text:
 18.12.2004
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 314/3
 Αίτηση αναιρέσεως της Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων κατά της αποφάσεως του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (τέταρτο πενταμελές τμήμα) της 1ης Ιουλίου 2004 στην υπόθεση T-308/00, Salzgitter AG, υποστηριζόμενη από την Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γερμανίας, κατά Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, η οποία ασκήθηκε στις 23 Σεπτεμβρίου 2004 (τηλεομοιοτυπία της 16ης Σεπτεμβρίου 2004)
 (Υπόθεση C-408/04 P)
 (2004/C 314/06)
 Η Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, εκπροσωπούμενη από τους Viktor Kreuschitz και Michael Niejahr, με τόπο επιδόσεων στο Λουξεμβούργο, άσκησε στις 23 Σεπτεμβρίου 2004 (τηλεομοιοτυπία της 16ης Σεπτεμβρίου 2004) ενώπιον του Δικαστηρίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων αναίρεση κατά της αποφάσεως του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (τέταρτο πενταμελές τμήμα) της 1ης Ιουλίου 2004, στην υπόθεση T-308/00, Salzgitter AG, υποστηριζόμενη από την Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γερμανίας, κατά Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 Η αναιρεσείουσα ζητεί από το Δικαστήριο:
 1.
 να αναιρέσει την απόφαση του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων της 1ης Ιουλίου 2004, στην υπόθεση T-308/00 (1), Salzgitter AG κατά Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων·
 2.
 να αναπέμψει την υπόθεση στο Πρωτοδικείο των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων·
 3.
 να καταδικάσει τη Salzgitter AG στα δικαστικά έξοδα.
 Λόγοι αναιρέσεως και κύρια επιχειρήματα:
 Με την προσβαλλόμενη απόφαση το Πρωτοδικείο των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων ακύρωσε τα άρθρα 2 και 3 της αποφάσεως 2000/797/ΕΚΑΧ, σχετικά με την κρατική ενίσχυση την οποία χορήγησε η Γερμανία στις εταιρείες Salzgitter AG, Preussag Stahl ΑG και στις θυγατρικές του κλάδου χαλυβουργίας του ομίλου. Με τις ακυρωθείσες διατάξεις η Επιτροπή υποχρέωνε την Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γερμανίας να ανακτήσει από τους αποδέκτες παράνομες και ασυμβίβαστες προς την κοινή αγορά ενισχύσεις.
 Το Πρωτοδικείο δεν ακύρωσε το άρθρο 1 της αποφάσεως αυτής, με το οποίο η Επιτροπή έκρινε ασυμβίβαστες με την κοινή αγορά κρατικές ενισχύσεις υπό τη μορφή έκτακτων αποσβέσεων και αφορολόγητων αποθεματικών, τις οποίες έλαβε η προσφεύγουσα δυνάμει του άρθρου 3 του Zonenrandförderungsgesetz (γερμανικού νόμου για την προώθηση της ανάπτυξης της ζώνης κατά μήκος των συνόρων με την πρώην Λαϊκή Δημοκρατία της Γερμανίας και την πρώην Δημοκρατία της Τσεχοσλοβακίας, στο εξής: ZRFG), για βασικό επιλέξιμο για ενίσχυση ποσό 484 εκατομμυρίων γερμανικών μάρκων (DEM) ή 367 εκατομμυρίων DEM. Ο ZRFG είχε εγκριθεί από την Επιτροπή σύμφωνα με το άρθρο 92, παράγραφος 2, στοιχείο γ), της Συνθήκης ΕΚ [νυν άρθρο 87, παράγραφος 2, στοιχείο γ), ΕΚ]. Η Συνθήκη ΕΚΑΧ δεν περιελάμβανε αντίστοιχη διάταξη. Κατά συνέπεια, οι χορηγηθείσες στη Salzgitter AG ενισχύσεις δεν συμβιβάζονται προς την κοινή αγορά, αλλά δεν μπορούν να ανακτηθούν.
 Η απόφαση στηρίζεται κυρίως στην παραδοχή ότι η κατάσταση που προέκυψε από την έκδοση του δεύτερου και τρίτου κώδικα ενισχύσεων στη βιομηχανία σιδήρου και χάλυβα χαρακτηρίζεται από αβεβαιότητα και ασάφεια, για τις οποίες την ευθύνη φέρει η Επιτροπή.
 Η αναιρεσείουσα προβάλλει συναφώς τέσσερις λόγους αναιρέσεως.
 Πρώτον, το Πρωτοδικείο, κρίνοντας ότι η κατάσταση που προέκυψε από την έκδοση του πρώτου, δεύτερου και τρίτου κώδικα ενισχύσεων στη βιομηχανία σιδήρου και χάλυβα «χαρακτηρίζεται από αβεβαιότητα και ασάφεια», έρχεται σε αντίθεση με την παλαιότερη νομολογία του. Από την απόφαση του Πρωτοδικείου της 31ης Μαρτίου 1998, Τ-129/96, Preussag Stahl κατά Επιτροπής (Συλλογή 1998, σ. ΙΙ-609, σκέψη 43), προκύπτει ότι οι χορηγούμενες με τους κώδικες παρεκκλίσεις από την αρχή της απόλυτης απαγορεύσεως των ενισχύσεων, την οποία καθιερώνει το άρθρο 4, στοιχείο γ), της Συνθήκης ΕΚΑΧ, ίσχυαν μόνον για τα προβλεπόμενα από τους κώδικες χρονικά διαστήματα. Από τη νομολογία αυτή, την οποία έχει επιβεβαιώσει το Δικαστήριο, προκύπτει ότι ο πρώτος και ο δεύτερος κώδικας ενισχύσεων στη βιομηχανία σιδήρου και χάλυβα δεν ανέπτυσσαν έννομες συνέπειες μετά το πέρας της ισχύος τους στις 31 Δεκεμβρίου 1981 και στις 31 Δεκεμβρίου 1985, αντιστοίχως. Μετά τη θέση σε ισχύ του τρίτου κώδικα ενισχύσεων στη βιομηχανία σιδήρου και χάλυβα ήταν απολύτως σαφές ότι η Επιτροπή «τηρείται [...] ενήμερη σχετικά με τα προγράμματα που αποβλέπουν στην εφαρμογή στον τομέα σιδήρου και χάλυβα των καθεστώτων ενισχύσεων, έναντι των οποίων έχει ήδη αποφανθεί βάσει των διατάξεων της συνθήκης ΕΟΚ» (άρθρο 6, παράγραφος 1, του τρίτου κώδικα ενισχύσεων στη βιομηχανία σιδήρου και χάλυβα, ΕΕ L 340 της 18.12.1985, σ. 1). Ο πρώτος και ο δεύτερος κώδικας δεν αποτελούσαν αντικείμενο της αποφάσεως της Επιτροπής και, επιπλέον, δεν ασκούν επιρροή με οποιοδήποτε άλλο τρόπο στην παρούσα υπόθεση. Εν πάση περιπτώσει, αντιθέτως προς τις διαπιστώσεις της προσβαλλόμενης αποφάσεως, οι κώδικες αυτοί ουδεμία επιρροή ασκούν πέραν του τομέα ΕΚΑΧ.
 Δεύτερον, το Πρωτοδικείο δεν ζήτησε αποδείξεις περί του αν η Επιτροπή πράγματι «είχε γνώση των χορηγηθεισών στην προσφεύγουσα ενισχύσεων». Επιπλέον, το Πρωτοδικείο παρέλειψε να απαντήσει στο ερώτημα αν από τους ετήσιους λογαριασμούς που η προσφεύγουσα διαβίβαζε κατά τακτά χρονικά διαστήματα στην Επιτροπή προέκυπτε πράγματι η ύπαρξη μη κοινοποιηθεισών ενισχύσεων.
 Τρίτον, το Πρωτοδικείο δέχεται προφανώς ότι τα κοινοποιούμενα στην Επιτροπή εκτός του πλαισίου της διαδικασίας του άρθρου 88 ΕΚ έγγραφα μπορούν να αποκλείουν την υποχρέωση επιστροφής παρανόμως χορηγηθεισών ενισχύσεων όταν ο προσφεύγων επικαλείται απλώς την αρχή της ασφάλειας δικαίου.
 Τέλος, η απόφαση του Πρωτοδικείου θα μπορούσε να θέσει σε κίνδυνο το σύστημα ελέγχου από την Επιτροπή των κρατικών ενισχύσεων, διότι παρεκκλίνει από πάγια νομολογία του Δικαστηρίου, σύμφωνα με την οποία η εμπιστοσύνη των επιχειρήσεων που έλαβαν ενίσχυση ως προς τη νομιμότητα αυτής δικαιολογείται μόνον αν η ενίσχυση χορηγήθηκε με τήρηση της προβλεπόμενης διαδικασίας. Ένας επιμελής επιχειρηματίας πρέπει κανονικά να είναι σε θέση να βεβαιωθεί ότι τηρήθηκε η διαδικασία αυτή (απόφαση του Δικαστηρίου της 20ής Σεπτεμβρίου 1990, C-5/89, Επιτροπή κατά Γερμανίας, Συλλογή 1990, σ. Ι-3437, σκέψη 14). Με την απόφαση αυτή το Δικαστήριο κατέστησε σαφές ότι οι επιχειρήσεις που έλαβαν ενίσχυση δεν μπορούν να επικαλεστούν την απορρέουσα από την αρχή της ασφάλειας δικαίου αρχή της δικαιολογημένης εμπιστοσύνης προκειμένου να αποφύγουν την επιστροφή ασυμβίβαστων προς την κοινή αγορά κρατικών ενισχύσεων.
 (1) ΕΕ C 239 της 25.9.2004.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 23.12.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 343/25
 A BIZOTTSÁG 1380/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2011. december 21.)
 a tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarakra vonatkozó különös feltételek tekintetében a 798/2008/EK rendelet módosításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 2009. november 30-i 2009/158/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 25. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,
 mivel:
 (1)
 Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet VIII. melléklete (2) megállapítja a tenyész- és haszonbaromfi (kivéve a laposmellű futómadarak) behozatalára, illetve a naposcsibék és a keltetőtojások (kivéve a laposmellű futómadarak naposcsibéi és keltetőtojásai) behozatalára vonatkozó különös feltételeket.
 (2)
 Az említett melléklet II. részének 8. pontja előírja, hogy amennyiben a naposcsibéket nem a keltetőtojást importáló tagállamban nevelik, azokat közvetlenül a végső rendeltetési helyre szállítják, és ott tartják legalább a kikeléstől számított három héten keresztül. Ez a követelmény megjelenik a 2009/158/EK irányelv IV. mellékletében szereplő, a naposcsibékre vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta I. részében.
 (3)
 A 798/2008/EK rendeletet IX. melléklete különös feltételeket állapít meg a tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak, valamint azok keltetőtojásai és naposcsibéi behozatalára vonatkozóan. Ezek a különös feltételek jelenleg nem tartalmaznak olyan hasonló rendelkezéseket a laposmellű futómadarakra vonatkozóan, mint az említett rendelet VIII. melléklete II. részének 2. pontja a baromfikra vonatkozóan.
 (4)
 Az említett, a baromfikra vonatkozó rendelkezés alkalmazása során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy e rendelkezést indokolt a laposmellű futómadarak naposcsibéire is kiterjeszteni.
 (5)
 A 798/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
 (6)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A 798/2008/EK rendelet IX. melléklete II. részének 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:
 „3.
 Az importált keltetőtojásból kikelt, tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarat a kikelés időpontjától számított legalább három héten keresztül a baromfikeltető állomáson vagy azon létesítmény(ek)ben tartják legalább három héten keresztül, ahová a baromfit a kikelést követően küldték.
 Amennyiben a laposmellű futómadarak naposcsibéit nem a keltetőtojást importáló tagállamban nevelik, azokat közvetlenül a 2009/158/EK tanácsi irányelv (3) IV. mellékletében szereplő 2. egészségügyi bizonyítványminta I.10. és I.11. pontjában meghatározott végső rendeltetési helyre szállítják, és ott tartják a kikeléstől számított legalább három héten keresztül.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet 2012. február 1-jétől alkalmazandó.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2011. december 21-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 José Manuel BARROSO
 (1) HL L 343., 2009.12.22., 74. o.
 (2) HL L 226., 2008.8.23., 1. o.
