för att konsumeras direkt bör upphöra att gälla, eftersom
 bestämmelserna om fångstsammansättning och tillhörande begränsningar för
 användningen av sill enligt den förordningen inte längre är relevanta mot
 bakgrund av landningsskyldigheten, då all sill som fångas bör landas och räknas
 av mot kvoter, och all sill som är mindre än minimireferensstorleken för
 bevarande bör användas för andra ändamål än som livsmedel.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 KAPITEL 1
 Tekniska åtgärder
 Artikel 1
 Ändringar av förordning (EG)
 nr 850/98
 Förordning (EG) nr 850/98 ska ändras på
 följande sätt:
 1) I artikel 3 ska följande led läggas
 till som led i:
 ”i) oavsiktliga fångster:
 oavsiktliga fångster av marina organismer avseende vilka fiske är förbjudet
 under relevanta omständigheter.”
 2) Artikel 4 ska ändras på följande
 sätt:
 a) I punkt 1 ska följande stycke
 läggas till:
 ”Fiske efter de arter som anges i bilagorna
 I–V med användning av en maskstorlek som inte föreskrivs i dessa bilagor för
 den arten ska vara förbjudet.”
 b) I punkt 4 a ska följande stycke
 läggas till:
 ”Genom undantag från första stycket ska
 landningar inte vara förbjudna om de villkor som fastställs i bilaga X inte kan
 uppfyllas på grund av oavsiktliga fångster av marina organismer som omfattas av
 landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx]. Sådana
 oavsiktliga fångster ska landas och räknas av mot kvoter.”
 c) I punkt 4 b ska följande stycke
 läggas till:
 ”Genom undantag från första stycket ska
 landningar inte vara förbjudna om de villkor som fastställs i bilagorna I–V
 inte kan uppfyllas på grund av oavsiktliga fångster av marina organismer som
 omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx].
 Sådana oavsiktliga fångster ska landas och räknas av mot kvoter.”
 d) I punkt 5 a ska följande stycke
 läggas till:
 ”När det gäller marina organismer som omfattas
 av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx], ska de
 kvantiteter som behålls ombord eller har lastats om, enligt första stycket,
 inbegripa alla marina organismer som fångats.”
 3) I artikel 5.1 ska följande stycke
 läggas till:
 ”När det gäller marina organismer som omfattas
 av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx], ska
 kvantiteterna ombord efter sortering eller vid landning, enligt första stycket,
 inbegripa alla marina organismer som fångats.”
 4) I artikel 7.5 ska följande stycke
 läggas till:
 ”Första stycket ska inte tillämpas om
 kräftdjur av arten Pandalus omfattas av landningsskyldigheten i artikel
 15 i förordning (EU) nr [xxxxx]. Det ska dock vara förbjudet att fiska efter
 sådana kräftdjur med nätredskap som avses i första stycket och som inte är
 utrustade i enlighet med det stycket. Oavsiktliga fångster tagna med sådana
 nätredskap ska landas och räknas av mot kvoter.”
 5) I artikel 10 ska följande stycke
 läggas till:
 ”Genom undantag från första stycket b ska behållande
 ombord och landning inte vara förbjudet om minimiprocentsatsen för musslor inte
 kan uppnås på grund av oavsiktliga fångster av marina organismer som omfattas
 av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx]. Sådana
 oavsiktliga fångster ska landas och räknas av mot kvoter.”
 6) Artikel 11 ska ändras på följande
 sätt:
 I punkt 1 a ska följande stycke läggas till:
 ”Genom undantag från första stycket a ska
 användning eller medförande om ombord av bottensatta garn, insnärjningsredskap
 eller grimgarn inte vara förbjudet om de villkor som fastställs i led a inte
 kan uppfyllas på grund av oavsiktliga fångster av marina organismer som
 omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx].
 Sådana oavsiktliga fångster ska landas och räknas av mot kvoter.”
 7) I artikel 12.1 ska följande
 stycke läggas till:
 ”När det gäller marina organismer som omfattas
 av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx], ska de
 marina organismer som behålls ombord efter sortering eller vid landning, enligt
 första stycket, inbegripa alla marina organismer som fångats.”
 8) Artikel 15 ska ersättas med
 följande:
 ”Artikel 15
 1. Marina organismer som har fångats
 utöver de tillåtna procentsatser som anges i artiklarna 20.2, 21.2, 22.2 b,
 27.2, 29d.5 d, 29d.6 d, 29d.7 c, 29g.2, 34b.3 c och 34b.11 och bilagorna I–VII,
 X och XI och som inte omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i
 förordning (EU) nr [xxxx] får inte landas, utan ska kastas överbord före varje
 landning.
 2. Marina organismer som har fångats
 utöver de tillåtna procentsatser som anges i artiklarna 20.2, 21.2, 22.2 b,
 27.2, 29d.5 d, 29d.6 d, 29d.7 c, 29g.2, 34b.3 c och 34.11 och bilagorna I–VII,
 X och XI och som omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU)
 nr [xxxx] ska landas och räknas av mot kvoter.
