text:
 Avis juridique important
 |
 51998PC0728
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä /* KOM/98/0728 lopull. - CNS 98/0347 */
 Virallinen lehti nro C 016 , 21/01/1999 s. 0012
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä (1999/C 16/11) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(1998) 728 lopull. - 98/0347(CNS)(Komission esittämä 16 päivänä joulukuuta 1998)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo, että(1) rakennerahastojen yleisistä säännöksistä . . . annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o . . . määritellään rakennerahastojen ja erityisesti kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen, jäljempänä KOR, yleiset tavoitteet ja tehtävät, niiden järjestäytyminen, tukitoimenpidemenetelmät, ohjelmien laatiminen ja rahastoista myönnetyn tuen yleinen järjestäminen sekä yleiset rahoitussäännökset;(2) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosasto, jäljempänä "EMOTR:n tukiosasto", edistää myös alan rakenteiden uudistamista rakennerahastojen tukitoimenpiteiden lisäksi; neuvoston olisi täsmennettävä tämän rahoitusvälineen tuen hakemista koskevat yksityiskohtaiset säännöt erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta . . . annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o . . . perusteella;(3) yhteisön kalatalous- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3760/92 (1) vahvistetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteet ja säännöt, yhteisön kalastuslaivaston kehittämistä olisi säänneltävä niiden päätösten perusteella, jotka neuvosto tekee kyseisen asetuksen 11 artiklan nojalla; komission tehtävänä on saattaa nämä päätökset jäsenvaltioita sitoviksi täsmällisiksi säännöksiksi; lisäksi on tärkeää, että yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavan valvontajärjestelmän perustamisesta 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) (2) säännöksiä noudatetaan;(4) lisäksi [kalatalousalan rakenteellisista toimista] . . . annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o . . . määritellään rakenteellisten toimien erityiset tehtävät kalatalous- ja vesiviljelyalalla sekä niistä saatavien tuotteiden jalostuksessa ja kaupan pitämisessä, jäljempänä "kalatalousala"; asetuksen 5 artiklan mukaan neuvoston on päätettävä . . . mennessä KOR:sta ja EMOTR:n tukiosastosta alan rakenteiden uudistamiselle myönnettävän tuen yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä sen varmistamiseksi, että tällä rakenteiden uudistamisella saavutetaan alan rakennepolitiikalle asetetut tavoitteet;(5) suunnittelua koskevat säännökset olisi vahvistettava;(6) kalastusalusten monivuotiset ohjausohjelmat 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 2001 pysyvät voimassa määräaikaan asti; 1 päivänä tammikuuta 2002 alkavalle kaudelle on annettava asianmukaiset säännökset;(7) monivuotisten ohjausohjelmien seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat säännökset olisi tarkennettava, erityisesti laivaston tuloja ja lähtöjä koskevan järjestelmän ja laivaston uusimiseksi tarkoitettua julkista tukea koskevien säännösten, alusten nykyaikaistamisen ja yhteisyritysten perustamisen osalta;(8) pienimuotoisella rannikkokalastuksella on erityinen asema pyyntiponnistuksen tarkistamistavoitteissa; tämän erityisaseman olisi tultava esille tämän asetuksen täytäntöönpanoon liittyvinä konkreettisina toimenpiteinä;(9) kalastuslaivastojen rakenteiden uudistamiseksi tarvitaan sosiaalisia ja taloudellisia toimenpiteitä;(10) meren rannikkoalueiden kalavarojen suojelemiseksi, vesiviljelylle, kalastussatamien kalustolle, jalostamisella ja kaupanpitämiselle sekä kalatalous- ja vesiviljelytuotteiden myynnin edistämiseksi tarkoitetun tuen myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt olisi vahvistettava;(11) rakenteellisiin tukitoimenpiteisiin olisi liitettävä tiettyjä tuottajajärjestöjä suosivia toimia, joita nykyään toteutetaan yhteisestä kalastus- ja vesiviljelytuotealan markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3759/92 (3) nojalla, ja muita yhteistä etua koskevia alan ammattikunnan toteuttamia toimia;(12) kalastajille ja laivanvarustajille toiminnan tilapäisestä keskeyttämisestä tai tiettyjä pyydyksiä tai pyyntimenetelmiä koskevien teknisten rajoitusten asettamisen vuoksi maksettavien korvausten myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt olisi vahvistettava;(13) toimintasuunnitelmissa on määrättävä innovatiivisten ja teknisten tukitoimien täytäntöönpanemiseksi tarvittavista keinoista;(14) kestävän tasapainon saavuttaminen merellisten voimavarojen sekä niiden hyödyntämisen ja ympäristövaikutusten välillä edustaa kalataloussektorin kannalta tärkeää etua, josta syystä asianmukaiset toimenpiteet ravintoketjun varjelemiseksi ovat yhtä tärkeitä kuin toimenpiteet vesiviljelyn ja kalanjalostusteollisuuden edistämiseksi;(15) alan valtiontukijärjestelmää olisi säänneltävä silloin, kuin suunnitellut toimet eivät koske ainoastaan yhteisön tukea, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan säännösten soveltamista, ja yhteisön kalastuslaivastojen rakenneuudistuksen suunnittelu olisi liitettävä johdonmukaisella tavalla rakenteellisten tukitoimenpiteiden kokonaisuuteen;(16) kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 21 päivänä joulukuuta 1993 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 3699/93 (4) sekä muita säännöksiä olisi kumottava; kumottuja säännöksiä olisi kuitenkin sovellettava ennen 31 päivänä joulukuuta 1999 hyväksyttyjen tuen, toimien ja hankkeiden moiteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Tavoitteet1. Tällä asetuksella varmistetaan poliittinen viitekehys kaikille kansallisella alueella toteutettaville kalatalousalan rakenteellisille toimille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta alueellisten erityispiirteiden huomioon ottamista.2. Alan rakennepolitiikan tarkoituksena on ohjata ja nopeuttaa alan rakenteiden uudistamista. Tähän politiikkaan kuuluu kapasiteetin tarkistaminen, tuotantovälineiden uudistaminen, rationalisointi ja nykyaikaistaminen sekä muita kestäviä toimia, joilla täytetään [kalatalousalan rakenteellisista toimista] . . . annetun asetuksen (EY) N:o . . . 1.2 artiklassa määritellyt tehtävät.2 artikla Keinot1. Jäljempänä II, III ja IV osastossa määriteltyjä toimia voidaan tukea KOR:sta ja EMOTR:n tukiosastosta tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin asetuksen (ETY) N:o 3760/92 1 artiklassa määritellyissä yhteisen kalastuspolitiikan tukitoimenpiteiden soveltamisalan rajoissa ja noudattaen seuraavia yksityiskohtaisia sääntöjä:a) Tavoite 1 -alueilla, mukaan lukien [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut alueet, voidaan osarahoittaa yksinomaan KOR:sta kaikkia toimia, ja näihin toimiin sovelletaan kaikkia [rahastoista annetussa yleisessä] asetuksessa (EY) N:o . . . säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä.b) Tavoite 2 -alueilla, lukuun ottamatta [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja alueita, voidaan osarahoittaa yksinomaan KOR:sta kaikkia toimia, lukuun ottamatta tämän asetuksen II osastossa tarkoitettuja toimia ja tarvittaessa tiettyjä tämän asetuksen III ja IV osastossa tarkoitettuja alueellisen tason ylittäviä toimia, ja kaikkiin näihin toimiin sovelletaan kaikkia [rahastoista annetussa yleisessä] asetuksessa (EY) N:o . . . säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä.c) Toimia, joista ei ole säädetty tämän kohdan a ja b alakohdassa, voidaan osarahoittaa yksinomaan EMOTR:n tukiosastosta ja niihin sovelletaan [yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta] annetussa asetuksessa (EY) N:o . . . säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä sekä sen soveltamisesta annettuja säännöksiä, jollei tämän asetuksen säännöksistä muuta johdu.2. EMOTR:n tukiosastosta voidaan