 (3) HL L 343., 2009.12.22., 74. o.”


text:
 5.8.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 208/30
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1351
 zo 4. augusta 2015,
 ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
 so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,
 keďže:
 (1)
 Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.
 (2)
 Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 4. augusta 2015
 Za Komisiu
 v mene predsedu
 Jerzy PLEWA
 generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.
 PRÍLOHA
 Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
 (EUR/100 kg)
 Číselný znak KN
 Kód tretej krajiny (1)
 Paušálna dovozná hodnota
 0702 00 00
 MA
 152,1
 MK
 31,4
 ZZ
 91,8
 0707 00 05
 TR
 126,8
 ZZ
 126,8
 0709 93 10
 TR
 122,6
 ZZ
 122,6
 0805 50 10
 AR
 135,6
 BO
 135,7
 UY
 132,8
 ZA
 138,5
 ZZ
 135,7
 0806 10 10
 EG
 259,0
 MA
 204,1
 TN
 158,2
 ZZ
 207,1
 0808 10 80
 AR
 114,0
 BR
 79,8
 CL
 128,5
 NZ
 129,1
 US
 112,0
 UY
 139,7
 ZA
 126,2
 ZZ
 118,5
 0808 30 90
 AR
 230,4
 CL
 130,8
 CN
 89,6
 MK
 75,0
 NZ
 150,8
 TR
 158,2
 ZA
 108,1
 ZZ
 134,7
 0809 29 00
 TR
 217,7
 US
 547,8
 ZZ
 382,8
 0809 30 10, 0809 30 90
 MK
 80,0
 TR
 159,6
 ZZ
 119,8
 0809 40 05
 BA
 53,5
 MK
 45,1
 XS
 66,1
 ZZ
 54,9
 (1) Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.


text:
 |
 52013PC0579
 Togra le haghaidh RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 471/2009 maidir le staidreamh Comhphobail a bhaineann le trádáil eachtrach le tíortha nach Ballstáit iad i ndáil le cumhachtaí tarmligthe agus cumhachtaí cur chun feidhme a dheonú don Choimisiún chun bearta áirithe a ghlacadh /* COM/2013/0579 final - 2013/0279 (COD) */
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1. COMHTHÉACS
 AN TOGRA
 Sa Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh
 (CFAE) déantar idirdhealú idir na cumhachtaí is féidir a tharmligean chuig an
 gCoimisiún chun gníomhartha neamhreachtacha a ghlacadh a bhfuil feidhm
 ghinearálta acu chun eilimintí neamhriachtanacha áirithe den ghníomh reachtach
 sin a fhorlíonadh nó a leasú mar atá leagtha síos in Airteagal 290(1) den
 CFAE (gníomhartha tarmligthe), agus na cumhachtaí cur chun feidhme arna
 dtabhairt don Choimisiún i gcás ina bhfuil coinníollacha comhionanna de dhíth
 chun gníomhartha de chuid an Aontais atá ina gceangal dlí a chur chun feidhme,
 mar atá leagtha síos in Airteagal 291(2) den CFAE (gníomhartha cur chun
 feidhme).
 I ndáil le Rialachán (AE) Uimh. 182/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón
 gComhairle an 16 Feabhra 2011 lena leagtar síos na rialacha agus na
 prionsabail ghinearálta a bhaineann leis na sásraí maidir le rialú ag na
 Ballstáit ar fheidhmiú inniúlachtaí cur chun feidhme ag an gCoimisiún[1]a
 ghlacadh, tá gealltanas tugtha ag an gCoimisiún[2] athbhreithniú a
 dhéanamh, i bhfianaise na gcritéar atá leagtha síos sa Chonradh, ar
 ghníomhartha reachtacha a bhfuil tagairtí iontu faoi láthair don nós imeachta
 rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú.
 Is é an cuspóir foriomlán gach foráil a thagraíonn
 don nós imeachta rialúcháin lena ngabhann grinnscrúdú a bhaint as gach
 ionstraim reachtach faoi dheireadh sheachtú téarma na Parlaiminte
 (Meitheamh 2014).
 I gcomhthéacs Rialachán (CE)
 Uimh. 471/2009 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 6 Bealtaine
 2009 maidir le staidreamh Comhphobail a bhaineann le trádáil eachtrach le
 tíortha nach Ballstáit iad agus lena n-aisghairtear Rialachán (CE)
 Uimh. 1172/95 ón gComhairle[3] a ailíniú le rialacha nua
 an Chonartha, ba cheart foráil a dhéanamh maidir leis na cumhachtaí cur chun
 feidhme atá tugtha don Choimisiún faoi láthair leis an Rialachán sin trí
 chumhachtaí a thabhairt don Choimisiún gníomhartha tarmligthe agus/nó
 gníomhartha cur chun feidhme a ghlacadh.
 2. TORTHAÍ
 AN CHOMHAIRLIÚCHÁIN LE PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS MEASÚNUITHE TIONCHAIR
 Chuathas i gcomhairle leis an gCoiste um
 staidreamh a bhaineann le trádáil earraí le tíortha nach Ballstáit iad agus
 leis an gCoiste um an gCóras Staidrimh Eorpach.
 Ní raibh aon ghá le measúnú tionchair.
 3. EILIMINTÍ
 DLÍ AN TOGRA
 · Achoimre ar an ngníomh atá beartaithe
 Is é cuspóir an togra seo Rialachán (CE)
 Uimh. 471/2009 a leasú chun é a ailíniú leis an gcomhthéacs institiúideach
 nua.
 Is í an aidhm atá ann go háirithe na
 cumhachtaí a thugtar don Choimisiún a aithint agus an nós imeachta cuí a bhunú
 chun bearta a ghlacadh ar bhonn na gcumhachtaí sin.
 Maidir le Rialachán (CE) Uimh. 471/2009,
 tá sé beartaithe cumhacht a thabhairt don Choimisiún gníomhartha tarmligthe a
 ghlacadh i ndáil le hoiriúnú a dhéanamh ar an liosta de na nósanna imeachta
 custaim nó de na cóireálacha nó de na húsáidí atá faofa ag lucht custaim,
 earraí sonracha agus gluaiseachtaí sonracha agus forálacha éagsúla nó forálacha
 sonracha is infheidhme maidir leo, earraí nó le gluaiseachtaí a eisiamh ón staidreamh
 maidir le trádáil eachtrach, sonraí a thiomsú de réir mhír 2 agus mhír 4
 d'Airteagal 4, na sonraí a shonrú tuilleadh, an gá le sraitheanna teoranta
 sonraí le haghaidh earraí nó gluaiseachtaí sonracha agus sonraí arna sholáthar
 i gcomhréir le hAirteagal 4(2), saintréithe an tsampla, an tréimhse tuarascála
 agus leibhéal an chomhiomlánaithe do thíortha comhpháirtíochta, d'earraí agus
 d'airgeadraí maidir le staidreamh ar thrádáil de réir an airgeadra
 shonraiscthe, oiriúnú a dhéanamh ar an spriocdháta chun staidreamh a tharchur,
 agus ar ábhar, ar chlúdach agus ar athbhreithniú na gcoinníollacha do
 staidreamh a tarchuireadh cheana féin, an spriocdháta i ndáil le staidreamh a
 tharchur maidir le trádáil de réir saintréithe gnó agus de réir airgeadra shonraiscthe.
 Lena chois sin, tá sé beartaithe freisin
 cumhachtaí cur chun feidhme a thabhairt don Choimisiún a chuirfidh ar a chumas
 bearta a ghlacadh, i gcomhréir le Rialachán (AE) Uimh. 182/2011, maidir
 leis na cóid a úsáidfear i ndáil leis na sonraí dá dtagraítear in Airteagal
 5(1) agus bearta a ghlacadh freisin maidir le sonraí maidir le saintréithe gnó
 a nascadh le sonraí arna dtaifeadadh i gcomhréir leis an Airteagal sin.
 · Cuíchóiriú an Chórais Staidrimh Eorpach
 Le Rialachán (CE) Uimh. 223/2009 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón
 gComhairle an 11 Márta 2009 maidir le staidreamh Eorpach[4]
 sainmhíníodh an Córas Staidrimh Eorpach (CSE) mar chomhpháirtíocht idir an
 t-údarás staidrimh Eorpach, arb é an Coimisiún (Eurostat) é, agus na
 hinstitiúidí náisiúnta staidrimh (INSanna) agus údaráis náisiúnta eile a bhfuil
 freagracht orthu i ngach Ballstát as staidreamh Eorpach a fhorbairt, a
 tháirgeadh agus a scaipeadh.
 Féachtar ar an gCoiste um an gCóras Staidrimh Eorpach (CCSE), arna
 bhunú le hAirteagal 7 de Rialachán (CE) Uimh. 223/2009, mar
 bhratchoiste laistigh den CSE. Cuidíonn sé leis an gCoimisiún a chumhachtaí cur
 chun feidhme a fheidhmiú i réimsí staidrimh áirithe. Níl staidreamh
 maidir le trádáil idirnáisiúnta earraí san áireamh ansin.
 Sa réimse sin, cuidíonn an
 Coiste um staidreamh a bhaineann le trádáil earraí le tíortha nach Ballstáit
 iad (an Coiste Extrastat) leis an gCoimisiún, i gcomhréir le hAirteagal
 11 de Rialachán (CE) Uimh. 471/2009.
 Tá an Coimisiún ag beartú struchtúr nua a thabhairt don CSE chun
 comhordú agus comhpháirtíocht a fheabhsú i struchtúr pirimide soiléir laistigh
 den CSE, leis an CCSE mar an comhlacht straitéiseach is airde. Gné amháin den
 chuíchóiriú sin is ea cumhachtaí coisteolaíochta a chomhchruinniú sa CCSE. Thug
 an CCSE tacaíocht don chur chuige nua sin i mí Feabhra 2012[5].
 Dá bhrí sin, tá sé beartaithe freisin
 Rialachán (CE) Uimh. 471/2009 a leasú, agus tagairtí don CCSE a chur in
 ionad tagairtí do Choiste Extrastat.
 · Bunús Dlí
 Airteagal 338(1) den Chonradh ar
 Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 · Rogha ionstraime
 Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón
 gComhairle.
 4. IMPLEACHT
 BHUISÉADACH
 Níl aon impleachtaí ag an togra do bhuiséad an
 AE.
 5. EILIMINTÍ ROGHNACHA
 Ní ann dóibh.
 An Limistéar Eorpach Eacnamaíoch
 Ábhar a bhaineann leis an LEE atá sa ghníomh
 atá beartaithe agus ba cheart, dá bhrí sin, an Limistéar Eorpach Eacnamaíoch a
 chuimsiú ann.
 2013/0279 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 471/2009
 maidir le staidreamh Comhphobail a bhaineann le trádáil eachtrach le tíortha
 nach Ballstáit iad i ndáil le cumhachtaí tarmligthe agus cumhachtaí cur chun
 feidhme a dheonú don Choimisiún chun bearta áirithe a ghlacadh
 (Téacs atá ábhartha maidir leis an LEE)
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an
 Aontais Eorpaigh, go háirithe Airteagal 338(1) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis an dréachtghníomh reachtach a chur
 chuig na parlaimintí náisiúnta,
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós
 imeachta reachtach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1) Mar thoradh ar theacht i
 bhfeidhm an Chonartha ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh ('an Conradh'), ba
 cheart na cumhachtaí atá tugtha don Choimisiún a ailíniú le hAirteagal 290
 agus le hAirteagal 291 den Chonradh..
 (2) I ndáil le Rialachán (AE) Uimh. 182/2011 ó Pharlaimint na
 hEorpa agus ón gComhairle an 16 Feabhra 2011 lena leagtar síos na
 rialacha agus na prionsabail ghinearálta a bhaineann leis na sásraí maidir le
 rialú ag na Ballstáit ar fheidhmiú inniúlachtaí cur chun feidhme ag an
 gCoimisiún[6] a ghlacadh, tá gealltanas tugtha ag
 an gCoimisiún[7] athbhreithniú a dhéanamh,
 i bhfianaise na gcritéar atá leagtha síos sa Chonradh, ar ghníomhartha
 reachtacha a bhfuil tagairtí iontu faoi láthair don nós imeachta rialúcháin
 lena ngabhann grinnscrúdú.