 3. Innan de påbörjar fisket i ett
 förvaltningsområde på en bestämd fiskeresa, ska befälhavare på fiskefartyg se
 till att de har tillräckliga kvoter för bestånd som omfattas av
 fångstbegränsningar för att täcka den sannolika fångstsammansättningen och de
 tillåtna procentsatserna under den resan.”
 9) Artikel 17 ska ändras på följande
 sätt:
 ”Marina organismer är undermåliga om de är
 mindre än de minimireferensstorlekar för bevarande som anges i bilaga XII för den
 berörda arten och det berörda geografiska området.”
 10) Artikel 19 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 19
 1. Undermåliga marina organismer som
 tillhör en art som inte omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i
 förordning (EU) nr [xxxx] får inte behållas ombord eller lastas om, landas,
 transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning, utan
 ska omedelbart kastas överbord.
 2. Undermåliga marina organismer som
 tillhör en art som omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning
 (EU) nr [xxxx] ska behållas ombord, landas och räknas av mot kvoter. De får
 inte säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning som livsmedel.”
 11) I artikel 20 ska följande punkt
 läggas till som punkt 4:
 ”4. Om sill omfattas av landningsskyldigheten
 i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx] ska det förbud mot behållande ombord
 som fastställs i punkt 1 inte tillämpas. Det ska dock vara förbjudet att fiska
 efter denna art inom de geografiska områden och under de perioder som avses i
 den punkten. Oavsiktliga fångster av sill ska landas och räknas av mot kvoter.”
 12) I artikel 20a ska följande stycke
 läggas till:
 ”Om sill omfattas av landningsskyldigheten i
 artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx] ska det förbud mot landning eller
 behållande ombord som fastställs i första stycket inte tillämpas. Det ska dock
 vara förbjudet att fiska efter denna art inom det geografiska område och under
 de perioder som avses i första stycket. Oavsiktliga fångster av sill ska landas
 och räknas av mot kvoter.”
 13) I artikel 21 ska följande punkt
 läggas till som punkt 3:
 ”3. Om skarpsill omfattas av
 landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx] ska det förbud
 mot behållande ombord som fastställs i punkt 1 inte tillämpas. Det ska dock
 vara förbjudet att fiska efter denna art inom de geografiska områden och under
 de perioder som avses i den punkten. Oavsiktliga fångster av skarpsill ska
 landas och räknas av mot kvoter.”
 14) I artikel 22.1 ska följande stycke
 läggas till:
 ”Om makrill omfattas av landningsskyldigheten
 i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx] ska det förbud mot behållande ombord
 som fastställs i första stycket inte tillämpas. Det ska dock vara förbjudet att
 fiska efter denna art inom det geografiska område som avses i det stycket.
 Oavsiktliga fångster av makrill ska landas och räknas av mot kvoter.”
 15) I artikel 23.1 ska följande stycke
 läggas till:
 ”Om ansjovis omfattas av landningsskyldigheten
 i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx] ska det förbud mot behållande ombord
 som fastställs i första stycket inte tillämpas. Det ska dock vara förbjudet att
 fiska efter denna art med det fiskeredskap och inom de geografiska områden som
 avses i det stycket. Oavsiktliga fångster av ansjovis ska landas och räknas av
 mot kvoter.”
 16) I artikel 27 ska följande punkt
 läggas till som punkt 3:
 ”3. Om vitlinglyra omfattas av
 landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx] ska det förbud
 mot behållande ombord som fastställs i punkt 1 inte tillämpas. Det ska dock
 vara förbjudet att fiska efter denna art med det fiskeredskap och inom det
 geografiska område som avses i den punkten. Oavsiktliga fångster av vitlinglyra
 ska landas och räknas av mot kvoter.”
 17) I artikel 29a.1 ska följande stycke
 läggas till:
 ”Om tobisfiskar omfattas av landningsskyldigheten
 i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx] ska det förbud mot landning eller
 behållande ombord som fastställs i första stycket inte tillämpas. Det ska dock
 vara förbjudet att fiska efter denna art inom det geografiska område som avses
 i det stycket. Oavsiktliga fångster av tobisfiskar ska landas och räknas av mot
 kvoter.”
 18) Artikel 29c ska ersättas med
 följande:
 ”Artikel 29c
 Rockallkoljebox i Ices-delområde VI
 1. Allt fiske, utom med långrev, ska
 vara förbjudet i de områden som avgränsas av en linje som i angiven ordning
 förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:
 –
 57o00' N, 15o00' V.
 –
 57o00' N, 14o00' V.
 –
 56o30' N, 14o00' V.
 –
 56o30' N, 15o00' V.
 –
 57o00' N, 15o00' V.”