rahoittaa innovatiivisia ja tekniseen tukeen liittyviä toimia noudattaen samoja edellytyksiä ja menettelyjä, joista on säädetty [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 21-23 artiklassa. Osuudet 0,7 prosenttia ja 0,3 prosenttia korvataan kuitenkin 2 prosentin suuruisella kokonaisosuudella.I OSASTO SUUNNITTELU JA TOTEUTTAMINEN 3 artikla Suunnittelua koskevat yhteiset säännökset1. Tähän asetukseen sovelletaan [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 9 artiklassa annettuja määritelmiä.2. Suunnittelussa noudatetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita ja jäljempänä 5 artiklassa tarkoitettuja kalastuslaivastoja koskevia monivuotisia ohjausohjelmia. Suunnittelua voidaan tässä tarkoituksessa tarkistaa tarvittaessa ja erityisesti monivuotisten ohjausohjelmien täytäntöönpanokausien päättyessä.Suunnittelu kattaa kaikki II, III ja IV osastossa tarkoitetut alat.3. Suunnitelmista käy ilmi, että julkinen tuki on välttämätöntä tavoitteiden saavuttamiseksi ja erityisesti että kyseisiä kalastuslaivastoja ei voitaisi uudistaa tai nykyaikaistaa ilman julkista tukea ja etteivät suunnitellut toimenpiteet horjuta kalavarojen kestävää tasapainoa.Suunnitelmien sisältö vahvistetaan liitteessä I.4. Suunnittelukauden muiden osien, jotka eivät vielä kuulu komission hyväksymään monivuotiseen ohjausohjelmaan, suunnittelua koskevat seikat ovat ainoastaan viitteellisiä; jäsenvaltiot täsmentävät ne uuden monivuotisen ohjausohjelman hyväksymisen yhteydessä ja sen tavoitteiden mukaisesti.4 artikla EMOTR:n tukiosasosta yhteisrahoitettuja toimia koskevat erityiset säännökset1. Suunnittelu toteutetaan seuraavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti:a) Jäsenvaltioiden on esitettävä komissiolle suunnitelma, jota sovelletaan kaikkiin suunniteltuihin toimiin.Suunnitelmaa toteutetaan seitsemän vuoden ajan 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen.Suunnitelman laatii jäsenvaltion tätä tarkoitetusta varten nimittämä viranomainen, ja jäsenvaltion on toimitettava se komission hyväksyttäväksi saatuaan siitä [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 8 artiklassa tarkoitettujen osakkaiden lausunnon. Osakkaat antavat lausuntonsa jäljempänä neljännessä alakohdassa säädetyssä määräajassa.Suunnitelma on esitettävä kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.b) Komissio arvioi esitetyn suunnitelman sen perusteella, miten yhteneväinen se on tämän asetuksen ja [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen kanssa. Komissio laatii kyseisen suunnitelman perusteella yhtenäisen ohjelma-asiakirjan yhteisymmärryksessä kyseisen jäsenvaltion kanssa. Komissio päättää EMOTR:n tukiosaston osallistumisesta [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . .. 50 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kuuden kuukauden kuluessa suunnitelman esittämisajankohdasta, jos suunnitelmassa on esitetty kaikki liitteessä I tarkoitetut seikat.Komission päätöksestä ilmoitetaan kyseiselle jäsenvaltiolle ja se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.2. Jäsenvaltion interventiotoimenpiteiden hallinnointia varten nimittämä viranomainen, jota tässä asetuksessa nimitetään "hallintoviranomaiseksi", vastaa hallinnon tehokkuudesta ja säännönmukaisuudesta sekä kyseisten toimien toteuttamisesta.Kyseisten toimien seuranta ja arviointi toteutetaan [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 33-36 ja 39-42 artiklassa annettujen periaatteiden mukaisesti.3. Komissio antaa tämän asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 50 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.Säännöissä määritellään erityisesti seuraavat seikat:a) Suunnitelmien esittäminen;b) Ohjelma-asiakirjojen tarkastaminen;c) Varainhoidon suunnitteleminen, erityisesti varainhoidon noudattamisen ja rahoituksen osallistumisen varmistamiseksi;d) Seuranta ja arviointi.5 artikla Kalastuslaivastojen monivuotiset ohjausohjelmat1. Komissio hyväksyy kullekin jäsenvaltiolle erikseen monivuotiset ohjausohjelmat noudattaen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä niiden kalatalousalan rakenneuudistusta koskevien tavoitteiden ja yksityiskohtaisten sääntöjen perusteella, jotka neuvosto on vahvistanut saman asetuksen 11 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa komission päätöksessä vahvistetaan erityisesti tavoitteet, jotka on luokiteltu niiden toteuttamiseksi tarvittavien sellaisten keinojen perusteella, joiden avulla pyyntiponnistusta voidaan hallita kestävältä pohjalta.3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 1 päivään tammikuuta 2001 mennessä liitteessä II esitetyt tiedot, jotka on tarkoitettu 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välistä jaksoa koskevien monivuotisten ohjausohjelmien laatimista varten.6 artikla Monivuotisten ohjausohjelmien seuranta1. Jäsenvaltioiden on vuosittain ennen 1 päivää huhtikuuta toimitettava komissiolle monivuotisten ohjausohjelmien täytäntöönpanon edistymisen seurantaa varten yhteenvetoasiakirja oman monivuotisen ohjelmansa edistymisestä. Kolmen kuukauden kuluessa tästä määräajasta komissio välittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen kaikkien jäsenvaltioiden monivuotisten ohjausohjelmien täytäntöönpanosta.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kalastusalusten ulkoisia ominaisuuksia ja pyyntiponnistuksen seurantaa kalastuslaivaston eri osilta ja kalastusalakohtaisesti koskevat tiedot, erityisesti kapasiteetin kehittymisestä ja kalastustoiminnasta, yhteisön kalastusalusrekisteristä 30 päivänä syyskuuta 1998 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2090/98 (5) sekä yhteisön kalastuslaivaston jakamisesta osiin ja pyyntiponnistuksesta monivuotisten ohjausohjelmien yhteydessä 30 päivänä syyskuuta 1998 annetussa komission asetuksessa N:o 2091/98 (6) säädettyjen menettelyjen mukaisesti.3. Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tahi monivuotisten ohjausohjelmien säännösten nojalla tarkastella uudelleen ja tarvittaessa mukauttaa jokaista hyväksyttyä monivuotista ohjausohjelmaa.4. Komissio päättää jäljempänä 3 kohdassa säädetyistä mukautuksista asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.5. Jäsenvaltioiden on sovellettava tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi asetuksen (EY) N:o 2847/93 24 artiklan säännöksiä.II OSASTO KALASTUSLAIVASTOJEN MONIVUOTISTEN OHJAUSOHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 7 artikla Kalastuslaivaston uudistaminen ja kalastusalusten nykyaikaistaminen1. Kalastuslaivaston uudistaminen ja kalastusalusten nykyaikaistaminen järjestetään tässä artiklassa sekä 8-13 artiklassa annettavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.a) Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädetyn menettelyn mukaista hyväksymistä varten laivaston uudistamista koskeva pysyvä valvontajärjestelmä. Järjestelmällä on taattava kalastuskapasiteetin säilyttäminen tai tarvittaessa sen asteittainen alentaminen monivuotisessa ohjausohjelmassa vahvistettujen välitavoitteiden tai lopullisten tavoitteiden mukaisesti.b) Järjestelmässä on määrättävä toimenpiteistä, joilla voidaani) määrittää kuhunkin uuden kapasiteetin laivastoontuloon, mukaan lukien nykyaikaistumisesta aiheutuvaan kapasiteetin lisäämiseen liittyvä uudeksi kapasiteetiksi käsitettävä kapasiteetti, joka on poistettava pysyvästi.ii) Järjestelmällä on taattava, ettei päätöksellä, jolla annetaan kalastusaluksen rakentamista tai nykyaikaistamista koskeva lupa, mukaan lukien onnettomuudessa tai haaksirikossa menetettyjen alusten korvaaminen, aiheudu pyyntiponnistuksen kasvua.iii) Järjestelmällä on taattava, etteivät alle 12 metriä pitkien alusten muodostamassa laivastonosassa, lukuun ottamatta troolareita, alusten rakentamista tai nykyaikaistamista koskevat päätökset johda kyseiselle laivaston osalle hyväksytyn kapasiteetin