 (3) Le Rialachán (CE) Uimh. 471/2009
 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 6 Bealtaine 2009 maidir le
 staidreamh Comhphobail a bhaineann le trádáil eachtrach le tíortha nach
 Ballstáit iad agus lena n-aisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 1172/95 ón
 gComhairle[8], tugtar cumhachtaí don
 Choimisiún d'fhonn roinnt d'fhorálacha an Rialacháin sin a chur chun feidhme.
 (4) I gcomhthéacs Rialachán (CE)
 Uimh. 471/2009 a ailíniú le rialacha nua an Chonartha, ba cheart foráil a
 dhéanamh maidir leis na cumhachtaí cur chun feidhme atá tugtha don Choimisiún
 faoi láthair trí cumhachtaí a thabhairt don Choimisiún gníomhartha tarmligthe
 agus gníomhartha cur chun feidhme a ghlacadh.
 (5) D'fhonn athruithe sa Chód
 Custaim nó forálacha a eascraíonn as coinbhinsiúin idirnáisiúnta, athruithe atá
 riachtanach ar chúiseanna modheolaíochta agus an gá le córas éifeachtach a
 bhunú chun sonraí a bhailiú agus staitisticí a thiomsú a chur san áireamh, ba cheart
 an chumhacht a thabhairt don Choimisiún gníomhartha a ghlacadh i gcomhréir le
 hAirteagal 290 den Chonradh i ndáil le hoiriúnú a dhéanamh ar an liosta de na
 nósanna imeachta custaim nó de na cóireálacha nó de na húsáidí atá faofa ag
 lucht custaim, earraí sonracha agus gluaiseachtaí sonracha agus forálacha
 éagsúla nó forálacha sonracha is infheidhme maidir leo, earraí nó le
 gluaiseachtaí a eisiamh ón staidreamh maidir le trádáil eachtrach, sonraí a
 thiomsú de réir mhír 2 agus mhír 4 d'Airteagal 4, na sonraí staidrimh a shonrú
 tuilleadh, an gá le sraitheanna teoranta sonraí le haghaidh earraí nó
 gluaiseachtaí sonracha agus sonraí arna soláthar i gcomhréir le hAirteagal
 4(2), saintréithe an tsampla, an tréimhse tuarascála agus leibhéal an
 chomhiomlánaithe do thíortha comhpháirtíochta, d'earraí agus d'airgeadraí
 maidir le staidreamh ar thrádáil de réir an airgeadra shonraiscthe, oiriúnú a
 dhéanamh ar an spriocdháta chun staidreamh a tharchur, agus ar ábhar, ar
 chlúdach agus ar athbhreithniú na gcoinníollacha do staidreamh a tarchuireadh
 cheana féin, an spriocdháta i ndáil le staidreamh a tharchur maidir le trádáil
 agus é miondealaithe de réir saintréithe gnó agus de réir airgeadra
 shonraiscthe.
 (6) Tá sé ríthábhachtach go
 ndéanfaidh an Coimisiún comhairliúchán iomchuí le linn a oibre ullmhúcháin,
 lena n-áirítear comhairliúchán le saineolaithe. Ba cheart don Choimisiún a
 áirithiú, agus gníomhartha tarmligthe á n-ullmhú agus á dtarraingt suas aige,
 go ndéanfar na doiciméid ábhartha a tharchur go comhuaineach, go tráthúil agus
 go hiomchuí chuig Parlaimint na hEorpa agus chuig an gComhairle.
 (7) Ba cheart don Choimisiún a
 áirithiú nach gcuireann na gníomhartha tarmligthe sin ualach suntasach
 riaracháin breise ar na Ballstáit ná ar na freagróirí.
 (8) Chun coinníollacha
 comhionanna a áirithiú chun Rialachán (CE) Uimh. 471/2009 a chur chun
 feidhme, ba cheart cumhachtaí cur chun feidhme a thabhairt don Choimisiún a
 chuirfidh ar a chumas bearta a ghlacadh a bhaineann leis na cóid a úsáidfear i
 ndáil leis na sonraí dá dtagraítear in Airteagal 5(1) den Rialachán sin agus
 bearta a ghlacadh maidir le sonraí maidir le saintréithe gnó a nascadh le
 sonraí arna dtaifeadadh i gcomhréir leis an Airteagal sin. Ba cheart na
 cumhachtaí sin a fheidhmiú i gcomhréir le Rialachán (AE) Uimh. 182/2011.
 (9) Tugann an Coiste um staidreamh a bhaineann
 le trádáil earraí le tíortha nach Ballstáit iad (Coiste Extrastat) dá
 dtagraítear in Airteagal 11 de Rialachán (CE) Uimh. 471/2009 comhairle don
 Choimisiún agus tugann sé cúnamh dó a chumhachtaí cur chun feidhme a fheidhmiú
 .
 (10) De réir na straitéise maidir
 le struchtúr nua don Chóras Staidrimh Eorpach (dá ngairtear 'CSE' anseo
 feasta), a bhfuil sé mar aidhm aige comhordú agus comhpháirtíocht a fheabhsú i
 struchtúr pirimide soiléir laistigh den CSE, ba cheart
 ról comhairleach a bheith ag an gCoiste um an gCóras Staidrimh Eorpach (dá
 ngairtear 'CCSE' anseo feasta), ar coiste é a bunaíodh le Rialachán (CE)
 Uimh. 223/2009 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Márta 2009
 maidir le staidreamh Eorpach[9], agus ba cheart dó cúnamh
 a thabhairt don Choimisiún a chumhachtaí cur chun feidhme a fheidhmiú.
 (11) Ba cheart Rialachán (CE)
 Uimh. 471/2009 a leasú trí thagairt don CCSE a chur in ionad na tagartha
 do Choiste Extrastat.
 (12) Chun deimhneacht dhlíthiúil a
 áirithiú, is gá nach ndéanfaidh an Rialachán seo difear do na nósanna imeachta
 chun bearta atá arna dtionscnamh ach nach bhfuil críochnaithe roimh theacht i
 bhfeidhm an Rialacháin seo a ghlacadh.
 (13) Ba cheart, dá bhrí sin,
 Rialachán (CE) Uimh. 471/2009 a leasú dá réir sin,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 471/2009 mar a leanas:
 (1) Leasaítear Airteagal 3 mar a leanas:
 (a) Cuirtear an méid
 seo a leanas in ionad mhír 2:
 ‘2. D'fhonn athruithe sa Chód Custaim nó forálacha a eascraíonn as
 coinbhinsiúin idirnáisiúnta a chur san áireamh, beidh sé de chumhacht ag an
 gCoimisiún gníomhartha tarmligthe a ghlacadh, i gcomhréir le
 hAirteagal 10a, chun oiriúnú a dhéanamh ar an liosta de na nósanna imeachta
 custaim nó de na cóireálacha nó de na húsáidí atá faofa ag lucht custaim dá
 dtagraítear i mír 1.
 (b) Cuirtear an méid
 seo a leanas in ionad an dara fomhír de mhír 3:
 Beidh sé de chumhacht ag an gCoimisiún gníomhartha
 tarmligthe a ghlacadh, i gcomhréir le hAirteagal 10a, a bhaineann le
 hearraí sonracha agus gluaiseachtaí sonracha agus forálacha éagsúla nó
 forálacha sonracha is infheidhme maidir leo.'
 (c) Cuirtear an méid
 seo a leanas in ionad an dara fomhír de mhír 4:
 Beidh sé de chumhacht ag an gCoimisiún gníomhartha tarmligthe a
 ghlacadh, i gcomhréir le hAirteagal 10a, a bhaineann le hearraí nó le
 gluaiseachtaí a eisiamh ón staidreamh maidir le trádáil eachtrach.'
 (2) In Airteagal 4, cuirtear an méid seo a leanas in ionad
 mhír 5:
 ‘5. Beidh sé de chumhacht ag
 an gCoimisiún gníomhartha tarmligthe a ghlacadh, i gcomhréir le hAirteagal 10a,
 a bhaineann leis an mbailiú sonraí i gcomhréir le mír 2 agus mír 4.'
 (3) Leasaítear
 Airteagal 5 mar a leanas:
 (a) Cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 2:
 ‘2. Beidh sé de chumhacht ag
 an gCoimisiún gníomhartha tarmligthe a ghlacadh, i gcomhréir le
 hAirteagal 10a, a bhaineann le tuilleadh sonraithe a dhéanamh ar na sonraí
 dá dtagraítear i mír 1.
 Glacfaidh an Coimisiún, trí bhíthin gníomhartha cur chun feidhme,
 bearta a bhaineann leis na cóid a úsáidfear i leith na sonraí sin.
 Déanfar na gníomhartha cur chun feidhme sin a ghlacadh i gcomhréir leis
 an nós imeachta scrúdúcháin dá dtagraítear in Airteagal 11(2).'
 (b) I Mír 4, cuirtear an méid seo a leanas in ionad an dara fomhír:
 'Beidh sé de chumhacht ag an gCoimisiún gníomhartha tarmligthe a
 ghlacadh, i gcomhréir le hAirteagal 10a, a bhaineann leis na sraitheanna
 teoranta sonraí sin.'
 (4) Leasaítear
 Airteagal 6 mar a leanas:
 (a) Cuirtear an méid seo a leanas in ionad na fomhíre deiridh de
 mhír 2:
 'Glacfaidh an Coimisiún, trí bhíthin gníomhartha cur chun feidhme,
 bearta a bhaineann le nasc a dhéanamh idir na sonraí agus na staitisticí seo
 atá le tiomsú
 Déanfar na gníomhartha cur chun feidhme seo a ghlacadh i gcomhréir leis
 an nós imeachta scrúdúcháin dá dtagraítear in Airteagal 11(2).'
 (b) Cuirtear an méid seo a leanas in ionad na fomhíre deiridh de
 mhír 3:
 ‘Beidh sé de chumhacht ag an
 gCoimisiún gníomhartha tarmligthe a ghlacadh, i gcomhréir le
 hAirteagal 10a, a bhaineann le saintréithe an tsampla, an tréimhse
 tuarascála agus leibhéal an chomhiomlánaithe do thíortha comhpháirtíochta,
 d'earraí agus d'airgeadraí.'
 (5) Leasaítear
 Airteagal 8 mar a leanas:
 (a) Cuirtear an méid seo a leanas in ionad na fomhíre deiridh de
 mhír 1:
 'Beidh sé de chumhacht ag an
 gCoimisiún gníomhartha tarmligthe a ghlacadh, i gcomhréir le
 hAirteagal 10a, d'fhonn oiriúnú a dhéanamh ar an spriocdháta chun
 staidreamh a tharchur, agus ar ábhar, ar chlúdach agus ar athbhreithniú na
 gcoinníollacha do staidreamh a tarchuireadh cheana féin.'
 (b) Cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 2:
 '2. Beidh sé de chumhacht ag
 an gCoimisiún gníomhartha tarmligthe a ghlacadh, i gcomhréir le
 hAirteagal 10a, a bhaineann leis an spriocdháta chun staidreamh a tharchur
 maidir le trádáil de réir saintréithe gnó dá dtagraítear in Airteagal 6(2) agus
 chun staidreamh a tharchur maidir le trádáil agus é miondealaithe de réir
 airgeadra shonraiscthe dá dtagraítear in Airteagal 6(3).'
 (6) Cuirtear Airteagal 10a isteach
 mar seo a leanas:
 'Airteagal
 10a
 An tarmligean a fheidhmiú
 1. Tugtar de chumhacht don Choimisiún
 gníomhartha tarmligthe a ghlacadh faoi réir na gcoinníollacha atá leagtha síos
 san Airteagal seo.
 2. Agus na cumhachtaí atá tarmligthe in
 Airteagail 3(2), (3) agus (4), 4(5), 5(2) agus (4), 6(3) agus 8(1) agus
 (2) á bhfeidhmiú aige, áiritheoidh an Coimisiún nach gcuirfidh na gníomhartha
 tarmligthe ualach suntasach riaracháin breise ar na Ballstáit ná ar na
 freagróirí.
 3. Déanfar an chumhacht gníomhartha
 tarmligthe a ghlacadh dá dtagraítear in Airteagail 3(2), (3) agus(4),
 4(5), 5(2) agus (4), 6(3) agus 8(1) agus (2) a thabhairt don Choimisiún ar
 feadh tréimhse neamhchinntithe ó (Publication office: please insert the
 exact date of the entry into force of this Regulation).