 19) Artikel 29d ska ändras på följande
 sätt:
 a) I punkt 3 ska följande stycke läggas till:
 ”Om fisk eller skaldjur som avses i första
 stycket b omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr
 [xxx], ska villkoret i led b ersättas med villkoret att sådan fisk eller sådana
 skaldjur inte är målarterna. Oavsiktliga fångster av sådan fisk eller sådana
 skaldjur ska landas och räknas av mot kvoter.”
 b) I punkt 4 ska följande stycke läggas till:
 ”Om fisk som avses i första stycket b omfattas
 av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxx], ska villkoret
 i led b ersättas med villkoret att sådan fisk inte är målarterna. Oavsiktliga
 fångster av sådan fisk ska landas och räknas av mot kvoter.”
 I artikel 29e.2 ska följande stycke läggas
 till:
 ”Om fisk som avses i första stycket b omfattas
 av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxx], ska villkoret
 i led b ersättas med villkoret att sådan fisk inte är målarterna. Oavsiktliga
 fångster av sådan fisk ska landas och räknas av mot kvoter.”
 21) I artikel 29f ska följande punkt
 införas som punkt 1a:
 ”1a. Om birkelånga omfattas av
 landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx] ska det förbud
 mot behållande ombord som fastställs i punkt 1 inte tillämpas. Under den period
 och inom de områden som avses i den punkten, ska det dock vara förbjudet att
 fiska efter denna art. Oavsiktliga fångster av birkelånga ska landas och
 räknas av mot kvoter.”
 22) I artikel 32.3 ska följande stycke
 läggas till:
 ”När det gäller marina organismer som omfattas
 av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx], ska den
 fångst som lagligen får behållas ombord, enligt första stycket b i, inbegripa
 alla marina organismer som fångats.”
 23) Artikel 35 ska utgå.
 24) Bilagorna ska ändras i enlighet med
 bilaga I till den här förordningen.
 Artikel 2
 Ändringar av förordning (EG)
 nr 2187/2005
 Förordning (EG) nr 2187/2005 ska ändras
 på följande sätt:
 1) I artikel 2 ska följande led läggas
 till som led p:
 ”p) oavsiktliga fångster:
 oavsiktliga fångster av marina organismer avseende vilka fiske är förbjudet under
 relevanta omständigheter.”
 2) Artikel 3 ska ändras på följande
 sätt:
 a) I punkt 1 ska följande stycke läggas till:
 ”Fiske efter de arter som anges i bilagorna
 I–V med användning av en maskstorlek som inte föreskrivs i dessa bilagor för
 den arten ska vara förbjudet.”
 b) I punkt 3 ska följande stycke läggas till:
 ”Genom undantag från första stycket ska
 behållande ombord och landning inte vara förbjudet om de villkor som fastställs
 i det stycket inte kan uppfyllas på grund av oavsiktliga fångster av marina
 organismer som omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU)
 nr [xxxx]. Sådana oavsiktliga fångster ska landas och räknas av mot kvoter.”
 c) I punkt 6 ska följande stycke läggas till:
 ”Genom undantag från första stycket ska landningar
 inte vara förbjudna om de villkor som fastställs i det stycket inte kan
 uppfyllas på grund av oavsiktliga fångster av marina organismer som omfattas av
 landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx]. Sådana
 oavsiktliga fångster ska landas och räknas av mot kvoter. ”
 3) Artikel 4 ska ändras på följande
 sätt:
 a) I punkt 1 ska följande stycke läggas till:
 ”När det gäller marina organismer som omfattas
 av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx], ska de
 kvantiteter som behålls ombord efter sortering eller som landas, enligt första
 stycket, inbegripa alla marina organismer som fångats.”
 b) I punkt 2 ska följande stycke läggas till:
 ”När det gäller marina organismer som omfattas
 av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx], ska de
 kvantiteter som behålls ombord, enligt första stycket, inbegripa alla marina
 organismer som fångats.”
 4) Artikel 12 ska ersättas med
 följande:
 ”Artikel 12
 När fångstprocenten uppnåtts
 ”1. Oavsiktliga fångster av marina organismer
 utöver de tillåtna procentsatser som anges i bilagorna II och III och som
 omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx] ska
 landas och räknas av mot kvoter. 2. Innan de påbörjar fisket i ett
 förvaltningsområde på en bestämd fiskeresa, ska befälhavare på alla fiskefartyg
 se till att de har tillräckliga kvoter för bestånd som omfattas av
 fångstbegränsningar för att täcka den sannolika fångstsammansättningen och de
 procentsatser som anges i bilagorna II och III.
 3. Fångster av marina organismer
 utöver de tillåtna procentsatserna enligt bilagorna II och III som inte
 omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning [xxxx] får inte
 landas, utan ska kastas överbord före varje landning.”
 5) Artikel 14.1 ska ändras på följande
 sätt:
 ”1. ”Marina organismer ska betraktas som
 undermåliga om de är mindre än den minimireferensstorlek för bevarande som
 anges i bilaga IV för den berörda arten och det berörda geografiska området.”