lisääntymiseen.c) Yhteisön ohjelmissa esitettävät kalastuslaivaston määrää ilmaisevat indikaattorit, joista on säädetty liitteen I 2 kohdan d alakohdassa, on laadittava järjestelmän mukaisesti.2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytöstä poistetut alukset on ilmoitettu poistetuiksi kalastusalusrekisteristä ja yhteisön kalastusalusrekisteristä. Niiden on myös varmistettava, että poistetuiksi ilmoitetut alukset luopuvat lopullisesti kalastuksen harjoittamisesta yhteisön vesillä.Edellä 1 artiklan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetun uuden kapasiteetin tuloon liittyvää poistettua kapasiteettia ei saa siirtää toiseen jäsenvaltioon eikä kolmanteen maahan.8 artikla Pyyntiponnistuksen säätely1. Jäsenvaltioiden on toteutettava pyyntiponnistuksen säätelytoimenpiteitä 5 artiklassa tarkoitetuissa monivuotisissa ohjausohjelmissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava toimenpiteitä kalastusalusten poistamiseksi pysyvästi kalastuskäytöstä tai niiden kalastustoiminnan rajoittamiseksi liitteessä III annettujen säännösten mukaisesti.2. Alusten pysyväksi poistamiseksi kalastustoiminnasta tarkoitetut toimenpiteet voivat koskea ainoastaan yli 15 vuoden ikäisiä aluksia. Näihin voi erityisesti kuulua seuraavia toimenpiteitä:a) kyseisen aluksen romuttaminen;b) kyseisen aluksen siirtäminen pysyvästi kolmanteen maahan kyseisen maan toimivaltaisten viranomaisten suostumuksella, jollei kyseisellä siirrolla rikota kansainvälistä oikeutta tai vahingoiteta kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa tai muita yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita. Tässä yhteydessä siirtäminen tiettyihin kolmansiin maihin voidaan sulkea pois julkisen tuen piiristä; tätä varten jäsenvaltioiden on esitettävä edellä 3 artiklassa ja 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa suunnitelmissa luettelo kolmansista maista, joihin ne aikovat siirtää kalastusaluksia;c) pysyvä siirtäminen muuhun kuin kalastuskäyttöön yhteisön vesillä.Alusten, joiden toiminta lopetetaan pysyvästi tämän kohdan mukaisesti, kapasiteettia ei missään tapauksessa saa korvata. Kyseisiin aluksiin sovelletaan 7 artiklan 2 kohdan 1 alakohdassa säädettyjä edellytyksiä.3. Toiminnan pysyväksi lopettamiseksi edunsaajille maksettava julkinen tuki ei saa ylittää seuraavia määriä:a) Romuttamispalkkioti) 15 vuoden ikäiset alukset: liitteen IV taulukoissa 1 ja 2 annetut asteikot;ii) 15-29 vuoden ikäiset alukset: taulukoissa 1 ja 2 annetut asteikot vähennettyinä 1,5 prosentilla kultakin 15 vuotta ylittävältä vuodelta;iii) 30 vuoden ikäiset alukset: taulukoissa 1 ja 2 annetut asteikot vähennettyinä 22,5 prosentilla.b) palkkio siirtämisestä pysyvästi kolmanteen maahan: edellä a alakohdassa tarkoitettujen alusten romuttamisesta myönnettävien palkkioiden enimmäismäärät vähennettyinä 50 prosentille. Tällä perusteella ei kuitenkaan saa myöntää julkista tukea aluksille, joiden vetoisuus on alle 25 bruttorekisteritonnia tai 27 bruttotonnia tai jotka ovat yli 30 vuoden ikäisiä, muutoin kuin toisessa kohdassa säädetyin edellytyksin.c) palkkiot muissa tapauksissa, joissa aluksen toiminta lopetetaan pysyvästi: edellä a alakohdassa tarkoitetut alusten romuttamispalkkiot vähennettyinä 50 prosentilla. Tällä perusteella ei kuitenkaan saa myöntää julkista tukea aluksille, joiden vetoisuus on alle 25 bruttorekisteritoinnia tai 27 bruttotonnia tai jotka ovat yli 30 vuoden ikäisiä, muutoin kuin toisessa kohdassa säädetyin edellytyksin.Poiketen siitä, mitä c alakohdassa säädetään, silloin kun aluksen toiminnan pysyvällä siirtämisellä historiallisen perinnön säilyttämiseen jäsenvaltion alueella tai julkisten tai julkisia vastaavien elinten toteuttamaan kalavarojen tutkimustoimintaan, jolloin alus purjehtii jäsenvaltion lipun alla, tai erityisesti kolmannen maan toteuttaman kalastustoiminnan valvontaan, julkista tukea myönnetään a alakohdassa säädetyin edellytyksin.4. Kalastustoiminnan rajoittamistoimenpiteisiin voi kuulua tiettyinä ajanjaksoina luvallisten kalastuspäivien tai merelläolopäivien rajoittaminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 17 artiklassa asetettujen säännösten soveltamista. Nämä toimenpiteet eivät anna aihetta minkäänlaiseen julkiseen tukeen.9 artikla Yhteisyritykset1. Edellä 8 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla pysyvästä siirtämisestä maksetun palkkion täydennykseksi voidaan myöntää lisäpalkkiota yhden tai useamman aluksen rekisteröintipaikkana olevan kolmannen maan kansalaisena olevan osakkaan kanssa toteutettavalle yhteisyrityshankkeelle, jäljempänä "yhteisyritys".2. Edellä 8 artiklassa ja jäljempänä liitteessä III säädettyjen edellytysten lisäksi aluksen lopullisesta siirtämisestä muuhun käyttöön maksettavassa palkkiossa on noudatettava seuraavia edellytyksiä:a) Sellaisen kaupallisen yrityksen perustaminen ja rekisteröinti kolmannen maan lainsäädännön mukaisesti tai osuuden hankkiminen sellaisen jo rekisteröidyn yhtiön osakepääomasta, jonka tavoitteena on toteuttaa kaupallista toimintaa kalatalousalalla kolmannen maan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä. Yhteisön kuuluvan osakkaan osuuden on oltava merkittävä, 25-75 prosenttia osakepääomasta; 1 alakohdassa tarkoitetusta lisäpalkkiosta vähintään puolet on investoitava yhteisyrityksen likviditeettiin;b) kolmannessa maassa toimivaan yhteisyritykseen viedyn aluksen omaisuuden siirtäminen. Muutkaan varustajat eivät saa viiden vuoden pituisen jakson aikana käyttää alusta muuhun kuin kolmannen maan toimivaltaisten viranomaisten hyväksymään toimintaan.3. Yhteisyritysten perustamisesta maksettavien lisäpalkkioiden myöntämisessä on noudatettava seuraavia yksityiskohtaisia sääntöjä:a) Jos kyseisen kolmannen maan kanssa on tehty kalastussopimus, jossa määrätään yhteisyritysten perustamisesta, lisäpalkkio ei saa ylittää 60:tta prosenttia 1 kohdassa tarkoitetun lopullisesta siirrosta maksettavan palkkion enimmäismäärästä. Lisäpalkkio suoritetaan kokonaisuudessaan Euroopan yhteisön talousarviosta, mutta se ei kuulu 2 artiklassa säädettyjen keinojen soveltamisalaan;b) Jos kyseisen kolmannen maan kanssa ei ole tehty kalastussopimusta eikä neuvoston päätöstä valtuuttaa komissio neuvottelemaan kalastussopimuksesta, lisäpalkkio ei saa ylittää 30:tä prosenttia 1 kohdassa tarkoitetun lopullisesta siirrosta maksettavan palkkion enimmäismäärästä. Poiketen siitä, mitä a alakohdassa säädetään, lisäpalkkio rahoitetaan Euroopan yhteisön talousarviosta 2 artiklassa annettujen säännösten mukaisesti;c) Jos kalastussopimus kolmannen maan kanssa on tehty, mutta siinä ei määrätä yhteisyrityksistä, lisäpalkkioiden myöntäminen keskeytetään, kunnes kalastussopimusta on muutettu siten, että siinä määrätään yhteisyritysten perustamisesta. Tästä ajankohdasta alkaen sovelletaan a alakohdassa annettuja säännöksiä. Jollei kalastussopimusta ole muutettu tässä tarkoituksessa 18 kuukauden kuluessa lisäpalkkion hakemusajankohdasta, sovelletaan b alakohdassa annettuja yksityiskohtaisia sääntöjä;d) Jos neuvosto on tehnyt sellaisessa tapauksessa, jossa kalastussopimusta ei ole, päätöksen, jolla se valtuuttaa komission neuvottelemaan kalastussopimuksesta, jossa määrätään yhteisyrityksistä, lisäpalkkioiden myöntäminen keskeytetään, kunnes tällainen kalastussopimus on tehty. Tästä ajankohdasta alkaen sovelletaan a alakohdassa annettuja yksityiskohtaisia sääntöjä. Jollei kalastussopimusta ole tehty 18 kuukauden kuluessa lisäpalkkion hakemusajankohdasta, sovelletaan b alakohdassa annettuja yksityiskohtaisia sääntöjä.4. Hallintoviranomainen maksaa 50 prosenttia lisäpalkkiosta hakijalle sillä hetkellä, jolloin alus siirretään yhteisyritykseen, hakijan osoitettua, että alkumaksua viidellä prosentilla korotettuna vastaavan suuruinen pankkivakuus on suoritettu.5. Hakijan on esitettävä hallintoviranomaiselle vuosittain viiden vuoden ajan