 4. Féadfaidh Parlaimint na hEorpa nó
 an Chomhairle tarmligean na gcumhachtaí dá dtagraítear in Airteagail 3(2),
 (3) agus(4), 4(5), 5(2) agus (4), 6(3) agus 8(1) agus (2) a chúlghairm tráth ar
 bith.
 I gcás cinneadh maidir le haisghairm, cuirfear
 deireadh le tarmligean na gcumhachtaí a bheidh sonraithe sa chinneadh sin.
 Tiocfaidh sé i bhfeidhm an lá tar éis fhoilsiú an chinnidh in Iris Oifigiúil
 an Aontas Eorpaigh nó ar dháta níos déanaí a shonrófar ann. Ní dhéanfaidh
 sé difear do bhailíocht aon cheann de na gníomhartha tarmligthe atá i bhfeidhm
 cheana féin.
 5. A luaithe a ghlacfaidh sé gníomh
 tarmligthe, tabharfaidh an Coimisiún fógra ina leith go comhuaineach do
 Pharlaimint na hEorpa agus don Chomhairle.
 6. Ní thiocfaidh gníomh tarmligthe
 arna ghlacadh de bhun Airteagail 3(2), (3) agus (4), 4(5), 5(2) agus (4),
 6(3) agus 8(1) agus (2) i bhfeidhm ach amháin mura gcuireann Parlaimint na
 hEorpa ná an Chomhairle ina choinne laistigh de thréimhse 2 mhí ó fhógra
 faoin ngníomh sin a thabhairt do Pharlaimint na hEorpa agus don Chomhairle nó
 más rud é, sula dtéann an tréimhse sin in éag, go gcuireann Parlaimint na
 hEorpa agus an Chomhairle araon in iúl nach gcuirfidh siad ina choinne.
 Cuirfear dhá mhí leis an tréimhse sin ar thionscnamh Pharlaimint na hEorpa nó
 na Comhairle.’
 (7) Cuirtear an méid seo a leanas in
 ionad Airteagail 11:
 'Airteagal 11
 Coiste
 1. Beidh an Coiste um an gCóras
 Staidrimh Eorpach, a bunaíodh le Rialachán (CE) Uimh. 223/2009 ó
 Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Márta 2009 maidir le
 staidreamh Eorpach de chúnamh ag an gCoimisiún(*). Beidh an coiste seo ina
 choiste de réir bhrí Rialachán (AE) Uimh. 182/2011 ó Pharlaimint na hEorpa
 agus ón gComhairle an 16 Feabhra 2011 lena leagtar síos na rialacha
 agus na prionsabail ghinearálta a bhaineann leis na sásraí maidir le rialú ag
 na Ballstáit ar fheidhmiú cumhachtaí cur chun feidhme ag an gCoimisiún (*).
 2. I gcás ina ndéanfar tagairt
 don mhír seo, beidh feidhm ag Airteagal 5 de Rialachán (AE)
 Uimh. 182/2011.
 (*) IO L 87, 31.3.2009, lch. 164.
 (*) IO L 55, 28.2.2011, lch. 13.
 Airteagal 2
 Ní dhéanfaidh an Rialachán seo difear do na
 nósanna imeachta chun bearta a ghlacadh dá bhforáiltear i Rialachán (CE)
 Uimh. 471/2009 arna dtionscnamh ach nach bhfuil críochnaithe roimh theacht
 i bhfeidhm an Rialacháin seo.
 Airteagal 3
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm ar an
 bhfichiú lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal
 go huile agus go hiomlán agus infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa Thar
 ceann na Comhairle
 An
 tUachtarán An tUachtarán
 [1] IO L 55,
 28.2.2011, lch. 13.
 [2] IO L 55, 28.2.2011, lch. 19.
 [3] IO L 152, 16.6.2009, lch. 23.
 [4] IO L 87, 31.3.2009, lch. 164.
 [5] 12ú cruinniú den CCSE, 12 Feabhra 2012.
 [6] IO L 55,
 28.2.2011, lch. 13.
 [7] IO L 55, 28.2.2011, lch. 19.
 [8] IO L 243, 15.6.2009, lch. 23.
 [9] IO L 87, 31.3.2009, lch. 164.


type: wikipedia

text:
 Események
 Római Birodalom
 Decius császárt és Vettius Gratust választják consulnak.
 Decius császár rendeletet hoz, melyben a birodalom minden lakosát (a zsidók kivételével) kötelezi arra, hogy áldozzon az isteneknek a birodalom és a császár jólétéért. A keresztények közül sokan - köztük Fabianus pápa és Alexandriai Órigenész - megtagadja az áldozást, ezért bebörtönzik vagy kivégzik őket.
 Fabianus pápa meghal a börtönben. Utódját csak 14 hónappal később választják meg.
 Decius császár caesari (trónörökösi) rangra emeli fiát, Herennius Etruscust.
 A gótok Cniva király vezetésével ismét betörnek Moesiába. Miután Moesia Superior kormányzója, Trebonianus Gallus visszaveri a Novaet érő támadásukat, ostrom alá veszik Nicopolis ad Istrumot, de a Decius vezette római sereg megfutamítja őket. A gótok ezután Philippopolis felé indulnak és útközben a beroei csatában súlyos vereséget mérnek az őket üldöző rómaiakra. Ezt követően ostrom alá veszik Philippopolist.
 Rómában Decius távollétében Licinianus a szenátus támogatásával császárrá nyilvánítja magát, de felkelését Valerianus leveri.
 A gótokkal szövetséges carpusok Daciát, valamint Moesia Inferior nyugati és Moesia Superior keleti felét fosztogatják.
 Etiópiából pusztító járvány terjed át Egyiptomra, majd az észak-afrikai római provinciákra.
 Kína
 Szun Csüan, Vu császára megelégeli nagyobb fiai folyamatos örökösödési vetélkedését és egyiküket öngyilkosságra kényszeríti, a másikat kitagadja, majd a legfiatalabbat, Szun Liangot nevezi ki utódjául.
 Születések
 Constantius Chlorus, római császár
 Maximianus, római császár
 Halálozások
 január 20. – Fabianus pápa
 Toulouse-i Szent Szaturninusz, keresztény püspök, vértanú
 Kapcsolódó cikkek
 Államok vezetőinek listája 250-ben
 Fordítás
 3. század


type: caselaw

text:
 16.11.2013
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 336/28
 23. septembril 2013 esitatud hagi — Braun Melsungen versus Siseturu Ühtlustamise Amet
 (Kohtuasi T-513/13)
 2013/C 336/61
 Kohtumenetluse keel: saksa
 Pooled
 Hageja: B. Braun Melsungen AG (Melsungen, Saksamaa) (esindaja: advokaat M.-C. Seiler)
 Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)
 Nõuded
 Hageja palub Üldkohtul:
 —
 tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 27. juuni 2013. aasta otsus, mis on vaidlustatud;
 —
 muuta ühtlustamisameti esimese apellatsioonikoja 27. juuni 2013. aasta vaidlustatud otsust nii, et tühistatakse sellele eelnenud ühtlustamisameti 25. juuni 2012. aasta tagasilükkav otsus;
 —
 muuta ühtlustamisameti esimese apellatsioonikoja 27. juuni 2013. aasta vaidlustatud otsust nii, et jätkatakse registreerimismenetlust;
 —
 mõista kohtukulud, sh apellatsioonikojas toimunud menetluse kulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.
 Väited ja peamised argumendid
 Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „SafeSet” kaupadele klassis 10 ‒ ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlus nr 10 549 368.
 Kontrollija otsus: lükata registreerimistaotlus tagasi.
 Apellatsioonikoja otsus: jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.
 Väited: määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punktide b ja c ning artiklite 75 ja 76 rikkumine.


type: other

text:
Riconoscimento figlio naturale - Pagina 2 - Forum Enti.it
 Messaggioda diego » 22/09/2009, 14:23
 art. 35 legge 218/1995:
 le condizioni per il riconoscimento del minore sono regolare dalla legge nazionale del minore stesso all'atto della nascita.
 La capacità al riconoscimento del genitore è parimenti regolata dalla norma nazionale del genitore.
 il diritto al nome, trattandosi di cittadino non italiano, sarà disciplinato dalla norma (o dalle norme) nazionali del minore stesso (non trova applicazione l'articolo 262 CC, che è norma interna, ma l'articolo 24 della legge 218/1995)
 per il tutto, insomma, non potranno che aversi, prodotte a cura degli interessati, idonee attestazioni rilasciate dall'autorità estera (dalle autorità estere).
 Messaggioda DANIELA USC » 25/09/2009, 08:45
 Messaggioda diego » 25/09/2009, 08:49
 ehm... credevo di averti risposto io... ma forse...
 Messaggioda Sereno.SCOLARO » 26/09/2009, 16:21
 Infatti, era stato risposto.
 Per le "condizioni" al riconoscimento si fa riferimento all'art. 35, 1 L. 31/5/1995, n. 218.
 Per la capacita' al riconoscimento, all'art. 35, 2 stessa L. 218/1995.
 La prova della legge applicabile, sia nell'uno che nell'altro caso, non puo' che avere che la forma dell'art. 2 dPR 31/8/1999, n. 394.
 L'onere della prova spetta alle parti interessate 8art. 2697 CC).
 Analogamento, sia per la forma della prova che per l'onere della prova, per quanto riguarda gli effetti del riconoscimento (cognome, cittadinazna e quando consegua al riconoscimento).
 LUCIAMEZ
 Messaggioda LUCIAMEZ » 06/09/2011, 09:45
 ragazza russa partorisce bimbo in russia. Ora il padre cittadino italiano qui residente vuole riconoscere il bimbo, dato che madre e figlio verranno in italia fra un mese. chiedo: il bimbo è russo, riconosciuto da sola madre, quindi la legge applicabile per il riconoscimento è quella russa. Operativamente cosa comporta questo per me usc?
 Di solito richiedo atti di nascita dei genitori per verificare i vincoli di parentela (ed eventuali interdizioni, cittadinanza ecc. del padre italiano), oltre naturalmente a quello del bambino. Serve altro secondo voi?
 Messaggioda Sereno.SCOLARO » 06/09/2011, 16:46
 Fermo restando che l'USC italiano e' competente se il figlio naturale da riconoscere sia nato o sia residente in Italia, e' necessario che sia prodotta documentazione, rilasciata dalle autorita' competenti dello Stato di appartenenza del riconoscendo (avente i requisiti di cui all'art. 2 dPR 31/8/1999, n. 394), da cui risultino quali siano le condizioni per il riconmoscimento di filiazione natrurale, previste dalla legge nazionale del figlio alla nascita (si aggiunge che non guasterebbe come sarebbe utile che venissero indicati anche gli effetti del riconoscimento per quella legge).
 Sempre che' sussista la competenza dell'USC italiano a ricevere un tale riconoscimento, puo applicarsi, limitatamente alla forma, quanto previsto dall'art. 35, 3 L. 31/5/1995, n. 218.
 Per quanto riguarda la capacita' al riconoscimento (art. 35, 2 L. 218/1995 citata) da aprted el genitore che vi procede, si ricorda che la legge ityaliana, stabilisce 2 sole condizioni: a) leta' 8agevolmente accertabile), b) la capacita' di agire (che risulta, pacificamente, da un estratot per riassunto dell'atto di nascita).
 Si ricorda inoltre come, nel caso, non trovino applciazione le disposizioni dell'art. 250, 2 o 3 (a seconda dell'eta') CC, attendnedo queste alle condizioni per il riconoscimento di filiazione naturale, quando, in ragione della cittadinanza, alla nascita, del riconoscendo si applcihi la legge italiana.
 brunologlio
 Iscritto il: 11/09/2011, 07:04
 Far nascere mio figlio in italia
 Messaggioda brunologlio » 11/09/2011, 07:21
 Egr Dott Scolaro,
 mi chiamo bruno ho 27 anni e vivo in cambogia da circa tre anni, pochi giorni fa, la mia ragazza cambogiana ha scoperto di essere incinta e di comune accordo avremmo deciso di far nascere nostro figlio in italia vicino alla mia famiglia.
 Ho giá spedito parecchie mail all ambasciata di bangkok per avere informazioni circa la documentazione necessaria per far partorire la mia ragazza all ospedale di Bergamo, ma non ho ancora ricevuto nessuna risposta.