 6) Artikel 15 ska ändras på följande
 sätt:
 a) Punkt 1 ska ersättas med följande:
 ”1. Undermåliga marina organismer som
 tillhör en art som inte omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i
 förordning (EU) nr [xxxx] får inte behållas ombord eller lastas om, landas,
 transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning, utan
 ska omedelbart kastas överbord.”
 b) Följande punkt ska läggas till som punkt 3:
 ”3. Undermåliga marina organismer som
 tillhör en art som omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning
 (EU) nr [xxxx] ska behållas ombord, landas och räknas av mot kvoter. De får
 inte säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning som livsmedel. ”
 7) Artikel 17 ska ändras på följande
 sätt:
 a) I punkt 1 ska följande stycke läggas till:
 ”Om lax (Salmo salar) eller öring (Salmo
 trutta) omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr
 [xxxx] ska det förbud mot behållande av dessa arter ombord som fastställs i
 första stycket inte tillämpas. Det ska dock vara förbjudet att fiska efter
 dessa arter inom de geografiska områden och under de perioder som avses i det
 stycket. Oavsiktliga fångster av lax (Salmo salar) eller öring (Salmo
 trutta) ska landas och räknas av mot kvoter.”
 b) I punkt 3 ska följande stycke läggas till:
 ”3. Genom undantag från punkterna 1 och
 3 ska det vara tillåtet att behålla ombord och fiska efter lax (Salmo salar)
 och öring (Salmo trutta) med laxfällor.”
 8) Bilagorna ska ändras i enlighet med
 bilaga II till den här förordningen.
 Artikel 3
 Ändringar av förordning (EG)
 nr 1967/2006
 Förordning (EG) nr 1967/2006 ska ändras på
 följande sätt:
 1) I artikel 2 ska följande led läggas
 till som led 18:
 ”18) oavsiktliga fångster:
 oavsiktliga fångster av marina organismer avseende vilka fiske är förbjudet
 under relevanta omständigheter.”
 2) Artikel 15 ska ändras på följande
 sätt:
 a) Punkt 1 ska ersättas med följande:
 ”1. Det ska vara förbjudet att fiska
 efter marina organismer som tillhör en art som anges i bilaga III och som är
 mindre än den minimireferensstorlek för bevarande som anges i den bilagan för
 arten (nedan kallade undermåliga marina organismer).
 Oavsiktliga fångster av undermåliga marina
 organismer som omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU)
 nr [xxxx] ska behållas ombord och landas. De får inte säljas, ställas ut eller
 utbjudas till försäljning som livsmedel.”
 Oavsiktliga fångster av undermåliga marina
 organismer som inte omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning
 (EU) nr [xxxx] får inte behållas ombord, lastas om, landas, transporteras,
 lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning.”
 b) Punkt 3 ska utgå.
 3) Artikel 16.1 ska ersättas med
 följande:
 ”1. Genom undantag från artikel 15 får
 undermåliga marina organismer fiskas, behållas ombord, lastas om, landas,
 transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning
 levande för direkt utsättning eller flyttning om verksamheten bedrivs med
 tillstånd från och under överinseende av den berörda medlemsstaten.”
 4) Bilagorna ska ändras i enlighet med
 bilaga III till den här förordningen.
 Artikel 4
 Ändringar av förordning (EG)
 nr 1098/2007
 Förordning (EG) nr 1098/2007 ska ändras på
 följande sätt:
 1) I artikel 3 ska följande led läggas
 till som led g:
 ”g) oavsiktliga fångster:
 oavsiktliga fångster av marina organismer avseende vilka fiske är förbjudet
 under relevanta omständigheter.”
 2) I artikel 8.2 ska följande stycke
 läggas till:
 ”Om torsk omfattas av landningsskyldigheten i
 artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx] ska det förbud mot behållande ombord som
 fastställs i första stycket inte tillämpas. Det ska dock vara förbjudet att
 fiska efter denna art med drivlinor inom de geografiska områden och under den
 period som avses punkt 1. Oavsiktliga fångster av torsk ska landas och räknas
 av mot kvoter.”
 3) I artikel 9.3 ska följande stycke
 läggas till:
 ”Om torsk omfattas av landningsskyldigheten i
 artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx] ska det förbud mot behållande ombord som
 fastställs i första stycket inte tillämpas. Det ska dock vara förbjudet att
 fiska efter denna art med de typer av redskap som avses i punkt 2 inom de
 geografiska områden och under den period som avses punkt 1. Oavsiktliga
 fångster av torsk ska landas och räknas av mot kvoter.”
 Artikel 5
 Ändringar av förordning (EG)
 nr 254/2002
 Förordning (EG) nr 254/2002 ska ändras på
 följande sätt:
 1) I artikel 3.1 ska följande stycke
 läggas till:
 ”Genom undantag från första stycket ska
 landningar inte vara förbjudna om de villkor som fastställs i det stycket inte
 kan uppfyllas på grund av oavsiktliga fångster av marina organismer som
 omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx].
 Sådana oavsiktliga fångster ska landas och räknas av mot kvoter.”