yhteisyrityksen perustamisesta tai yhteisöstä kotoisin olevan osakkaan osuuden hankkimisesta yrityksen osakepääoman kertomus toimintasuunnitelman toteuttamisesta, ja siihen on liitettävä yhtiön tase ja selvitys omistusuhteista. Hallintoviranomaisen on toimitettava kertomus komissiolle tiedoksi.Jäljelle jäänyt osa lisäpalkkiosta maksetaan hakijalle kahden toimintavuoden ja kahden ensimmäisen kertomuksen toimittamisen jälkeen.Takuu vapautetaan viidennen kertomuksen hyväksymisen jälkeen, jos kaikki edellytykset on täytetty.6. Komissio antaa tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 50 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.10 artikla Laivaston uudistamiselle ja alusten nykyaikaistamiselle myönnettävä julkinen tuki1. Kalastuslaivaston uusimiselle ja alusten nykyaikaistamiselle voidaan myöntää julkista tukea ainoastaan seuraavin sekä liitteessä III säädetyin edellytyksin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa asetettujen edellytysten soveltamista:a) Jos monivuotisen ohjausohjelman vuosittaisia kokonaistavoitteita noudatetaan, ja niissä laivastonosissa, joissa vuosittaisia tavoitteita myös noudatetaan, jäsenvaltio voi myöntää julkista tukea uuden kalastuskapasiteetin tulolle ainoastaan, jos uuden kapasiteetin tuloon liittyvä poistettu kapasiteetti kussakin yksittäisessä hankkeessa on sekä vetoisuudelta että koneteholta vähintään 30 prosenttia suurempi kuin käytöönotettu uusi kapasiteetti;b) Jos vuosittaiset tavoitteet saavutetaan monivuotisen ohjausohjelman mukaisessa alle 12 metrin pituisten alusten, muiden kuin troolareiden, muodostamassa laivastonosassa, jäsenvaltio voi myöntää julkista tukea uuden kalastuskapasiteetin tulolle tähän laivastonosaan ainoastaan, jos käytöstä poistettu, hyväksyttävällä tavalla poistetuksi kirjattu kapasiteetti on kokonaisuutena ottaen vetoisuudeltaan ja teholtaan vähintään yhtä suuri kuin käyttöönotettu uusikapasiteetti.Uuteen kalastuskapasiteettiin voi kuulua työturvallisuuden ja -olojen parantamiseksi ja/tai pyydettyjen ja aluksella säilytettyjen kalataloustuotteiden laadun parantamiseksi toteutettu alusten nykyaikaistaminen.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen perusteella tukikelpoiset menot eivät saa ylittää seuraavia määriä:a) kalastusalusten rakentaminen: liitteen IV taulukossa 1 annetut asteikot korotettuina 92,5 prosentilla. Alusten, joiden runko ei ole terästä eikä lasikuitua, korotuskerroin on kuitenkin 37,6 prosenttia;b) kalastusalusten nykyaikaistaminen, mukaan lukien tarvittaessa, vetoisuuden uudelleen mittauksesta aiheutuvat kustannukset vuonna 1969 tehdyn yleissopimuksen (7) liitteen I mukaisesti: 50 prosenttia a alakohdassa tarkoitetun rakentamistuen perusteella tukikelpoisista menoista.3. Julkista tukea ei saa myöntää kapasiteetille, jonka poistamiseen liittyy uuden kapasiteettiin käyttöönotto.11 artikla Kalastuslaivastoja koskevat yhteiset säännökset1. Kalastuslaivaston uusimiselle ja alusten nykyaikaistamiselle ei voida myöntää julkista tukea eikä uusien alusten tulolle kalastuslisenssejä, jollei jäsenvaltio ole säädetyssä ajassa:a) toimittanut 6 artiklassa säädettyjä tietoja;b) toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä kalastusalusten ominaisuuksista 22 päivänä syyskuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2930/86 (8) noudattamiseksi;c) toteuttanut 7 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyä järjestelmää laatiessaan ja soveltaessaan asianmukaisia toimenpiteitä monivuotisten ohjausohjelmien tavoitteiden noudattamiseksi.2. Komissio voi 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet, mukaan lukien erityisesti seuraavat toimenpiteet:a) monivuotisten ohjausohjelmien kapasiteettitavoitteiden tarkistaminen käytettävissä olevien tietojen perusteella,b) sellaisille kolmansille maille tehtävien kalastuslisenssihakemusten jättämisen keskeyttäminen näiden maiden kanssa tehtyjen kalastussopimusten yhteydessä, joille yhteisön talousarviossa ei ole myönnetty rahoitustukea.3. Kalastuslaivastolle tarkoitetun julkisen tuen yhdistämisessä on noudatettava seuraavia säännöksiä:a) Nykyaikaistamiseen ei saa myöntää tukea viiden vuoden kuluessa kyseisen aluksen rakentamiseen tarkoitetun julkisen tuen myöntämisestä;b) Pysyvästä lopettamisesta myönnettäviä, 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja palkkiota ja 9 artiklassa tarkoitettuja yhteisyritysten perustamisesta myönnetään tämän asetuksen tai asetusten (ETY) N:o 2908/83 (9), (ETY) N:o 4028/86 (10) ja (EY) 3699/93 nojalla. Kyseisistä palkkioista vähennetään:i) osa aluksen nykyaikaistamiselle myönnetyn tuen ja/tai yritysten tilapäisestä yhteenliittymisestä maksetusta palkkion määrästä; tämä osa lasketaan pro rata temporis viisi vuotta ennen toiminnan pysyvää lopettamista tai yhteisyrityksen perustamista;ii) kokonaisuudessaan tämän asetuksen 17 artiklan 1 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 3699/93 14 artiklassa tarkoitettu toiminnan tilapäiselle lopettamiselle myönnetty tuki, jota on maksettu kaksi vuotta ennen toiminnan pysyvää lopettamista tai yhteisyrityksen perustamista.12 artikla Pienimuotoinen rannikkokalastus1. Tässä artiklassa "pienimuotoisella rannikkokalastuksella" tarkoitetaan alle 12 metrin pituisten alusten, muiden kuin troolareiden, harjoittamaa kalastusta.2. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa pienimuotoisesta rannikkokalastusta koskevia edellytyksiä parantavia lisätoimenpiteitä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä asetuksessa tai muissa asetuksissa säädettyjen toimenpiteiden toteuttamista.3. Jos alusten omistajaryhmittymä tai pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien kalastajien perheryhmittymä toteuttaa yhdessä kokonaisvaltaisen yhteishankkeen, joka liittyy kalastustoiminnan rakenteiden parantamiseen, hankkeen osanottajille voidaan myöntää kiinteä kokonaispalkkio KOR:sta tai EMOTR:n tukiosastosta myönnettävällä osarahoituksella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä asetuksessa tai muissa rakennerahastoja koskevissa asetuksissa säädetyn muun tuen myöntämistä.4. Kiinteän kokonaispalkkion enimmäismäärä rajoitetaan 150 000 EUR kokonaisvaltaiselta yhteishankkeelta. Hallintoviranomainen muuntaa tosiasiallisesti maksetun palkkion määrää ja sen jakamista edunsaajien kesken hankkeen laajuuden ja kunkin osanottajan siihen suorittaman rahoituspanoksen perusteella.13 artikla Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet1. Tässä artiklassa "kalastajalla" tarkoitetaan henkilöä, joka harjoittaa pääasiallista ammattitoimintaansa toiminnassa olevalla merikalastusaluksella.2. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kalastajien eduksi asetuksen (ETY) N:o 3760/92 11 artiklassa tarkoitettuun yhteisön kalastusalan rakenneuudistukseen liittyviä sosiaalistaloudellisia toimenpiteitä.3. KOR:sta tai EMOTR:n tukiosastosta voidaan myöntää rahoitustukea ainoastaan seuraaviin toimenpiteisiin:a) kalastajien kansallisten varhaiseläkejärjestelmien osarahoitus, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:i) toimenpiteen edunsaajien ikä on varhaiseläkkeelle siirryttäessä enintään 10 vuotta alhaisempi kuin jäsenvaltion voimassa olevassa lainsäädännössä tarkoitettu laillinen eläkeikä tai edunsaajat ovat vähintään 55 vuoden ikäisiä,ii) edunsaajat voivat perustella vaatimuksensa vähintään 10 vuoden aktiivisella toiminnalla kalastajana.Varhaiseläkkeen aikana kalastajien tavallisen eläkejärjestelmän maksut eivät kuitenkaan kuulu KOR:n ja EMOTR:n rahoitustuen piiriin.Missään jäsenvaltiossa ei edunsaajien määrä koko ohjelmajakson aikana saa olla suurempi kuin niiden työpaikkojen määrä, jotka poistuivat kalastusaluksilta kyseisten alusten kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen johdosta 8 artiklan mukaisesti;b) Henkilökohtaisten palkkioiden myöntäminen kalastajille, jotka ovat