 Se cortesemente mi potesse informare circa le procedure da seguire per far nascere mio figlio in Italia, le sarei davvero riconoscente.
 Bruno Loglio
 Messaggioda Sereno.SCOLARO » 12/09/2011, 13:16
 La questione va affrontata in termini di condizioni per il rilascio di un visto d'ingresso in Italia.
 In linea di massima, le condizioni per il rilascio di un visto d'ingresso dovrebbero essere quelle che un datore di lavoro in Italia abbia richiesto uil relativo nulla-osta (all'ingresso) per la stuipula di un contratto di soggiorno, all'interno delle c.d. quote annuali (e, purtroppo, sono ancora in via di utilizzo le graduatorie di anni precedenti).
 assy1980
 Messaggioda assy1980 » 10/11/2011, 07:29
 Innanzitutto buongiorno e complimenti per il forum.
 Allora, madre Moldava riconosce al momento della nascita il figlio nato in Italia.
 Il padre, moldavo ma con cittadinanza italiana da circa 5 anni, vuole adesso riconoscere il bambino.
 La madre non ha residenza italiana, è semplicemente ospitata da una sua connazionale.
 Messaggioda Sereno.SCOLARO » 10/11/2011, 08:54
 Vedi, anche: viewtopic.php?t=105678
 Basta 1 volta ....
 Messaggioda Ospite » 02/08/2012, 17:50
 Vediamo se potete aiutarmi. Forse il quesito è molto semplice e mi sto facendo problemi per nulla.
 Il caso che è stato sottoposto alla mia attenzione è il seguente.
 Si tratta di una coppia ghanese, sposata e residente in Italia da molti anni.
 Nel 2004 la moglie ha avuto un figlio negli Stati Uniti, durante una visita, mentre il marito (e padre) si trovava in Italia. Sul certificato di nascita, laggiù, è stato scritto solo il nome della madre e non quello del padre.
 Oggi vivono di nuovo tutti insieme in Italia, e lui vorrebbe riconoscere formalmente il figlio (che pure, se si applicasse la legge italiana, sarebbe un figlio legittimo, visto che i genitori all'epoca della nascita erano già sposati).
 Può farlo in Italia, semplicemente con una dichiarazione all'ufficiale di stato civile, o c'è qualche problema visto che il figlio è nato all'estero?
 Messaggioda diego » 02/08/2012, 17:57
 pur ricordando l'articolo 35 (ma anche 33) legge 218/1995, se mai un riconoscimento tale possa essere effettuato in italia (e, personalmente, in linea di principio, non avrei preclusione alcuna limitatamente alla competenza non foss'altro che sono tutti residenti qui; richiamo, anche, art. 250 cc), mi porrei la domanda se l'articolo 253 cc (italiano) sia norma di ordine pubblico e pertanto operi l'articolo 16 legge 218/1995, con ciò che consegua...
 ma forse straparlo!
 Messaggioda Ospite » 02/08/2012, 18:25
 Curiosamente, non mi era venuto in mente di scomodare il diritto internazionale privato, anche se in effetti avrei dovuto farlo
 Quindi, il punto è la legge dello Stato di cui padre e/o figlio hanno la cittadinanza...
 Non ho capito tuttavia il riferimento all'art. 253 c.c.: in questo caso non si tratterebbe di un riconoscimento in contrasto con lo stato di figlio legittimo, ma eventualmente conforme ad esso, quindi da questo punto di vista mi pare che non dovrebbero esserci problemi.
 Messaggioda diego » 02/08/2012, 18:33
 ripeto: non so se rilevi nel caso.
 come discorso in generale, tuttavia, delle due l'una: un figlio O è legittimo O e' naturale.
 non si può riconoscere un figlio che sarebbe (già) legittimo! se al momento della nascita i suoi genitori sono sposati (tra loro) un figlio è legittimo; invece si possono riconoscere solo figli che sono nati "naturali".
 LEGITTIMITA', insomma, esclude "NATURALITA'" e viceversa
 comunque, ripeto: pourparler; lascio a Sereno!
 Messaggioda Sereno.SCOLARO » 02/08/2012, 18:44
 La questione sulla ricevibilita' o meno di un tale atto e', per altro, sel tutto secondaria, essendovi aspetti di ben maggiore rilevanza sostanziale.
 Infatti, poiche' va fatto riferiomento alla legge nazionale del figlio (virgola) al momento della nascita, occorrerebbe che le parti interessate verifichino quali siano, in materia, le previsioni della legge dello State USA di nascita, nonche' della legge ghanese (salvo non provare, documentalmente, che i figlio abbia una sola cittadinanza), sull'ammissibilita' o meno di un tale ipotizzato riconoscimento da parte del (per il momento) sedicente padre, acquisendo documentazione, avente i requisiti di cui all'art. 2, 2 e 2-bis dPR 31/8/1999, n. 394), rilasciata da ciascuna delle autorita' a cio' competenti dei 2 Stati di cui il figlio ha la cittadinanza (salvo, come detto, non sia data prova, documentale, che uil figlio abbia una sola cittadinanza) da cui risulti le condizionid i ammissibilita',d i procedura e di forma che un tale atto debba avere, nonche', dalle autorita' competenti dello Stato di appartenenza del padre la sua capacita' a ricionoscere il figlio naturale (forse).
 In tal caso, potrebbe farsi riferimento, per la forma, all'art. 35, 3 L. 31/5/1995, n. 218, se non fosse che tale ipotesi viene esclusa dall'art. 253 CC (italiano), che in quanto norma avente rilevanza di ordine pubblico, renderebbe, anche in tali ipotesi, irricevibile un atto di riconoscimento, nella fattispecie.
 Salvo non verificare, con riferimento ad entrambe le legislazioni in gioco, se prevedano, in qualche modo, unistituto "avvicinabile" a quello considerato dall'art. 249 CC (italiano).
 E' da sugegrire che gli interessati si rivolgano alle autorita' diplomatiche/consolari dei 2 Stati interessati, tenendo oltretutto presenta l'ipotesi che le due legislazioni possano anche non essere omogenee, il che' porterebbe ad una situazione di "a-simmetria", nei 2 ordinamenti giuridici.
 In ogni caso. gli interessati dovranno affrontare la situazione alla luce delle legislazioni di cui il figlio ha la cittadinanza.
 Oggi è 15/12/2018, 19:22


text:
Salvador Domingo Felipe Jacinto Dalí i Domènech, Markiz od Pubola ili Salvador Felip Jacint Dalí Domènech, znan kao Salvador Dalí (Figueras, 11. svibnja 1904. – Torre Galaeta, 23. siječnja 1989.), španjolski slikar, pisac, dizajner i autor filmova.
 Dalí je u povijesti zapamćen po svojim snažnim i bizarnim slikama, te kao jedan od najpoznatijih predstavnika nadrealizma u slikarstvu. No, unatoč njegovom jedinstvenom načinu slikanja, mnogi stručnjaci upravo taj način atributiraju utjecaju renesansnih majstora. Među njegovim enormnim opusom ipak je najpoznatija njegova slika Postojanost pamćenja (Mekani satovi) dovršena 1931., koja je, osim po svojoj iznimnoj umjetničkoj vrijednosti, poznata po tome što je korištena u mnogim igranim i animiranim filmovima. Svoje umjetničke ambicije, Dalí je usmjerio i na fotografiju, dizajn, književnost i snimanje filmova. Surađivao je i s Waltom Disneyjem na nikad dovršenom, za Oscara nominiranom animiranom filmu pod nazivom Destino, koji je dovršen i izdan tek 2003. godine. Na području igranog filma surađivao je sa slavnim Alfredom Hitchcockom na filmu Začarana iz 1945. za koji je napravio slavnu scenu sna, a sa svojim prijateljem, redateljem Luisom Buñuelom surađivao je (scenarij i gluma) na avangardnim filmovima Andaluzijski pas i Zlatno doba.
 Dalí je tijekom cijelog svog života inzistirao na svom "arapskom porijeklu" tvrdeći da je potomak Maura koji su od 711. do 1492. (skoro 800 godina) živjeli na jugu Španjolske. Svoje navodne arapske korijene argumentirao je sljedećim:
 Iako su ga mnogi smatrali izrazito maštovitim, Dalí je imao potrebu da čini mnoge bizarne i čudne stvari kako bi privukao pozornost na sebe. To je nekad ljutilo pobornike njegove umjetnosti jednako kao što je ljutilo i njegove kritičare, jer su neke od tih stvari privlačile više pozornosti nego njegova umjetnost.
 Životopis
 Rane godine
 Salvador Domingo Felipe Jacinto Dalí i Domènech rođen je 11. svibnja 1904. u katalonskom mjestu Figuerasu u 8:47 sati. Sam Dalí će taj događaj kasnije slaviti na nevjerojatan način:
 Dalíjev stariji brat, koji se također zvao Salvador (rođen 12. listopada 1901.), umro je devet mjeseci prije Dalíjeva rođenja, 1. kolovoza 1903. Njegov otac, Salvador Dalí i Cusí, bio je srednjeklasni notar i odvjetnik, dosta strog, no tu strogoću je razbijala Dalíjeva majka, Felipa Domenech Ferré, koja je poticala Dalíjeve umjetničke težnje. Kada je imao samo pet godina, njegovi roditelji su ga odveli na bratov grob i rekli mu da je on reinkarnacija svog pokojnog brata. što je on i povjerovao. O svom bratu, Dalí je rekao:
 Dalí je imao i sestru, Ana Maríju, koja je bila tri godine mlađa. Ona je 1949. izdala knjigu o svom bratu naslovljenu Dalí viđen od njegove sestre. Među njegovim najznačajnijim prijateljima iz djetinjstva su pjesnik Federico García Lorca, te nogometaši Barcelone Sagibarbá i Josep Samitier. Kada bi Dalí išao na praznike u Cadaqués, on, Sagibarbá i Samitier igrali bi nogomet.
 Dalí je kao šestogodišnjak želio biti kuharica, uporno inzistirajući na ženskom rodu imenice, a sa sedam pak Napoleon. Nakon toga je upoznao slikarstvo i naslikao svoju prvu sliku. Ubzo je krenuo u školu crtanja. O ovom događaju, Dalí je rekao:
 U desetoj godini upoznao je impresioniste, a 1916., tijekom posjeta Cadaquésu s obitelji Pichota, otkriva i modernu umjetnost. Dalí je 1920. napravio impresionistički portret Ramona Pichota. Već sljedeće godine, Dalíjev otac organizira izložbu u njihovom domu, a 1918. Dalí upoznaje stvaralaštvo "retušera", sljedbenika akademskog slikarstva XIX. stoljeća. Svoju prvu izložbu, Dalí je imao u kazalištu u Figuerasu (koje je danas Dalíjev muzej) 1919. godine.
 U veljači 1921., majka mu umire od raka dojke. Dalí, koji je tada imao samo 16 godina, o tom događaju je rekao:
 Nakon smrti majke, Dalíjev otac oženio je njezinu sestru, Dalíjevu tetu. Dalí nije mrzio taj brak kako su mnogi mislili jer je imao veliko poštovanje prema svojoj teti.
 Madrid i Pariz
 Godine 1922. Dalí polaže završne školske ispite, no ne bez teškoća, te pokušava nagovoriti svog oca da ga pusti na studij umjetnosti u Madridu. Po dolasku u Madrid, uselio se u Residencia de Estudiantes (Studentski dom) i upisao je studija umjetnosti u Školi lijepih umjetnosti San Fernando. Dalí, koji je bio visok 172 cm, poprilično je privlačio pozornost svojim ekscentričnim izgledom. Imao je dugu kosu i zaliske, a odijevao se u stilu engleskih esteta s kraja XIX. stoljeća, noseći odijelo i karakteristične muške dokoljenke. No, za razliku od kasnije, njegove slike, u kojima je eksperimentirao s kubizmom, su privlačile najveću pozornost. No, analizirajući te slike ispada da je Dalí jako loše shvatio doktrinu kubizma. To je vjerojatno jer je jedine informacije o kubizmu dobio iz nekoliko novinskih članaka koje mu je dao Pichot, a u to vrijeme svi kubisti su boravili u Parizu. No, upravo ta njegova modernost razočarala je njegove profesore. Oni su ga učili "najnovijim trendovima" koje je on već istražio, a nisu ga učili klasičnom slikarstvu, što je on toliko želio.