 2) I artikel 4 ska följande stycke
 läggas till:
 ”Genom undantag från första stycket ska
 landningar inte vara förbjudna om de villkor som fastställs i det stycket inte
 kan uppfyllas på grund av oavsiktliga fångster av marina organismer som
 omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx].
 Sådana oavsiktliga fångster ska landas och räknas av mot kvoter.”
 Artikel 6
 Ändringar av förordning (EG)
 nr 2347/2002
 Förordning (EG) nr 2347/2002 ska ändras på
 följande sätt:
 1) I artikel 2 ska följande led läggas
 till som led f:
 ”f) oavsiktliga fångster: oavsiktliga
 fångster av marina organismer avseende vilka fiske är förbjudet under relevanta
 omständigheter.”
 2) I artikel 3.1 ska andra stycket
 ersättas med följande:
 ”Fiskefartyg som inte innehar ett
 djuphavsfisketillstånd ska vara förbjudna att fiska efter djuphavsarter utöver
 100 kg vid varje sjöresa. Djuphavsarter som fångas utöver 100 kg av sådana
 fartyg får inte behållas ombord, lastas om eller landas.
 Genom undantag från andra stycket ska
 behållande ombord, omlastning och landning inte vara förbjudet om den gräns på
 100 kg som fastställs i det stycket överskrids på grund av oavsiktliga fångster
 av djuphavsarter som omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i
 förordning (EU) nr [xxxx]. Sådana oavsiktliga fångster ska landas och räknas av
 mot kvoter.”
 KAPITEL 2
 Kontrollåtgärder
 Artikel 7
 Ändringar av förordning (EG)
 nr 1224/2009
 Förordning (EG) nr 1224/2009 ska ändras
 på följande sätt:
 1) Artikel 7.1 ska ändras på följande
 sätt:
 a) Led e ska ersättas med följande:
 ”e) en landningsskyldighet inom en del
 av fiskerierna eller alla fiskerier enligt artikel 15 i förordning (EU) nr
 [xxxx].”
 b) Följande led ska införas som led f:
 ”f) andra fall som regleras i
 unionslagstiftningen.”
 2) Artikel 14 ska ändras på följande
 sätt:
 a) Punkt 1 ska ersättas med följande:
 ”1. Utan att det påverkar tillämpningen
 av särskilda bestämmelser i de fleråriga planerna ska befälhavare på unionens
 fiskefartyg med en total längd på 10 meter eller mer föra fiskeloggbok om sina
 fiskeinsatser, i vilken de särskilt ska ange alla mängder av varje art som
 fångas och finns ombord.”
 b) I punkt 2 ska led f ersättas med
 följande:
 ”f) Uppskattade mängder av varje art
 uttryckt i kg levande vikt eller, i förekommande fall, antalet individer,
 inklusive, som en separat uppgift, de mängder eller individer som är mindre än
 den tillämpliga minimireferensstorleken för bevarande.”
 c) Punkt 3 ska ersättas med följande:
 ”Den tillåtna toleransmarginalen för den i
 fiskeloggboken registrerade uppskattningen av de mängder i kg fisk som finns
 ombord ska vara 10 % för alla arter. Om den respektive sammanlagda fångsten av
 en eller flera arter understiger 50 kg ska den tillåtna toleransmarginalen
 vara 20 %.”
 d) Punkt 4 ska ersättas med följande:
 ”4. Befälhavare på unionens fiskefartyg
 ska i fiskeloggboken också registrera alla uppskattade utkast för alla arter.”
 3) I artikel 17.1 ska leden e och f
 ersättas med följande:
 ”e) De mängder av varje art som
 registrerats i fiskeloggboken, inklusive, som separat information, de som är
 mindre än den tillämpliga minimireferensstorleken för bevarande.
 f) De mängder av varje art som ska
 landas eller omlastas, inklusive, som separat information, de som är mindre än
 den tillämpliga minimireferensstorleken för bevarande.”
 4) Artikel 21 ska ändras på följande
 sätt:
 a) Punkt 1 ska ersättas med följande:
 ”1. Utan att det påverkar tillämpningen av
 särskilda bestämmelser i de fleråriga planerna ska befälhavare på unionens
 fiskefartyg med en total längd på 10 meter eller mer som deltar i en omlastning
 fylla i en omlastningsdeklaration och särskilt ange alla mängder av varje art
 som lastas om eller tas emot.”
 b) I punkt 2 ska led c ersättas
 med följande:
 ”c) De uppskattade mängderna av varje
 art uttryckt i kg produktvikt och uppdelade efter typ av produktform eller, i
 förekommande fall, antalet individer, inklusive, som en separat uppgift,
 mängder eller individer som är mindre än den tillämpliga
 minimireferensstorleken för bevarande.”
 Punkt 3 ska ersättas med följande:
 ”Den tillåtna toleransmarginalen för den i
 omlastningsdeklarationen registrerade uppskattningen av de mängder i kg fisk
 som omlastats ombord ska vara 10 % för alla arter. Om den respektive
 sammanlagda fångsten av en eller flera arter understiger 50 kg ska den
 tillåtna toleransmarginalen vara 20 %.”