harjoittaneet ammattiaan vähintään kuuden kuukauden ajan, rajoitetaan 10 000 enimmäismäärään yksittäistä edunsaajaa kohti, jos aluksen, jolla edunsaajat työskentelivät, toiminta on pysyvästi lopetettu 8 artiklan mukaisesti;c) Kalastajille, jotka ovat harjoittaneet ammattiaan vähintään viiden vuoden ajan voidaan maksaa kertaluonteisina kiinteät henkilökohtaiset palkkiot toiminnan suuntaamiseksi tai monipuolistamiseksi muuhun kuin merikalastukseen yksittäisen tai yhteisen sosiaalisen ohjelman puitteissa yksittäiselle edunsaajalle 50 000 EUR rajoitettujen tukikelpoisten kustannusten perusteella; tämä tuki voidaan yhdistää samalle kalastajalle myönnettyyn, edellä b kohdassa tarkoitettuun tukeen; hallintoviranomainen muuntaa tuen määrän toiminnan uudelleen suuntaamis- ja monipuolistamishankkeen laajuuden sekä edunsaajan suorittaman rahoituspanoksen perusteella.4. Jäsenvaltioiden on annettava tarvittavat säännökset, joilla taataan, että:a) edellä 3 kohdassa tarkoitetun toimenpiteen edunsaajat luopuvat lopullisesti kalastajan ammatista;b) sama kalastaja ei yhdistä 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua toimenpidettä mihinkään 3 kohdan b ja c alakohdissa tarkoitetuista toimenpiteistä;c) edellä 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu palkkio palautetaan pro rata temporis, jos edunsaaja alkaa uudelleen harjoittaa ammattiaan vuoden kuluessa hänelle tarkoitetun palkkion maksamisesta;d) edellä 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tuki palautetaan pro rata temporis, jos edunsaaja alkaa uudelleen harjoittaa ammattiaan viiden vuoden kuluessa hänelle tarkoitetun palkkion maksamisesta;e) edellä 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun toimenpiteen edunsaajat tosiasiallisesti harjoittavat uutta toimintaa. III OSASTO MEREN RANNIKKOALUEIDEN KALAVAROJEN SUOJELEMINEN, VESIVILJELY, KALASTUSSATAMIEN KALUSTO, JALOSTAMINEN JA KAUPANPITÄMINEN 14 artikla Tuen piiriin kuuluvat alat1. Jäsenvaltiot voivat liitteessä III eritellyin edellytyksin toteuttaa toimenpiteitä aineellisten investointien edistämiseksi seuraavilla aloilla:a) Meren rannikkoalueiden kalavarojen suojeleminen;b) Vesiviljely;c) Kalastussatamien kalusto;d) Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostaminen ja kaupanpitäminen.2. KOR:sta tai EMOTR:n tukiosastosta voidaan myöntää tukea ainoastaan hankkeille, joillaa) edistetään tarkoitetuun rakenteellisen parannustoimenpiteen kestäviä taloudellisia vaikutuksia;b) annetaan riittävät takeet teknisestä ja taloudellisesta elinkelpoisuudesta;c) vältetään vääristyneitä vaikutuksia, erityisesti liikatuotantokapasiteetin riskit;d) suositaan koko alan etujen huomioon ottamista.IV OSASTO MUUT TOIMENPITEET 15 artikla Myynnin edistäminen ja uusien myyntikanavien löytäminen1. Jäsenvaltiot voivat liitteessä III täsmennetyin edellytyksin toteuttaa toimenpiteitä, joilla suositaan yhteisiä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden myynnin edistämistä ja uusien myyntikanavien löytämistä koskevia toimia, joihin kuuluvat erityisesti seuraavat toimet:a) laadun varmistaminen, laatumerkinnät, tuotteiden nimitysten rationalisointi ja normalisointi;b) myynnin edistämiskampanjat, joihin luetaan myös laadun arvostuksen lisäämiseksi tarkoitetut kampanjat;c) kuluttajatutkimukset ja -testit;d) messujen, markkinoiden ja näyttelyjen järjestäminen ja niihin osallistuminen;e) opinto- tai kauppamatkojen järjestäminen;f) markkina- ja mielipidetutkimukset, mukaan lukien yhteisön tuotteiden kaupanpitämisen näkymät kolmansissa maissa;g) kaupanpitämisen edellytysten parantamista edistävät kampanjat;h) myyntineuvonta ja -tuki, tukku- ja vähittäiskauppiaiden palvelut.2. Etusijalle asetetaan toimet:a) joiden tarkoituksena on varmistaa ylijäämälajien tai vajaan pyynnin kohteena olevien lajien menekki;b) joita toteuttavat asetuksen (ETY) N:o 3759/92 nojalla virallisesti hyväksytyt organisaatiot;c) joilla toteutetaan kalastus- ja vesiviljelytuotteiden laatupolitiikkaa;d) joiden tarkoituksena on edistää ympäristöystävällisillä pyyntimenetelmillä saatujen tuotteiden myyntiä.3. Toimenpiteet eivät saa kohdistua tavaramerkkeihin eivätkä ne saa viitata tiettyyn maahan tai maantieteelliseen alueeseen muutoin kuin erityisissä tapauksissa, joissa tuotteen tai valmistusmenetelmän tiettyyn maantieteelliseen alueeseen viittaava alkuperä on tunnustettu virallisesti maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (11) nojalla. Tällainen viittaus voidaan tehdä ainoastaan siitä ajankohdasta alkaen, jona nimitys on kirjattu asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 3 kohdassa säädettyyn rekisteriin.16 artikla Alan ammattikunnan toteuttamat toimet1. Jäsenvaltiot voivat kannustaa asetuksen (ETY) N:o 3759/92 säännösten mukaisesti hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden perustamista ja helpottaa niiden toimintaa seuraavin edellytyksin:a) Määräajan 1.1.2000 jälkeen perustetuille tuottajaorganisaatioille voidaan myöntää tukea kolmen vuoden ajan niiden hyväksymisestä. Tuen määrä ei saa ylittää seuraavia vastaavasti ensimmäisenä, toisena ja kolmantena vuonna myönnettäviä määriä:i) kolmea, kahta ja yhtä prosenttia tuottajaorganisaation kaupan pitämän tuotannon arvosta;ii) 60 prosenttia, 40 prosenttia ja 20 prosenttia tuottajaorganisaation hallintokuluista;b) Asetuksen (ETY) 3759/92 7 a artiklassa tarkoitetun erityisen hyväksymisen saaneille tuottajaorganisaatioille voidaan myöntää tukea kolmen vuoden ajan erityisen hyväksymisen ajankohdasta alkaen niiden laadun parantamis- ja kaupanpitämissuunnitelman toteuttamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta a alakohdassa tarkoitettujen tukien myöntämistä. Tuen määrä ei saa ylittää seuraavia vastaavasti ensimmäisenä, toisena ja kolmantena vuonna myönnettäviä määriä:i) kolmea, kahta ja yhtä prosenttia suunnitelmassa tarkoitettujen ja edunsaajina olevan tuottajaorganisaation kaupan pitämien tuotteiden arvosta;ii) 60 prosenttia, 50 prosenttia ja 40 prosenttia organisaation suunnitelman täytäntöönpanoon käyttämistä varoista;c) Edellä a ja b alakohdassa tarkoitettu tuki maksetaan lopullisille edunsaajille sitä vuotta seuraavana vuonna, jona tuki on myönnetty, ja viimeistään 31.12.20082. Jäsenvaltiot voivat kannustaa kestoltaan rajoitettuja yhteistä etua hyödyttäviä toimia, jotka eivät kuulu yksityisyrityksen tavanomaiseen toimintaan, joiden toteuttamiseen ammattikunta itse osallistuu aktiivisesti ja joilla edistetään yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden toteuttamista.Tukikelpoiset toimet voivat koskea erityisesti seuraavia aiheita:a) tietyille kalastusalueille pääsyn edellytysten hallintoa ja valvontaa sekä kiintiöiden hallintaa;b) pyyntiponnistuksen hallintaa;c) hallintoviranomaisen mahdollisimman valikoiviksi toteamien pyydysten ja menetelmien käytön edistämistä;d) kalavarojen säilyttämistä koskevien teknisten toimenpiteiden toteuttamista;e) yhteisiä vesiviljelylaitteita, vesiviljelytilojen rakenteiden uudistamista ja suunnittelua, yhteistä vesiviljelyjätteiden käsittelyä;f) kalankasvatuksen patologisten tai syöpäläisistä aiheutuvien riskien torjumista kaltevapintaisilla altailla tai rannikkojen ekojärjestelmissä;g) perustietojen keräämistä ja/tai ympäristön hallintomallien valmistelemista kalatalous- ja vesiviljelyalalla rannikkoalueiden yhtenäisten hallintosuunnitelmien valmistelemiseksi;h) sähköisen kaupan ja muun tietotekniikan järjestämistä teknisten ja kaupallisten tietojen levittämiseksi;i) alan yritysten tarhojen perustamista ja/tai kalatalous- ja vesiviljelytuotteiden kokoomakeskusten perustamista;j) ammatilliseen, erityisesti pätevyyttä kohottavaan koulutukseen pääsyä, taitotiedon siirron järjestämistä aluksilla ja maalla;k) laadun parantamis- ja valvontajärjestelmien, terveysolojen, tilastovälineiden ja ympäristöystävällisten vaikutusten huomioon ottamisen