 Godine 1924., tada još anoniman, Dalí po prvi put ilustrira knjigu. Bila je to katalonska poema "Les bruixes de Llers" (Vještice iz Llersa) koju je napisao njegov prijatelj i školski drug Carles Fages de Climent.
 Tijekom ovog perioda, Dalí se okušao i u dadaističkoj umjetnosti koja će izvršiti velik utjecaj i na njegov kasniji rad. Tijekom boravka u Madridu postao je dio skupine, kasnije i vođa iste, kojoj su pripadali Pepín Bello, Luis Buñuel, Federico García Lorca, Pedro Garfias, Eugenio Montes i Raphael Barradas. S mnogima od njih je održao dugogodišnje prijateljstvo, no s Lorcom je bilo posebno. Odnos dvaju umjetnika bio je obilježen uzajamnom strašću, no Dalí je uvijek negirao ikakav ljubavni odnos između njih. Lorca je kasnije Dalíju posvetio didaktičku odu, a sam Dalí je rekao da ga je Lorca, očaran njime, pokušao sodomizirati, ali mu to nije uspjelo.
 Godine 1926. izbačen je s Akademije zbog poticanja studentskih demonstracija protiv osrednjih slikara, kakvi su bili Dalíjevi profesori. Ovo se zbilo malo prije njegovih posljednjih ispita, koje je odbio polagati jer je smatrao da nijedan profesor nije dovoljno kompetentan da ga ispita. On se tada povlači u Cadaqués gdje počinje slikati, čak i do pet slika dnevno. Tijekom ovog perioda dokazao je svoj umjetnički genij sa slikom Košara s kruhom, koja je predstavljala vrhunac Dalíjevog realizma. Iste godine odlazi nakratko u Pariz gdje upoznaje Pabla Picassa, svog idola, koji je već od Miróa čuo dobre stvari o Dalíju. Tijekom sljedećeg perioda naslikao je nekoliko slika, u svom stilu, pod utjecajem Picassa i Miróa.
 Neke odlike, koje se pojavljuju u svim Dalíjevim kasnijim djelima, nastaju već tijekom 1920-ih. Dalí je upijao raznovrsne utjecaje i izrađivao je slike po uzoru na klasične umjetnike kao što su Rafael, Bronzino, Francisco de Zurbarán, Jan Vermeer i Velázquez, ali i po uzoru na tadašnju avangardu, nekad kombinirajući te elemente, a nekad samostalno prikazujući elemente određenog utjecaja na slikama. U ovom periodu Dalí je počeo njegovati svoje svjetski poznate brkove koje je, kako sam kaže, modelirao prema Velázquezu.
 Nakon izbacivanja s Akademije, Dali je želio u Pariz i mislio je da će ga otac pustiti bez prigovora, no to se nije dogodilo. Upravo zato je prva tri mjeseca bio u pratnji svoje tete i sestre. Ovdje Dalí dostiže svoje umjetničku zrelost i uključuje se u umjetnički pokret koji će ga proslaviti, ali isti taj pokret će upravo Dalí učiniti svjetski poznatim i karakterističnim.
 Od 1929. do kraja Drugog svjetskog rata
 Godine 1929. dolazi do završetka faze posuđivanja stilova, te Dalí počinje razvijati svoj osobni, prepoznatljivi stil koji se u početku odlikovao mnoštvom seksualnih simbola na njegovim nadrealističkim slikama. Iako su njegova djela iz ovog perioda bila uvelike skandalozna, kritičari su bili oduševljeni. Ove godine surađuje i sa svojim prijateljem, redateljem Luisom Buñuelom na nadrealističkom filmu Andaluzijski pas u kojem je Dalí sam glumio. Film je digao toliku prašinu za sobom upravo zbog svoje ekstravagantnosti, te zbog uvodne scene u kojoj se vidi kako jedan glumac mladoj djevojci reže oko britvom. Ta scena ušla je u povijest kao jedna od najšokantnijih u povijesti.
 No, nijedan od ova dva događaja nije bio toliko važan kao jedna zabava. Na toj zabavi su, među ostalima prisustvovali i Luis Buñuel, René Magritte sa suprugom, te Paul Éluard sa suprugom Galom. Dalíju je laskao Éluardov dolazak te je odmah počeo raditi na njegovom portretu kojeg je iste godine i dovršio. No, Éluard nije bio to otkriće po koje je Dalí došao u Pariz, osim umjetničkog razvoja, to je bila njegova supruga Gala. Gala, tada Éluard, bila je ruska imigrantkinja rođena kao Elena Ivanovna Dijakovna i 11 godina starija od Dalíja. Gala je, kako je i sam Dalí rekao, bila utjelovljenje njegovog dječačkog sna te utjelovljenje ženskog lika koje je on ranije prikazivao u likovima mlađih, ali i zrelijih žena na njegovim slikama. Ona je izgledala isto kao i žene koje je Dalí portretirao ili zamišljao, a najveća sličnost između Gale i Dalíjevih mladenačkih snova može se vidjeti na slici Djevojka iz Ampurdána gdje se primjećuje da Galina razgolićena pozadina izgleda jednako kao i pozadina djevojke na slici. Do te godine, Dalí je već održao nekoliko profesionalnih izložbi, a te godine se i službeno pridružio nadrealističkoj školi koju su osnovali André Breton, Louis Aragon i Dalíjev poznanik Paul Éluard. Sjedište skupine bilo je u pariškoj četvrti Montparnasse. Po primanju u skupinu, Dalí je razvio svoju paranoično-kritičku metodu slikanja prema kojoj su nadrealisti trebali pristupiti svojoj podsvijesti radi veće umjetničke kreativnosti, a ostali nadrealisti su ga od tada uzdizali na pijedestal.
 Godine 1929. otvorena mu je i prva izložba u Parizu, no on joj nije prisustvovao. Dva dana prije izložbe, on bježi s Galom i Španjolsku, no prije odlaska je pogledao pročišćenu verziju Andaluzijskog psa koja ga je očarala. No, Dalí nakratko ostavlja Galu u Barceloni iz dva razloga. Prvo da bi pokupio novac od Goemansa koji je prodavao njegove slike, a drugo kako bi se vratio u Figueras da izgladi stvari s ocem. Otac ga se već prije odrekao, primarno zbog života s, kako je on nazivao Galu, raspuštenicom. Dalí je ovaj razlog ispravio, bar je on to sam smatrao, slikom Zagonetka Williama Tella, o kojoj kaže:
 No, iako je ova slika naslikana kao simbol iskupljenja sadržavala je kontroverzne simbole. Dalí je Williamu Tellu sa slike namjerno dodao Lenjinovo lice kako bi izazvao kontroverzu, što mu je i uspjelo. Breton, vođa nadrealista, osudio je Dalíja, a sliku prozvao sramotnim izgredom i "kontrarevolucionarnim činom". Drugi razlog očeve ljutnje bio je jedan Dalíjev postupak. Dalí je napravio kromolitografiju sa Svetim srcem preko koje je neuredno napisao:
 Likovni kritičar Eugenio D'Ors je ovo i objavio, a kada je to pročitao Dalíjev otac, shvatio je to doslovno i izjavio kako je njegov sin počinio svetogrđe prema njegovoj pokojnoj supruzi. Iako je to zamišljeno kao čin koji bi šokirao nadrealiste, ova slika uzrokovala je da se njegov otac konačno i potpuno odrekne svog sina. Kada je Dalí to shvatio, iz pobune si je skroz odrezao kosu, a svjedočanstvo toga je fotomontaža iz 1931. koja prikazuje ćelavog Dalíja i njegovu suprugu Galu. Gala je s Dalíjem živjela od 1929., a vjenčali su se tek 1934. Godine 1958. ponovo su se vjenčali, ovaj put prema katoličkom obredu, kako bi udovoljili zakonima Francove Španjolske.
 Godine 1931., Dalí slika, prema mnogima, svoju najpoznatiju sliku - Postojanost pamćenja. Ova slika, znana još i kao Mekani satovi, u nadrealizam je uvela koncept mekanih, tekućih džepnih satova. Općeprihvaćena interpretacija djela je ta da satovi negiraju pretpostavku da je vrijeme fiksno i determinističko, a ovo potvrđuju i ostali prizori sa slike, kao što su mravi i muha koji izjedaju neke od satova, te krajolik koji se širi.
 Godine 1934., Julian Levy upoznaje Dalíja s Amerikom. Ovaj period obilježio je iznimnu Dalíjevu aktivnost. Izlagao je po izložbama, pisao za časopise (Minotaur i Nadrealizam u službi revolucije), pisao pjesme, slikao, a ponovo je surađivao s Buñelom, ovaj put samo kao scenarist, na filmu Zlatno doba, no dvojica nadrealista nisu se slagala kao kod Andaluzijskog psa. Zanimljiva je činjenica da su njegova djela u Americi, za razliku od Europe, izazvala veliku senzaciju.
 Godine 1936., Dalí sudjeluje na Međunarodnoj londonskoj nadrealističkoj izložbi gdje je održao predavanje pod naslovom Fantomes paranoiaques authentiques. Zanimljivo je da je govor održao u ronilačkom odijelu, a osim toga nosio je i biljarski štap i sa sobom je na podij doveo dva ruska hrta, a ronilačka kaciga morala mu je biti otvorena kako bi došao do daha. Dalí je to objasnio ovako:
 Iz ovog period postoji i jedna zanimljiva anegdota o Dalíju koju je ispričao Luis Buñuel. On je rekao da su Dalí i Gala, koji su bili pozvani na jednu zabavu pod maskama, došli odjeveni kao Lindberghovo dijete i otmičar što je izazvalo veliko nezadovljstvo ostalih uzvanika, ali i medija. Pritisak medija bio je toliki da se Dalí javno ispričao, što ga je dovelo u nevolje s nadrealistima koji su ga oštro osudili jer se ispričao zbog nadrealističkog čina kojeg je napravio.
 Tijekom ovo perioda, nadrealisti su postali pravdano uznemireni Dalíjevim bombastičnim izumima i objektima jer se on sam počeo smatrati jedinim pravim nadrealistom, a sam nadrealizam počeo je izjednačavati sa sobom. To potvrđuje i izjava:
 I dosita, Dalíjevi nadrealistički objekti izbacili su iz središta pozornosti sve ostale, "dosadne" nadrealiste i recitate. Upravo tijekom ovog perioda je Berton optužio Dalíja za branjenje "novog" i "iracionalnog" u "Hitlerovom fenomenu", no Dalí se brzo obranio rekavši:
 No, kada je Francisco Franco došao na vlast nakon Španjolskog građanskog rata, Dalíjeva potpora novom režimu rezultirala je, između ostalog, njegovom izbacivanju iz nadrealističke skupine. No, na to izbacivanje, Dalí je odgovorio:
 Nakon izbacivanja, Breton je konstruirao anagram "Avida Dollars" (iz imena Salvador Dalí) koji se može prevesti kao "željan dolara", a upravo tim anagramom je želio opisati Dalíjevu pohlepu i egoizam, a od tada je Dalíja nazivao samo tim nazivom. Ostali nadrealisti su o Dalíju, nakon izbacivanja, govorili u prošlom svršenom vremenu, kao da je mrtav. No, za Dalíja odlazak nije bio toliko težak jer su s njim otišli i mnogi drugi nadrealisti, čak i oni najbolji i najneovisniji. No, iako je raskid bio konačan, mnogi nadrealisti su i dalje nastavili pisati oštre polemike protiv Dalíja, čak i do njegove smrti.
 Edward James, koji je nakon izbacivanja iz nadrealističke škole bio Dalíjev patron, pomogao je Dalíju da se uzdigne u svijetu umjetnosti tako što je kupovao njegova djela i financijski mu pomagao u periodu od dvije godine. Njih dvoje su postali jako dobri prijatelji i James se pojavljuje na Dalíjevoj slici Labudovi koji reflektiraju slonove. Njih dvoje su također surađivali na dva najpoznatija nadrealistička objekta: Telefon sa slušalicom od jastoga i Sofa u obliku usta Mae West.