 5) Artikel 23.2 c ska ersättas med
 följande:
 ”c) Mängder av varje art uttryckt i kg
 produktvikt och uppdelade efter typ av produktform eller, i förekommande fall,
 antalet individer, inklusive, som en separat uppgift, mängder eller individer
 som är mindre än den tillämpliga minimireferensstorleken för bevarande.”
 6) Följande artikel ska efter artikel
 25 införas som artikel 25 a:
 ”Artikel 25a
 Elektronisk fjärrövervakning
 1.
 Fiskefartyg som, i enlighet med unionslagstiftningen
 eller en medlemsstats beslut, omfattas av kravet på användning av elektronisk
 fjärrövervakning för övervakning av landningsskyldigheten i artikel 15 i
 förordning (EU) nr [xxxx] ska ha installerat utrustning för användning av ett
 elektroniskt fjärrövervakningssystem. Detta system ska garantera att kameror
 alltid registrerar data om fiskeverksamhet liksom verksamhet med anknytning
 till denna, inbegripet beredning av fångsten.
 2. De fiskefartyg som avses i punkt
 1 ska också vara utrustade med följande:
 (a)
 Flyttbara datalagringsenheter som godkänts av de
 behöriga myndigheterna, då alla bilder av fiskeverksamheten alltid ska sparas.
 (b)
 Sensorer fästa vid systemen för drift av
 fiskeredskapet och vid vinschen eller tråltrumman, som registrerar alla
 rörelser i förbindelse med utplaceringen och upptagningen av fiskeredskapet.
 3. De elektroniska fjärrövervakningssystem som
 installerats ombord på fiskefartyg ska fungera helt automatiskt, felaktiga
 positioner ska inte kunna läggas in eller skickas och uppgifter ska inte kunna
 ändras.
 4. Medlemsstaterna ska se till att de har teknisk
 kapacitet att analysera och effektivt utnyttja informationen från det
 elektroniska fjärrövervakningssystemet.
 5. Kommissionen ska ha
 befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 119a med avseende på
 (a)
 de data som ska registreras och behandlas av de
 elektroniska fjärrövervakningssystemen,
 (b)
 befälhavares ansvar för de elektroniska
 fjärrövervakningssystemen,
 (c)
 åtgärder som ska vidtas vid tekniska fel i det
 elektroniska fjärrövervakningssystemet eller om systemet slutar att fungera,
 och
 (d)
 medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter i fråga
 om användningen av elektroniska fjärrövervakningssystem.”
 6. Kommissionen
 ska genom genomförandeakter fastställa närmare föreskrifter om
 (a)
 kraven på elektroniska fjärrövervakningssystem,
 (b)
 specifikationerna för elektroniska
 fjärrövervakningssystem,
 (c)
 de kontrollåtgärder som ska antas av
 flaggmedlemsstaten, och
 (d)
 kommissionens tillgång till data i de elektroniska
 fjärrövervakningssystemen.
 Dessa
 genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses
 i artikel 119.2”
 7) Artikel 33 ska ändras på följande
 sätt:
 a) I punkt 2 ska led a ersättas med
 följande:
 ”a) aggregerade data för de mängder av varje
 bestånd eller grupp av bestånd som omfattas av en TAC eller kvot som har
 landats under föregående månad, inbegripet, som separat information, de mängder
 som är mindre än den tillämpliga minimireferensstorleken för bevarande, och”
 Punkt 6 ska ersättas med följande:
 ”6. Fångster som tas inom ramen för
 vetenskaplig forskning och som marknadsförs och säljs, inbegripet de som är
 mindre än den tillämpliga minimireferensstorleken för bevarande, ska räknas av
 från de kvoter som tilldelats flaggmedlemsstaten om de överstiger 2 % av de
 berörda kvoterna. Artikel 12.2 i rådets förordning (EG) nr 199/2008 av den 25
 februari 2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och
 utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga
 utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken[15] ska inte gälla
 vetenskapliga forskningsresor under vilka sådana fångster tas.”
 8) Följande artiklar ska läggas till
 som artiklarna 49a, 49b och 49c:
 ”Artikel 49a
 Separat förvaring av fångster mindre än
 minimireferensstorlekarna för bevarande
 1. Alla fångster mindre än den
 tillämpliga minimireferensstorleken för bevarande som behålls ombord på
 unionens fiskefartyg ska placeras i lådor, utrymmen eller containrar separat
 för varje bestånd, på ett sådant sätt att de kan identifieras i förhållande
 till andra lådor, utrymmen eller containrar.
 2. Det ska vara förbjudet att ombord
 på unionens fiskefartyg i lådor, utrymmen eller containrar behålla mängder av
 fångst mindre än den tillämpliga minimireferensstorleken för bevarande
 sammanblandade med andra fiskeriprodukter.