määrittämistä ja toteuttamista.Yritysten tavanomaiseen tuotantoprosessiin kuuluvat menot eivät tämän kohdan perusteella ole tukikelpoisia.3. Komissio antaa tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 50 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.17 artikla Toiminnan tilapäinen lopettaminen ja muut rahoituskorvaukset1. Jäsenvaltiot voivat myöntää kalastajille ja alusten omistajille korvauksia toiminnan tilapäisestä lopettamisesta seuraavissa olosuhteissa:a) Erityisesti biologisista syistä johtuvan yllättävän seikan vuoksi; korvausten myöntämissen enimmäiskesto on kaksi kuukautta vuodessa. Hallintoviranomainen toimittaa komissiolle etukäteen asianmukaiset tieteelliset perustelut;b) Kalastussopimuksen perusteella toimiville yhteisön kalastuslaivastoille, jos kalastussopimusta ei uusita; korvausten myöntämisen enimmäiskesto on kuusi kuukautta vuodessa; myöntämistä voidaan jatkaa kuudella kuukaudella siinä tapauksessa, että kyseistä laivastoa koskeva komission hyväksymä toiminnan uudelleen suuntaamissuunnitelma toteutetaan;c) Jos kalavarojen ehtymisvaaran yhteydessä toteutetaan komission tai jäsenvaltion päätöksellä elvytyssuunnitelma; korvausten myöntämisen enimmäiskesto on kaksi vuotta, ja sitä voidaan jatkaa yhdellä vuodella. Korvaukset voidaan samoissa kestoa koskevissa rajoissa ulottaa koskemaan jalostusteollisuutta, jos se on hankinnoissaan riippuvainen elvytyssuunnitelman kohteena olevista kalavaroista. Hallintoviranomainen toimittaa komissiolle ennen elvyttämissuunnitelman täytäntöönpanoa asianmukaiset tieteelliset ja taloudelliset perustelut. Komissio pyytää viipymättä asetuksen (ETY) N:o 3760/92 16 artiklassa säädetyn komitean lausunnon ja toimittaa tämän lausunnon viipymättä hallintoviranomaiselle.2. Jäsenvaltiot voivat myöntää kalastajille ja kalastusalusten omistajille rahoituskorvauksen, jos neuvoston päätöksestä aiheutuu teknisiä rajoituksia tietyille pyydyksille ja pyyntimenetelmille; tämän tuen maksaminen, jonka tarkoituksena on kattaa tekninen mukauttaminen, rajoitetaan kuudeksi kuukaudeksi.3. KOR:sta ja EMOTR:n tukiosastosta 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuille toimenpiteille maksettava rahoitustuki ei saa ylittää jäsenvaltion ja kaikkien ohjelmien osalta koko kaudelta 2000-2006 korkeampaa seuraavista kahdesta kynnysarvosta: miljoonaa EUR:a tai kolmea prosenttia alalle kyseisessä jäsenvaltiossa myönnetystä yhteisön tuesta.Hallintoviranomainen muuntaa 1 ja 2 kohdassa säädettyjen korvausten tosiasiallisen yksittäisen määrän tarkoituksenmukaisten parametrien, esim. tosiasiallisesti kärsityn vahingon, toiminnan uudelleen suuntaamiseksi tehtyjen ponnistelujen merkityksen, elvyttämissuunnitelman laajuuden, tekniseksi mukauttamiseksi tehtyjen ponnistelujen perusteella.4. Tämän asetuksen soveltamiseksi toteutettavia toimenpiteitä ei voida missään tapauksessa katsoa osallistumiseksi 5 artiklassa tarkoitetun monivuotisen ohjausohjelman tavoitteiden toteuttamiseen eikä niitä voida perustella kalastustoiminnan muuttuvien asioiden hallintoon liittyvällä toistuvalla tilapäisellä kausiluonteisella toiminnan lopettamisella.18 artikla Innovatiiviset ja tekniseen tukeen liittyvät toimet1. Jäsenvaltioiden on annettava 3 artiklassa ja 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa suunnitelmissa toimenpideohjelmien ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen valmisteluun, toteuttamiseen, seurantaan, arviointiin tai mukauttamiseen liittyvien tutkimusten, pilotti- ja esittelyhankkeiden, koulutustoimien, teknistä apua, kokemusten vaihtoa ja mainontaa koskevien toimien toteuttamiseksi tarvittavat keinot.2. Pilottihankkeella tarkoitetaan taloudellisen toimijan tai tieteellisen laitoksen toteuttamaa hanketta, jonka tarkoituksena on kokeilla tuotannonalan tosiasiallisia olosuhteita muistuttavissa olosuhteissa uutta luovan teknologian teknistä ja/tai taloudellista luotettavuutta, jotta kokeillusta teknologiasta saataisiin ja voitaisiin sen jälkeen levittää (teknisiä ja/tai taloudellisia) tietoja. Siihen kuuluu aina riittävän tehokas ja riittävän kauan kestävä tieteellinen seuranta merkittävien tulosten saamiseksi; siitä on toimitettava tieteellisiä kertomuksia hallintoviranomaiselle. Hallintoviranomainen toimittaa kyseiset kertomukset komissiolle tiedoksi.Kokeelliset kalastusprojektit ovat tällä perusteella tukikelpoisia, jos niihin liitetään kalavarojen säilyttämistavoite ja jos niissä määrätään mahdollisimman valikoivan pyyntitekniikan toteuttamisesta.3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimet voivat koskea 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja aiheita, jos ne toteutetaan julkisten tai niitä vastaavien toimielinten tai muiden hallintoviranomaisen tätä tarkoitusta varten nimittämien elinten aloitteesta.Näihin toimiin voi myös kuulua alusten rakentaminen tai muuttaminen, jos kyseiset alukset on tarkoitettu yksinomaan julkisten elinten tai julkisia vastaavien elinten toteuttamaan kalavarojen tutkimustoimintaan ja ne purjehtivat jäsenvaltion lipun alla.4. Lisäksi edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin voi kuulua alalla työskentelevien miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun edistäminen työllisyysasioissa.V OSASTO YLEISET JA VARAINHOITOSÄÄNNÖKSET 19 artikla Tukiedellytysten noudattaminenHallintoviranomaisen on varmistettava liitteessä III esitettyjen erityisten tukiedellytysten noudattaminen.Hallintoviranomaisen on myös varmistettava ennen tuen myöntämistä edunsaajien tekninen kapasiteetti ja yritysten taloudellinen elinkelpoisuus.20 artikla Tukijärjestelmien tiedoksiantaminen1. Jäsenvaltioiden on annettava perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan nojalla komissiolle tiedoksi 3 artiklassa ja 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa suunnitelmissa määrätyt tukijärjestelmät.2. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa tämän asetuksen soveltamisalan rajoissa lisätukitoimenpiteitä, joihin sovelletaan muita kuin tässä asetuksessa vahvistettuja edellytyksiä tai sääntöjä tai joiden tuen määrä ylittää liitteessä IV säädetyt enimmäismäärät, jos kyseiset tukitoimenpiteet ovat perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan mukaisia.21 artikla Kansalliseksi valuutaksi muuntaminenTässä asetuksessa vahvistetut euroalueeseen kuulumattomia jäsenvaltioita koskevat euroina ilmaistut määrät muunnetaan kansalliseksi valuutaksi Euroopan yhteisöjen virallisen lehden, C-sarjassa julkaistuilla muuntokursseilla.Muuntaminen suoritetaan sen vuoden tammikuun 1 päivänä sovellettavalla muuntokurssilla, jona hallintoviranomainen on tehnyt päätöksen palkkion tai tuen myöntämisestä.22 artikla EMOTR:n tukiosastosta yhteisrahoitettuja toimia koskevat erityiset säännökset1. EMOTR:n tukiosastosta yhteisrahoitetuille toimille myönnettävä yhteisön tuki kuuluu rahotussuunnitelmiin ja vuosittaiseen kirjanpitoon. Rahoitussuunnittelu on osa yleistä suunnittelua.2. Komissio vahvistaa jäsenvaltioille myönnettävän tuen alustavan määrän, joka jaetaan eri vuosille, objektiivisten kriteerien perusteella siten, että erityiset tilanteet, tarpeet ja tehtävät ponnistukset, erityisesti laivaston rakenteiden uudistamisessa, otetaan huomioon.3. Alustava määrä mukautetaan tosiasiallisten menojen ja jäsenvaltioiden toimittamien tarkistettujen menoarvioiden perusteella siten, että niissä otetaan huomioon ohjelmien tavoitteet käytössä olevien varojen rajoissa ja tässä asetuksessa vahvistetun tuen laajuuden mukaisesti.4. Yhteisön rahoitusosuus EMOTR:n tukiosastosta yhteisrahoitettuihin toimiin toteutetaan [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 28, 29, 37 ja 38 artiklassa annettujen periaatteiden mukaisesti. Kuitenkin siten, ettäa) yhteisön rahoitusosuus ei saa ylittää 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja sen on katettava yleensä vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista;b) yhteisön rahoitusosuuteen sovelletaan [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 28 artiklan 4 kohdan a alakohdan ii ja iii alakohdassa sekä b alakohdan ii ja iii alakohdassa vahvistettuja osuuksia.5. Maksuihin sovelletaan [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 31 artiklan 1 kohdan viidettä alakohtaa.6. EMOTR:n tukiosastosta myönnettävä tuki voidaan suorittaa ohjelman toteuttamiseksi tai tosiasiallisesti käytettyjen menojen maksamiseen myönnettävänä ennakkomaksuna.23 artikla Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännötKomissio antaa menoja koskevan luettelon sekä vuosittaisten toimintakertomusten muodon [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 50 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.24 artikla Siirtymäkautta koskevat säännöksetKumotaan 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen:- asetus (EY) N:o 3699/93- asetuksen (ETY) N: 3759/92 7 artiklan 1,2 ja 3 kohta ja 7b artikla- asetus (ETY) N:o 3140/82 (12).Kumottuja säännöksiä sovelletaan kuitenkin 31 päivään joulukuuta 1999 mennessä hyväksyttyihin tukeen, toimiin ja hankkeisiin.Kumottuihin asetuksiin ja artikloihin tehtävät viittaukset katsotaan viittauksiksi tähän asetukseen.25 artikla VoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.(1) EYVL L 389, 31.12.1992, s. 1. Asetus viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1181/98 (EYVL L 164, 9.6.1998, s. 1).(2) EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 686/97 (EYVL L 102, 19.4.1997, s. 1).(3) EYVL L 388, 31.12.1992, s. 1. Asetus viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3318/94 (EYVL L 350, 31.12.1994, s. 15).(4) EYVL L 386, 31.12.1993, s. 1. Asetus viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 25/97 (EYVL L 6, 10.1.1997, s. 7).(5) EYVL L 266, 1.10.1998, s. 27.(6) EYVL L 266, 1.10.1998, s. 36.(7) Lontoossa vuonna 1969 Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) suojeluksessa tehty kalastusalusten vetoisuutta koskeva kansainvälinen yleissopimus.(8) EYVL L 274, 25.9.1986, s. 1. Asetus viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3259/94 (EYVL L 339, 29.12.1994, s. 11).(9) Kalatalousalan rakenneuudistusta, nykyaikaistamista ja kehittämistä sekä vesiviljelyalan kehittämistä koskevasta yhteisestä toiminnasta 4 päivänä lokakuuta 1983 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2908/83 (EYVL L 290, 22.10.1983, s. 1). Asetus viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3733/85 (EYVL L 361, 31.12.1985, s. 78).(10) Yhteisön toimenpiteistä kalatalouden ja vesiviljelyn rakenteiden parantamiseksi ja mukauttamiseksi 18 päivänä joulukuuta 1986 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4028/86 (EYVL L 376, 31.12.1986, s. 7). Asetus viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3946/92 (EYVL L 401, 31.12.1992, s. 1).(11) EYVL L 208, 27.7.1992, s. 1. Asetus viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1068/97 (EYVL L 156, 13.6.1997).(12) Jäsenvaltioiden kalastusalan tuottajajärjestöille myöntämien tukien myöntämisestä ja rahoituksesta 22 päivänä marraskuuta 1982 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3140/82 (EYVL L 331, 26.11.1982, s. 7).LIITE I SUUNNITELMIEN SISÄLTÖ 1. Tilanteen määrällinen kuvaus kultakin ll, lll ja lV osastossa tarkoitetulta alaltaa) Vahvat ja heikot puolet;b) Aloitettujen toimien tilanne ja käyttöönotettujen taloudellisten varojen vaikutus aikaisempina vuosina;c) Alan tarpeet erityisesti laivastoja koskevan monivuotisen ohjausohjelmassa määrättyjen velvoitteiden perusteella.2. Alan rakenteiden uudistamissuunnitelmaa) Tulokset neuvotteluista ja toteutetuista toimenpiteistä viranomaisten ja toimivaltaisten elinten sekä työmarkkinaosapuolten ponnistelujen yhdistämiseksi asianmukaisilla tasoilla;b) tavoitteeti) yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyvät yleiset tavoitteet;ii) hyväksytty tärkeysjärjestys;iii) erityiset tavoitteet kullakin interventioalalla, jos mahdollista määrällisesti ilmaistuina.c) osoitus siitä, että julkinen tuki on välttämätöntä tavoitteiden saavuttamiseksi; vääristyneiden vaikutusten välttämiseksi, erityisesti liikakapasiteetin syntymisen torjumiseksi annetut säännökset;d) kalastuslaivastosta:i) laivaston kehittymisen indikaattorit suhteessa monivuotisen ohjausohjelman tavoitteisiin;ii) kalastustoiminnan uudelleenaloittamisen yhteydessä ensisijalle asetettavat pyyntitekniikka ja pyydykset;e) odotettavissa oleva vaikutus (työllisyyteen, tuotantoon jne.).3. Tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellut keinota) Kullakin alalla suunnitellut toimenpiteet (lainsäädännölliset, rahoitukseen liittyvät ja muut) suunnitelmien, erityisesti tukijärjestelmien toteuttamiseksi;b) suuntaa-antava taloudellinen katsaus koko ohjelma-ajanjaksoon sisältäen yhteenvedon kullekin toimenpidealueelle ennakoiduista kansallisista ja yhteisön varoista;c) tutkimuksia, pilottihankkeita ja esittelyjä, koulutustoimia, teknistä tukea ja mainontaa koskevat tarpeet, jotka liittyvät kyseisten toimenpiteiden valmisteluun, toteuttamiseen, seurantaan, arviointiin ja mukauttamiseen.4. Toteuttaminena) Jäsenvaltion nimittämä hallintoviranomainen;b) tehokkaan ja asianmukaisen toteuttamisen varmistamiseksi annettavat säännökset ja määräykset, mukaan lukien seuranta ja arviot; määrällisten indikaattorien määrittely;c) valvontaa, seuraamuksia ja mainontatoimenpiteitä koskevat säännökset ja määräykset;d) kalastuslaivastosta:i) erityisesti haavoittuvien kalavarojen kehittymisen seurantaa koskevat menetelmät;ii) seisovissa pyydyksissä pyyntiponnistuksen seurantaväline, mukaan lukien pyydysten määrän ja ulottuvuuden kehittymisen seuranta.LIITE II KALASTUSLAIVASTON MONIVUOTISTEN OHJAUSOHJELMIEN VÄHIMMÄISSISÄLTÖ VUOSINA 2002-2006 1. Liitteessä I tarkoitetun tilanteen ajantasalle saattaminenTämä ajantasalle saattaminen tarkoittaa kuvausta kalastustoiminnan ja laivaston tilanteesta sekä niihin liittyvän työllisyystilanteen kehityksestä 3 artiklassa ja 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ohjelma-asiakirjojen toimittamisen jälkeen.2. Edellisen ohjelman tulokseta) Ajanjaksoa 1997-2001 koskevissa ohjelmissa asetettujen tavoitteiden toteutumisastetta koskevat tiedot huomautuksineen.b) Erittely ohjelman täytäntöönpanoa koskevista yleisistä hallinnollisista ja yhteiskunnallis-taloudellisista edellytyksistä, tarvittaessa erityisesti niistä, jotka liittyvät kalastustoiminnan vähentämiseen liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanoon.c) Todettujen tulosten saavuttamiseksi varattuja yhteisön, kansallisia ja alueellisia taloudellisia keinoja koskevat tarkat tiedot huomautuksineen kustakin laivaston osasta.3. Uudet suuntaviivatIlmoitetaan 1 ja 2 kohtaan annettujen vastausten perusteella suuntaviivat, jotka laivaston eri osille olisi annettava vuosina 2002-2006 erityisesti seuraavissa toimissa:a) Kalastuslaivaston uusiminen: perusteet tulolle ja lähdölle laivastonosittain ja niihin liittyvien rahoitusvälineiden mukaan. Kunkin jäsenvaltion lait tai hallinnolliset määräykset jäsenvaltioiden laivastoihin kuuluvien alusten saapumisen ja poistumisen valvonnasta. Jäsenvaltion säädökset, joilla varmistetaan kunkin laivaston osan kohdalla, että pyyntiponnistuksen uudistamiseen ja säätelyyn myönnettyjen julkisten tukien vaikutukset eivät ole ristiriidassa ohjelmien tavoitteisiin pyrkimisen kanssa.b) Pyyntiponnistuksen säätely: pyyntiponnistusten suotava kehitys 31.12.2006 saakka laivastonosittain verrattuna eri osille 31.12.2001 mennessä toteutettaviksi vahvistettuihin tavoitteisiin. Tähän liittyvät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Kalastustoiminnan hallintojärjestelmät. Täten vahvistettujen uusien tavoitteiden saavuttamiseksi käytettävien hallinnollisten ja taloudellisten voimavarojen