 Godine 1940., nakon što je Drugi svjetski rat došao u Francusku, gdje su Dalí i Gala boravili, njih dvoje se odlučuju na odlazak u SAD gdje borave punih 8 godina. Nakon odlaska u SAD, Dalí je također ponovo počeo prakticirati kršćanstvo. Godine 1941. izlaže s Miróom u Muzeju moderne umjetnosti u New Yorku, a 1942. mu izlazi autobiografija Tajni život Salvadora Dalíja. Godine 1946. ponovo se bavi filmskim radom surađujući s Waltom Disneyjem i s Alfredom Hitchcockom na filmu Začarana. Godine 1947. nakratko se vraća u Francusku gdje mu je talijanski fratar Gabriele Maria Berardi napravio obred egzorcizma. Fratrovo imanje je sadržavalo i skulpturu Krista na križu za koju je fratar tvrdio da mu je izradio Dalí. Skulptura je otkrivena 2005. godine i stručnjaci su utvrdili da postoji velika vjerojatnost da je skulptura Dalíjeva.
 Godine 1948. u Americi izdaje 50 tajni čarolije umjetnosti, a već 1949. vraća se s Galom u Europu gdje i ostaje do kraja života.
 Kasne godine u Kataloniji
 Godine 1949., Gala i Dalí se vraćaju u Dalíjevu rodnu Kataloniju. Odmah po dolasku surađuje s Peterom Brookom a predstavi Salomé i s Luchinom Viscotijem na predstavi Kako ti drago. No, činjenica da je za životni prostor odabrao Španjolsku, kojom je tada vladao Franco, izazvala je veliko nezadovoljstvo kod njegovih kolega i suvremenika. Upravo zbog ovoga se pretpostavlja da je odbacivanje nekih njegovih kasnijih djela imalo više veze s politikom nego sa samim djelima. Ove godine također započinje novu slikarsku seriju koja započinje slikom Madona iz Port Lligata koju je naslikao u dvije inačice. Manju je Dalí predstavio papi Piju XII. 23. studenog te godine, no puno poznatija od Madone je slika Isus sv. Ivana od Križa iz 1951. gdje Krist dominira nad zaljevom Port Lligata. Između 1950. i 1960. Dalí se nije toliko bavio slikarstvom koliko drugim umjetničkim i intelektualnim radom koji uključuje izdavanje Mističnog manifesta (1951.), predavanje o fenomenološkim aspektima paranoično-kritičke metode (1953.), suradnja na filmu Čudesa priča o pletilji čipki i o nosorogu Roberta Decharnesa (1954.) i izlaganje petnaest metara dugoga kruha u Parizu (1958.). Godine 1959., André Breron otvara izložbu povodom četrdesete obljetnice nadrealizma na kojoj su se nalazila djela slikara kao što su Salvador Dalí, Joan Miró, Enrique Tábara i Eugenio Granell. Sljedeće godine, isti taj Breton protivi se postavljaju jednog Dalíjevog djela na međunarodnoj nadrealističkoj izložbi u New Yorku. Iste te godine Dalí započinje sa svojom tzv. "mističnom serijom" u koji spadaju djela kao što je Ekumenski sabor.
 Tijekom svojih kasnih godina, Dalí se nije ograničio samo na slikarstvo nego se počeo baviti i drugim poslovima: izrađivao je djela pomoću metode prskanja tinte na prazan papir i postao je jedan od prvih slikara koji je holografiju koristio u svrhu umjetnosti. Velik broj njegovih djela iz ovog perioda sadrži mnoge optičke iluzije. Kasnije su mnogi mlađi umjetnici, kao Andy Warhol, spominjali da je Dalí izvršio velik utjecaj na pop art. Dalí se također znatno zanimao za prirodne znanosti i matematiku. To se može vidjeti i na njegovim slikama, naročito onim iz 1950-ih, gdje je svoje likove prikazivao pomoću nosorogovog roga, simbolizirajući geometriju (rog raste u skladu s logaritamskom spiralom) i čednost (Dalí je nosoroga povezivao s Djevicom Marijom). Dalíja je fascinirala i DNK kao i hiperkocka (četverodimenzionalna kocka), čije je otvaranje prikazao na slici Hiperkubično tijelo (Raspeće).
 Dalíjev poslijeratni slikarski period obilježen je tehničkim virtuozitetom i velikim zanimanjem za optičke iluzije, znanost i religiju. Dalí, koji je bio pod velikim šokom nakon bombardiranja Hirošime i ponovo je oživljavao religioznosti, ovaj je period nazvao "Nuklearni misticizam". U slikama kao što su, već spomenute, Madona iz Port Lligata i Hiperkubičo tijelo (Raspeće) Dalí kombinira kršćansku ikonografiju s dezintegracijom inspiriranom nuklearnom fizikom. Osim ove dvije, u ovaj period spadaju i slike Željeznička stanica u Perpignanu (1965.) i Halucinogeni toreador (1968. – 1970.). Još jedan značajan primjer njegovih slika s optičkim iluzijama je slika Gala razmišlja o Sredozemnom moru, koje, dvadeset metara ispod površine, postaje portret Abrahama Lincolna koja gledana s c. 18 metara izgleda kao portret Abrahama Lincolna.
 Godine 1960. Dalí je počeo i preuređivanjem kazališta u Figuerasu, koje je danas Dalíjev muzej. Ovaj projekt, koji je bio njegov najveći samostalni projekt, okupirao je najveći dio njegove energije tijekom sredine 1970-ih, a renovacije je radio tijekom sredine 1980-ih.
 Još jedan značajan period ovog kasnog razdoblja je tzv. period "gigantizma" u koji spadaju slike Kolumbovo otkriće Amerike (Kolumbov san), Lov na tune i Halucinogeni toreador. Ove slike vrve dionizijskim likovima, a predstavljaju neku vrstu oporuke i plod četrdesetogodišnjeg umjetničkog rada i oblikovanja.
 Osim slikanja i dizajna, Dalí se tijekom ovog perioda posvetio i kazališnoj umjetnosti. Godine 1961. u Veneciji je premijerno izveden Balet o Gali s libretom i scenografijom koje je napravio sam Dalí. Godine 1964. u Tokiju je održana prva velika retrospektiva Dalíjevih djela, a iste te godine izlazi i Dalíjev slavni Dnevnik jednog genija.
 Godine 1969. Dalí se počinje baviti dizajnom. Prvi naručitelj bila je tvornica čokolade Lanvin, a nakon nje Dalí je izradio logo za tvrtku Chupa Chups. Iste te godine dobio je zadatak da napravi reklamni program za Eurosong 1969. koji je održan u Madridu. Napravio je i veliku metalnu skulpturu koja se nalazila na pozornici tijekom održavanja Eurosonga.
 Tijekom 1970-ih Dalíjev život su obilježila otvaranja mnogih muzeja i izložaba u njegovu čast, dok 1978. postaje član Akademije lijepih umjetnosti u Parizu.
 Godine 1980. Dalíjevo zdravlje se naglo pogoršava. Gala, koja je već bila polusenilna, trovala ga je opasnim koktelom koji je sadržavao lijek koji mu je toliko oštetio živčani sustav da je izgubio skoro sve umjetničke sposobnosti. Sa 76 godina, "uvijek zdravi" Dalí je izgledao kao ruina, što se najviše moglo vidjeti na njegovim rukama koje su se tresle kao da ima Parkinsonovu bolest.
 Godine 1982., kralj Juan Carlos I. imenuje ga markizom od Pubola. Zbog dane mu časti, Dalí je kralju poklonio sliku Glava Europe, koju mu je predao kada ga je ovaj posjetio na smrtnoj postelji. Od tada Dalí živi u dvorcu u Pubolu, kojeg je poklonio svojoj supruzi Gali.
 Dana 10. lipnja 1982. umire Gala Dalí. Nakon njezine smrti, Dalí je izgubio velik dio volje za život. Namjerno je uzrokovao dehidraciju, moguće kao pokušaj samoubojstva, no isto tako je moguće da je pokušao sebe dovesti u stanje suspendirane živosti. Godine 1984., dok je živio u Pubolu, izbija mu požar u njegovoj spavaćoj sobi. Razlog je nepoznat, no neki pretpostavljaju da je bio ponovni pokušaj samoubojstva, a neki pak da je to bio rezultat nemara posluge. No, Dalí, koji je teško opečen, spašen je i odveden u Figueras gdje su se njegovi prijatelji i kolege pobrinuli da svoje zadnje dane provede ugodno u svom Teatro-Museou u Figuerasu.
 Godine 1989., autor Mark Rogerson u svojoj knjizi navodi kako su ga njegovi čuvari prisiljavali da potpisuje prazna platna koje će se kasnije (čak i nakon njegove smrti) prodavati kao originali. Kao posljedica ovoga, trgovci su oprezni djelima koja se pripisuju najkasnijem Dalíjevom periodu.
 U studenom 1988. Dalí je odvezen u bolnicu zbog zatajenja srca, no oporavio se. Dana 5. prosinca 1988., kralj Juan Carlos I. posjetio je Dalíja u bolnici i izjavio kako je uvijek bio Dalíjev pobornik. Dana 23. siječnja 1989., dok je slušao svoje omiljeno djelo, Wagnerovu operu Tristan i Izolda, Dalí umire u Figuerasu u 84. godini života. Po svojoj želji, pokopan je u svom Teatro-Museou, a svoje bogatstvo i djela oporučno ostavlja španjolskoj državi. Od 286 djela koje je ostavio Španjolskoj, 56 ih se nalazi u Figuerasu, a 230 u Madridu.
 Simbolizam
 Skoro sva Dalíjeva djela imaju neko simbolično značenje ili nekakav simbolistički element u njima. Primjer toga su njegovi mekani, "tekući" satovi, koji se prvi put pojavljuju na slici Postojanost pamćenja (Mekani satovi) iz 1931., a oni simboliziraju Einsteinovu teoriju da je vrijeme relativno, a ne fiksno. Ova ideja, da satovi simboliziraju posebnu relativnost, Dalíju je pala na pamet kada je jednog dana u kolovozu buljio u komad sira.
 Slon se također često može vidjeti na Dalíjevim slikama. Prvi put se pojavio 1944. godine na slici San uzrokovan letom pčele oko mogranja, sekundu prije buđenja i izgledao je isto kao i statua na slici desno. Slonovi, koji su inspirirani Berninijevom statuom slona koji nosi antički obelisk, prikazani su, uglavnom, s "dugim, višestruko spojenim, skoro nevidljivim nogama žudnje." kako nose obelisk na leđima (vidi sliku desno). Isti takvi slonovi mogu se vidjeti na slikama Iskušenje svetog Antuna (1946.) i Slonovi (1948.). Spareni s ovim kržljavim nožicama, ti tereti, značajni po svojoj prevelikoj težini, stvaraju fantomsku realnost. "Slon je deformacija u prostoru", tvrdi jedna analiza, "njihove noge, tanke kao vreteno, kontrastiraju ideju bestežinskog stanja sa strukturom." U djelu Dalí i nadrealizam, Dalí kaže:
 Osim slona i satova, jaje je također jedan od čestih Dalíjevih motiva. On jaje povezuje s nečim očinskim i interauternim, no koristi ga kako bi simbolizirao nadu i ljubav. Jaje se pojavljuje na slikama Veliki masturbator (1929.), Zagonetka žudnje - majko moja, majko moja, majko moja (1929.), Pečena jaja na tanjuru bez tanjura (1932.), Geološka sudbina (1933.) i Metamorfoza narcisa (1937.). Na njegovim slikama, osim tri navedena simbola/elementa, pojavljuju se i različite životinje: mravi simboliziraju smrt i iznimnu seksualnu žudnju, puž je povezan s ljudskom glavom (to dolazi od njegovog prvog susreta sa Sigmundom Freudom kada je vidio puža na bicikli), a skakavac je simbol straha i ispraznosti.
 Zanimljivost je da je Dalí dva, od tri primarna simbola, koristio i u svom kiparskom radu (vidi slike lijevo i desno), dok simbol jajeta nikad nije prenio na neku od svojih skulptura, ali se zato simbol jajeta može vidjeti na krovu Dalíjevog muzeja u njegovom rodnom gradu Figuerasu.