 3. Punkterna 2 och 3 ska inte
 tillämpas
 –
 om fångsterna innehåller mer än 80 %
 vitlinglyra och tobisfiskar som fångats för andra ändamål än som livsmedel
 eller en eller flera av arterna
 –
 makrill,
 –
 sill,
 –
 taggmakrill,
 –
 blåvitling,
 –
 trynfisk,
 –
 ansjovis,
 –
 silverfisk,
 –
 sardin,
 –
 skarpsill,
 –
 på fiskefartyg med en total längd på mindre än 12
 meter där fångsterna mindre än minimireferensstorleken för bevarande har
 sorterats, vägts och registrerats i loggboken.
 4. I de fall som avses i punkt 3 ska
 medlemsstaterna övervaka fångstsammansättningen genom stickprov.”
 ”Artikel 49b
 De minimis-regeln
 Medlemsstaterna ska se till att fångster som
 omfattas av det de minimis-undantag som avses i artikel 15.5 c i förordning
 (EU) [xxxx] inte överskrider procentsatsen för undantaget enligt den
 tillämpliga unionsåtgärden.”
 ”Artikel 49c
 Landning av fångster mindre än
 minimireferensstorlekarna för bevarande
 Om fångster mindre än den tillämpliga
 minimireferensstorleken för bevarande landas ska de behöriga myndigheterna se
 till att dessa fångster lagras på ett sådant sätt att de går att skilja från
 fiskprodukter avsedda som livsmedel.”
 9) I artikel 56 ska punkt 1 ersättas
 med följande:
 ”1. Varje medlemsstat ska ansvara för
 att på sitt territorium kontrollera att bestämmelserna i den gemensamma
 fiskeripolitiken tillämpas i alla led av saluföringen av fiskeri- och
 vattenbruksprodukter, från den första försäljningen till
 detaljhandelsförsäljningen, inklusive transporterna. Medlemsstaterna ska
 särskilt se till att användningen av fiskeriprodukter mindre än den tillämpliga
 minimireferensstorleken för bevarande som omfattas av en landningsskyldighet enligt
 artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx] begränsas till andra syften än för att
 konsumeras direkt.”
 10) I artikel 58.5 ska led e ersättas med
 följande:
 ”e) Mängder av varje art uttryckt i kg
 nettovikt eller, i förekommande fall, antalet individer, inklusive, som separat
 information, mängder eller individer som är mindre än den tillämpliga
 minimireferensstorleken för bevarande.”
 11) I artikel 64 ska punkt 1 ändras på
 följande sätt:
 a) Led f ska ersättas med följande:
 ”f) Mängder av varje art uttryckt i kg
 produktvikt och uppdelade efter typ av produktform eller, i förekommande fall,
 antalet individer, inklusive, som en separat uppgift, mängder eller individer
 som är mindre än den tillämpliga minimireferensstorleken för bevarande.”
 b) Följande led ska införas som led
 ha:
 ”ha) I förekommande fall, destination för
 fiskeriprodukter som är mindre än den tillämpliga minimireferensstorleken för
 bevarande vars användning är begränsad i enlighet med artikel 15 i förordning
 (EU) nr [xxxx] till andra syften än för att konsumeras direkt.”
 12) I artikel 66.3 ska led e ersättas med
 följande:
 ”e) Mängder av varje art uttryckt i kg
 produktvikt och uppdelade efter typ av produktform eller, i förekommande fall,
 antalet individer, inklusive, som en separat uppgift, mängder eller individer
 som är mindre än den tillämpliga minimireferensstorleken för bevarande.”
 13) I artikel 68.5 ska led d ersättas med
 följande:
 ”d) mängder av varje art som
 transporteras uttryckt i kg produktvikt och uppdelade efter typ av produktform
 eller, i förekommande fall, antalet individer, inklusive, som en separat
 uppgift, mängder eller individer som är mindre än den tillämpliga
 minimireferensstorleken för bevarande,”
 14) Följande artikel ska införas som
 artikel 73a:
 ”Artikel 73a
 Kontrollobservatörer för övervakning av
 landningsskyldigheten
 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel
 73.1 får medlemsstaterna använda kontrollobservatörer ombord på fiskefartyg som
 för deras flagg för övervakning av fiske som omfattas av den
 landningsskyldighet som avses i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx]. Artikel
 73.2–73.9 ska gälla för dessa kontrollobservatörer.”
 15) I artikel 90.1 ska led c ersättas med
 följande:
 ”c) Underlåtenhet att ta ombord, ombord
 på fiskefartyget bevara och landa fångster av arter som omfattas av en kvot
 eller av landningskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr [xxxx], om inte
 ombordtagandet, bevarandet ombord och landningen av sådana fångster strider mot
 de skyldigheter som fastställs i bestämmelserna om den gemensamma fiskeripolitiken,
 inom fiskerier eller fiskezoner där dessa bestämmelser är tillämpliga.”