 Politika i osobnost
 Dalíjevi politički afiniteti su imali veliku ulogu u njegovom umjetničkom uzdizanju. Prema nekim izvorima, Dalí je bio veliki pobornik španjolskog autoritativnog diktatora Francisca Franca. André Breton, vođa nadrealističkog pokreta, dao si je velik trud kako bi otklonio Dalíjevo ime od nadrealista. No, stvarnost je ipak bila malo kompleksnija. U svakom slučaju, Dalí nije bio antisemit, što dokazuje i dugogodišnje prijateljstvo sa židovskim arhitektom Paulom Lászlóm. Također je pokazivao veliko divljenje prema Sigmunudu Freudu (koga je i upoznao) i Albertu Einsteinu, obojica su bili Židovi, a dokazi za to su njegova djela i bilješke. O Dalíjevoj osobnosti, George Orwell je u svom eseju napisao:
 Tijekom svoje mladosti, Dalí je prihvatio i anarhizam i komunizam. Njegove bilješke sadrže mnoge anegdote u kojima on priča kako je izgovarao politički radikalne parole više kako bi šokirao slušatelje, nego iz nekog dubokog uvjerenja, što je pak opet bilo u skladu s Dalíjevom privrženošću dadaističkom pokretu. Kako je postajao stariji i zreliji, mijenjali su se i njegovi politički pogledi, naročito s radikalnim promjenama unutar nadrealističkog pokreta kojeg je predvodio trockist Breton za kojeg se kaže da je pozvao Dalíja na razgovor zbog njegovih političkih pogleda. U knjizi Dalí o Dalíju, Dalí navodi kako je on i anarhist i monarhist što je dovodi do zaključka da je anarho-monarhist.
 Tijekom boravka u New Yorku 1942., Dalí je javno optužio svog kolegu nadrealista, redatelja Luisa Buñuela, da je ateist što je rezultiralo Buñuelovim otkazom i stavljanjem istog na crnu listu američke filmske industrije.
 Kada je izbio Španjolski građanski rat, Dalí je pobjegao kako bi izbjegao ratovanje i nije se pridružio nijednoj skupini. ista situacija bila je kada je izbio Drugi svjetski rat, kada Dalí bježi iz Pariza, zbog čega je Orwell kritizirao Dalíja da je "pobjegao kao štakor čim je Francuska bila u opasnosti." Orwell je još dodao sljedeći komentar:
 Nakon povratka u Kataloniju, nakon što je Drugi svjetski rat već završio, Dalí je postao bliskiji Francovu režimu. Neke Dalíjeve izjave davale su potporu Francu, a ujedno mu i čestitale što je "očistio Španjolsku od destruktivnih sila." Dalí, koji je tada ušao u fazu izrazite religioznosti, vjerojatno je mislio na komuniste, socijaliste i anarhiste koji su ubili više od 700,000 svećenika tijekom građanskog rata. Tijekom ovog perioda, Dalí je slao telegrame Francu u kojima ga je hvalio jer je potpisivao smrtne kazne za zatvorenike. Dalí je Franca i osobno upoznao, a 1974. napravio je veliki, realistični, portret Francove unuke kako sjedi na nadrealističkom konju kroz kojeg se vidi krajolik. Sličnu tehniku koristio je i kod svog djela Par s glavama punim oblaka. No, nemoguće je utvrditi jesu li ovi pokloni i štovanje prema Francu bili samo hir ili duboko uvjerenje i vjerovanje u Franca i njegovu politiku. Jednom je čak napisao telegram u kojem hvali komunističkog diktatora Nicolaea Ceauşescua zato što je dodao žezlo među simbole svoje vlasti. Telegram je tiskao rumunjski list Scînteia, ne shvativši sarkastičnu poruku telegrama. Jedini primjer otvorene "neposlušnosti" prema režimu bilo je Dalíjevo hvaljenje svog prijatelja Federica Garcíe Lorce, čak i u periodu kada su njegova djela bila zabranjena.
 Dalí je kao osoba bio izrazito bizaran. Njegov fizički izgled, koji se sastojao od sveprisutnog dugog plašta, štapa za hodanje i njegovih karakterističnih brkova, o kojima se svakodnevno brinuo, uvijek je privlačio pozornost. O sebi je jednom rekao:
 Kada ga je pjevačica Cher, zajedno sa svojim suprugom Sonnyjem Bonom, jednom prilikom posjetila na njegovoj zabavi u Hotelu Plaza, doživjela je šok kada je sjela na čudno oblikovani seksualni vibrator kojeg je Dalí ostavio na stolici. Zanimljivo je da je Dalí, kada bi potpisivao autograme, uvijek zadržao pisalo koje bi mu obožavatelji dali.
 U jednom intervjuu u emisiji 60 Minutes, Dalí je tijekom cijelog intervjua o sebi govorio u trećem licu, samo da bi preplašenom voditelju na koncu rekao:
 Pak, tijekom drugog intervjua u emisiji Tonight Show, Dalí je sa sobom ponio kožnog nosoroga i odbio je sjediti na bilo čemu drugome.
 Izabrana djela
 Dalí je tijekom svog života napravio više od 1,500 slika, a bavio se i dizajnom, skulpturom, fotografijom, te snimanjem filmova i izradom crtanih filmova u kolaboraciji s Waltom Disneyjem. Upravo taj enorman opus uzrokovao je njegovu iznimnu popularnost koja je rezultirala mnogim biografijama, izložbama diljem svijeta, a njegov utjecaj na druge umjetnike traje i danas. O njegovom životu snimljeno je i nekoliko filmova od kojih je možda najpoznatiji Warholov polusatni film iz 1966., a trenutno u produkciji je novi biografski film o Dalíju pod naslovom Dali & I: The Surreal Story u kojem će Dalíja tumačiti Al Pacino.
 1910. - Krajolik oko Figuerasa
 1920. - Portret čelista Ricarda Pichota
 1921. - Autoportret, Autoportret s rafaelskim vratom, Portret moga oca
 1924. - Trostruku portret Garcie Lorce, Portret Luisa Buñuela
 1925. - Venera i amoreti
 1927. - Aparat i ruka
 1928. - Smrdljivi magarac
 1929. - Pogrebna igra, Portret Paula Éluarda, Veliki masturbator, Zagonetka žudnje - majko moja, majko moja, majko moja, Prilagođavanje želje, Nevidljivi čovjek, Andaluzijski pas (film u suradnji s Lusiom Buñuelom)
 1930. - Zlatno doba (film u suradnji s Lusiom Buñuelom)
 1931. - Postojanost pamćenja (Mekani satovi), Starost Williama Tella, Djelomična halucinacija. Šest pojava Lenjinova lika na koncertnom klaviru
 1932. - Pečena jaja na tanjuru bez tanjura
 1933. - Zagonetka Williama Tella, Arhitektonska struktura Milletovog "Angelusa", Geološka sudbina, Osvrt na žensko poprsje (statua; rekonstruirana 1970.)
 1934. - Atomsferska lubanja sodomizira koncertni klavir, Priviđenje seksualne privlačnosti, Duh Vermeera iz Delfta koji se može koristiti kao stol
 1935. - Sjećanje na arheološko podrijetlo Milletovog "Angelusa", Lice Mae West koje se može koristiti kao nadrealistički stan
 1936. - Telefon sa slušalicom od jastoga (statua), Večernji sako s afrodizijačkim djelovanjem (dizajnirani sako), Antropomorfni ormar s ladicama, Miloska Venera s ladicama, Mekana konstrukcija s kuhanim grahom - predosjećaj Građanskog rata, Par s glavama punim oblaka
 1937. - Plamteća žirafa, San, Metamorfoza Narcisa, Labudovi koji reflektiraju slonove, Sofa u obliku usta Mae West
 1938. - Portret Sigumnda Freuda, Španjolska,Uzvišeni trenutak
 1939. - Zagonetka Hitlera, Shirley Temple, najmlađe, najsvetije čudovište filma u svom vremenu
 1940. - Lice rata, Tržnica roblja s Voltaireovim poprsjem koje nestaje, Večernji pauk... Nada!
 1941. - Med je slađi od krvi, Mekani autoportret s prženom slaninom
 1943. - Američka poezija - svemirski sportaši, Kondotjer, Geopolitičko dijete promatra rođenje Novog Čovjeka
 1944. - San uzrokovan letom pčele oko mogranja, sekundu prije buđenja
 1945. - Moja gola žena razmišlja o vlatitiom tijelu koje se pretvara u prozračnu konstrukciju sa stubištem u podnožju, stupom s tri kralješka, nebom te građevinom na vrhu, Galarina, Slavljenje Homera
 1946. - Iskušenje svetog Antuna
 1947. - Portret Picassa, Picasso, Ravnoteža pera, Dematerijalizacija nadomak Neronova nosa
 1948. - Slonovi
 1949. - Leda Atomica (Atomska Leda)
 1950. - Madonna iz Port Lligata, Sotona kao logičar - Lucifer
 1951. - Rasprsnuta rafaelska glava, Isus sv. Ivana od Križa
 1952. - Nuklearni križ, Nebeska Galatea
 1954. - Dezintegracija postojanosti pamćenja, Hiperkubično tijelo (Raspeće), Goli Dalí razmišlja ispred pet pravilnih tijela preobraženih u čestice atoma, među kojima se iznenada pojavljuje Leonardova Leda, kromosomatizirana prema Galinom licu, Mlada djevica sodomizira samo sebe vlastitom nevinošću
 1955. - Poprsje Vermeerove "Pletilje čipki", nalik glavi nosoroga, Sakrament posljednje večere
 1956. - Brzo kretanje mrtve prirode
 1959. - Kolumbovo otkriće Amerike (San Kristofora Kolumba)
 1960. - Ekumenski sabor
 1965. - Željeznička stanica u Perpignanu
 1967. - Lov na tune
 1969. - Izrađuje logo za tvrtku Chupa Chups
 1970. - Halucinogeni toreador
 1973. - Dalí okrenut leđima slika Galu okrenutu leđima, ovjekovječenu pomoću šest virtualnih rožnica, koje provizorno reflektiraju sliku u šest stvarnih zrcala (nedovršeno)
 1976. - Gala razmišlja o Sredozemnom moru, koje, dvadeset metara ispod površine, postaje portret Abrahama Lincolna
 1977. - Dalíjeva ruka odvlači zlatno runo u obliku oblaka, kako bi goloj Gali, koja stoji vrlo, vrlo daleko iza sunca, pokazao svitanje, Dalí podiže površinu Sredozemnog mora, kako bi Gali pokazao rođenje Venere
 1983. - Lastavičin rep
 2003. - Destino, animirani film iz 1945.
 Citati
 Izvori
 Izvori
 Gilles Néret: Salvador Dalí, Taschen-ova likovna monografija, 2006.
 Jean-Pierre Thiollet: Carré d'Art (Salvador Dali), Anagramme, 2008.
 Vanjske poveznice
 Olga's Gallery: Salvador Dalí
 Virtual Dalí – Galerija Salvadora Dalíja
 Španjolski slikari
 Slikari nadrealizma
 Slikari kubizma
 Slikari dadaizma
 Kipari nadrealizma


type: contracts

text:
 22.6.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 161/13
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 240/2015
 z dne 30. oktobra 2015
 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP [2017/1029]
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/897 z dne 11. junija 2015 o izdaji dovoljenja za tiamin hidroklorid in tiamin mononitrat kot krmna dodatka za vse živalske vrste (1) je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (2)
 Ta sklep se nanaša na zakonodajo v zvezi s krmili. Zakonodaja v zvezi z veterinarskimi zadevami se ne uporablja za Lihtenštajn, dokler se Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi uporablja tudi za Lihtenštajn, kakor je podrobno določeno v sektorskih prilagoditvah Priloge I k Sporazumu EGP. Ta sklep se zato ne uporablja za Lihtenštajn.
 (3)
 Prilogo I k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
 SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
 Člen 1
 Za točko 143 (Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1114) poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP se vstavi naslednja točka:
 „144.
 32015 R 0897: Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/897 z dne 11. junija 2015 o izdaji dovoljenja za tiamin hidroklorid in tiamin mononitrat kot krmna dodatka za vse živalske vrste (UL L 147, 12.6.2015, str. 8).“
 Člen 2
 Besedilo Izvedbene uredbe (EU) 2015/897 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 1. novembra 2015 pod pogojem, da so bila predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (*1).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 30. oktobra 2015
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednica
 Oda SLETNES
 (1) UL L 147, 12.6.2015, str. 8.
 (*1) Navedena ni nobena ustavna zahteva.