 16) Artikel 92.1 ska ersättas med
 följande:
 ”1. Medlemsstaterna ska tillämpa ett
 pricksystem för allvarliga överträdelser enligt artikel 42.1 a i förordning
 (EG) nr 1005/2008 och för överträdelser av skyldigheten att ta ombord och
 ombord på ett fiskefartyg bevara och att landa alla fångster av arter som
 omfattas av en kvot eller av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning
 (EU) nr [xxxx], på grundval av vilket innehavaren av en fiskelicens tilldelas
 ett lämpligt antal prickar till följd av en överträdelse av bestämmelserna i
 den gemensamma fiskeripolitiken.”
 17) Artikel 105 ska ändras på följande
 sätt:
 a) I punkt 2 ska tabellen ersättas med
 följande:
 ”
 Överfiske i förhållande till tillåtna landningar || Multiplikationsfaktor
 Upp till 10 % || Överfiske * 1,0
 Över 10 % och upp till 20 % || Överfiske * 1,2
 Över 20 % och upp till 40 % || Överfiske * 1,4
 Över 40 % och upp till 50 % || Överfiske * 1,8
 Ytterligare överfiske som överstiger 50 % || Överfiske * 2,0
 ”
 b) Punkt 3 ska ersättas med följande:
 ”3. Utöver de multiplikationsfaktorer
 som avses i punkt 2, och förutsatt att överfisket i förhållande till tillåtna
 landningar överskrider 10 %, ska en multiplikationsfaktor på 1,5 tillämpas
 (1)
 om en medlemsstat upprepade gånger har överskridit
 sin kvot, tilldelning eller andel av ett bestånd eller en grupp av bestånd
 under de föregående två åren och detta överfiske har lett till avdrag enligt
 punkt 2,
 (2)
 om det i tillgängliga vetenskapliga, tekniska och
 ekonomiska utlåtanden, särskilt de rapporter som utarbetats av vetenskapliga,
 tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen, slås fast att överfisket
 utgör ett allvarligt hot mot bevarandet av det berörda beståndet, eller
 (3)
 om beståndet omfattas av en förvaltningsplan.”
 c) Punkt 3 a ska utgå.
 18) Artikel 106 ska ändras på följande
 sätt:
 a) I punkt 2 ska tabellen ersättas med
 följande:
 ”
 Överfiske i förhållande till tillgänglig fiskeansträngning || Multiplikationsfaktor
 Upp till 10 % || Överfiske * 1,0
 Över 10 % och upp till 20 % || Överfiske * 1,2
 Över 20 % och upp till 40 % || Överfiske * 1,4
 Över 40 % och upp till 50 % || Överfiske * 1,8
 Ytterligare överfiske som överstiger 50 % || Överfiske * 2,0
 ”
 19) Följande artikel ska införas som
 artikel 119a:
 ”Artikel 119a
 Delegeringens utövande
 1. Befogenheten att anta delegerade
 akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna
 artikel
 2. Den delegering av befogenheter som
 avses i artikel 25a.5 ska ges tills vidare.
 3. Den delegering av befogenheter som
 avses i artikel 25a.5 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller
 rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet
 som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att
 det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid
 ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av
 delegerade akter som redan har trätt i kraft.
 4. Så snart kommissionen antar en
 delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
 5. En delegerad akt som antas enligt
 artikel 25a.5 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet
 har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader
 från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både
 Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat
 kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med
 två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
 KAPITEL 3
 SLUTBESTÄMMELSER
 Artikel 8
 Upphävanden
 Förordning (EG) nr 1434/98 ska upphöra att
 gälla.
 Hänvisningar till den upphävda förordningen
 ska anses som hänvisningar till den här förordningen.
 Artikel 9
 Ikraftträdande
 Denna förordning träder i kraft den [xxx]
 dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella
 tidning.
 Den ska tillämpas från och med den ...
 Denna förordning är till alla delar bindande
 och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar På
 rådets vägnar
 Ordförande Ordförande
 [1] KOM(2011) 425 slutlig. Förslag till Europaparlamentets och rådets
 förordning om den gemensamma fiskeripolitiken.
 [2] http://ec.europa.eu/fisheries/reform/sec_2011_891_en.pdf
 [3] ”Rådet noterar med tillfredsställelse kommissionens
 avsikt att se över och vid behov föreslå avskaffande av därtill hörande
 kontrollåtgärder och tekniska åtgärder i god tid innan skyldigheten att landa fångster
 träder i kraft.”
 [4] EGT L 125, 27.4.1998, s. 1.
 [5] EUT L 78, 20.3.2013, s. 1.
 [6] EUT L 349, 31.12.2005, s. 1.
 [7] EUT L 409, 30.12.2006, s. 11.
 [8] EUT L 248, 22.9.2007, s. 1.
 [9] EGT L 191, 7.7.1998, s. 10.
 [10] EGT L 41, 13.2.2002, s. 1.
 [11] EGT L 351, 28.12.2002, s. 6.
 [12] EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.
 [13] SEK(2011) 891.
 [14] EUT C [...], [...], s. [...].
 [15] EUT L 60, 5.3.2008, s. 1.