suuruus.LIITE III ERITYISET EDELLYTYKSET JA INTERVENTIOPERUSTEET 1. Monivuotisten ohjausohjelmien toteuttaminen (II osasto)1.0. Alusten ikäTässä asetuksessa aluksen ikä määritellään täytenä lukuna hallintoviranomaisen palkkion tai tuen myöntämistä koskevan päätöksen tekovuoden ja kyseisen aluksen rakentamisvuoden (tai sen puuttuessa aluksen palvelukseen ottamisvuoden) välisen eron perusteella.1.1. Toiminnan lopettaminen pysyvästi (8 artiklan 2 kohta)a) Pysyvä lopettaminen voi koskea ainoastaan aluksia, joilla on harjoitettu kalastustoimintaa vähintään 75 merilläolopäivänä kumpanakin lopullista käytöstäpoistoa koskevan hakemuksen päivämäärää edeltävänä kahtena kahdentoista kuukauden ajanjaksona, tai tarvittaessa aluksia, joiden harjoittaman kalastustoiminnan kesto merilläolopäivinä vastaa vähintään 80 prosenttia voimassaolevassa kansallisessa lainsäädännössä sallituista merilläolopäivistä. Itämerellä 75 merilläolopäivän rajaa alennetaan 60 päiväksi sellaisten alusten osalta, jotka on rekisteröity linjan 59° 30' pohjoista leveyttä pohjoispuolella.b) Seuraavat edellytykset on täytettävä:i) Alus on oltava kirjattuna yhteisön kalastusalusrekisteriin ennen toiminnan pysyvää lopettamista;ii) aluksen on oltava toimintakelpoinen palkkion myöntämisestä päätettäessä;iii) kalastuslisenssi on kumottava toiminnan pysyvän lopettamisen jälkeen ja alus on ilmoitettava lopullisesti poistetuksi yhteisön kalastusalusrekisteristä;iv) jos alus siirretään pysyvästi kolmanteen maahan, se on viipymättä kirjattava kyseisen maan kalastusalusrekisteriin ja siltä on evättävä lopullisesti paluu yhteisön vesille.c) Jos alus katoaa palkkion myöntämistä koskevan päätöksen ja toiminnan pysyvän lopettamisen välisenä aikana, hallintoviranomaisen on tehtävä vakuutuksesta maksetun korvauksen suuruinen rahoitusta koskeva oikaisu.d) Alukselle, joka siirretään kolmanteen maahan 9 artiklassa tarkoitetun yhteisyrityksen vaurioituneen aluksen tilalle, ei saa maksaa 8 artiklassa tarkoitettua julkista tukea.1.2. Yhteisyritykset (9 artikla)a) Aluksen on sen 8 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja tämän liitteen 1.1 kohdassa tarkoitetuksi lopulliseksi siirtämiseksi kolmanteen maahan vaadittujen edellytysten lisäksi täytettävä seuraavat edellytykset:i) sen on oltava aktiivisessa toiminnassa yhteisön jäsenvaltion tai yhteisön kanssa kalastussopimuksen tehneen kolmannen maan lipun alla purjehtivana aluksena vähintään viiden viimeksi kuluneen vuoden ajan;ii) sen on oltava lisäpalkkion myöntämistä koskevasta päätöksestä laskettuna kuuden kuukauden ajan varustettu sellaisin teknisin laittein, joiden avulla se voi toimia kolmannen maan vesillä kyseisen maan viranomaisten myöntämässä kalastusluvassa ilmoitetuin edellytyksin; sen on oltava turvallisuudesta annettujen yhteisön määräysten mukainen ja hallintoviranomaisen vahvistamalla tavalla asianmukaisesti vakuutettu;b) edunsaajan on lisäpalkkiohakemusta jättäessään toimitettava hallintoviranomaiselle seuraavat tiedot:i) aluksen kuvaus, mukaan lukien erityisesti valtionsisäinen numero, rekisteritiedot, vetoisuus ja koneteho sekä toimintaan saattamisvuosi;ii) viimeksi kuluneilta viideltä vuodelta: aluksen palvelu ja toiminta (sekä toiminnan toteuttamista koskevat edellytykset); kalastusaluetiedot (yhteisön vedet/muut vedet); aiemmin mahdollisesti saatu yhteisön ja/tai kansallinen tai alueellinen tuki;iii) osoitus hankkeen taloudellisesta elinkelpoisuudesta, mukaan lukien erityisesti- rahoitussuunnitelma, josta käy ilmi eri osakkaiden panokset luontaissuorituksina/rahavaroina; yhteisön/kolmannen maan osakkaiden osallistumisen alaraja;- toimintasuunnitelma vähintään viideksi vuodeksi; siinä on ilmoitettava kalastusaluetta, purkauspaikkoja ja saaliiden lopullista määräpaikkaa koskevat aikeet;iv) jäljennös vakuutussopimuksesta.c) Edunsaajan on täytettävä viiden vuoden ajan aluksen yhteisyritykseen luovuttamishetkestä laskien seuraavat edellytykset:i) kaikki aluksen käyttöedellytyksiä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen edellytysten rajoissa koskevat muutokset (erityisesti yhtiöosakkaan vaihtuminen, osakepääoman muuttuminen, aluksen lipun muuttuminen) on toimitettava etukäteen hallintoviranomaisen hyväksyttäviksi;ii) Haaksirikossa menetetty alus on korvattava vastaavalla aluksella vuoden kuluessa onnettomuuden seurauksena vakuutuksesta suoritettavan korvauksen maksamisestad) Jollei a ja b kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä täytetä lisäpalkkiohakemuksen jättämishetkellä, julkinen tuki rajoitetaan 8 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi pysyvää siirtoa koskevaksi palkkioksi.e) Hallintoviranomaisen on tehtävä rahoitusta koskeva oikaisu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta [rahastoista annetun yleisen] asetuksen (EY) N:o . . . 29 artiklan 4 kohdan ja 38 artiklan säännösten soveltamista, seuraavissa tapauksissa:i) Jos edunsaaja ilmoittaa hallintoviranomaiselle aluksen käyttöedellytysten muuttumisesta, jonka vuoksi tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä ei ole noudatettu, mukaan lukien aluksen myynti tai yhteisöön kuuluvan varustajan vetäytyminen yhteisyrityksestä, on tehtävä lisäpalkkion yhden osan suuruinen rahoitusta koskeva oikaisu; tämä osa lasketaan pro rata temporis viideltä vuodelta;ii) Jos valvonnan yhteydessä todetaan, ettei tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa ja tämän kohdan c alakohdassa tarkoitettuja edellytyksiä noudateta, on tehtävä lisäpalkkion suuruinen rahoitusta koskeva oikaisu;iii) Jollei edunsaaja toimita tämän asetuksen 9 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja toimintakertomuksia, on hallintoviranomaisen virallisen huomautuksen jälkeen tehtävä lisäpalkkion yhden osan suuruinen rahoitusta koskeva oikaisu; tämä osa lasketaan pro rata temporis viideltä vuodelta;iv) Jos alus menetetään eikä sitä korvata toisella, on tehtävä vakuutuksen arvon suuruinen rahoitusta koskeva oikaisu.1.3. Kalastuslaivaston uusiminen (10 artikla)a) Alukset on rakennettava noudattaen hygieniasta ja turvallisuudesta annettuja asetuksia ja direktiivejä sekä alusten mittausta ja kalastustoiminnan valvontaa koskevia yhteisön säännöksiä ja määräyksiä. Alukset on kirjattava yhteisön kalastusalusrekisterin asianmukaiseen laivastonosaan.b) Kalastusaluksen omaisuudensiirrosta ei makseta yhteisön tukea, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 ja 9 artiklan säännösten soveltamista.1.4. Kalastusalusten nykyaikaistaminen (10 artikla)a) Alukset on kirjattava yhteisön kalastusalusrekisteriin ja niiden mittaus on nykyaikaistamistöiden yhteydessä tehtävä asetuksen (ETY) N:o 2930/86 säännösten mukaisesti.b) Investointien on liityttävä:i) kalastustoimien järkiperäistämiseen, erityisesti käyttämällä mahdollisimman valikoivia pyydyksiä ja pyyntimenetelmiä,ja/taiii) pyydettyjen ja aluksella säilytettyjen tuotteiden laadun parantamiseen käyttämällä mahdollisimman hyvää pyynti- ja saaliiden säilyttämistekniikkaa ja soveltamalla terveyttä koskevia lakeja ja asetuksiaja/taiiii) työ- ja turvallisuusolosuhteiden parantamiseen.Pyydysten korvaamista ei katsota tukikelpoiseksi menoksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 17 artiklan 2 kohdan säännösten soveltamista.c) Toimet voivat koskea ainoastaan alle 30 vuoden ikäisiä aluksia. Tätä ikärajaa ei sovelleta iii kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin investointeihin.2. Investoinnit III osastossa tarkoitetuilla aloilla2.0. Yleistäa) Yritysten hankkeet voivat koskea tuotantoon ja hallintoon suunnattuja aineellisia investointeja (laitteiden rakentaminen, varustaminen ja nykyaikaistaminen).b) Tuotannolliseen toimintaan liittyvän hyödykeomaisuuden siirto ei oikeuta yhteisön tukeen.2.1. Meren rannikkoalueiden kalavarojen suojeleminenKOR:sta tai EMOTR:n tukiosastosta tukikelpoisille menoille maksettava tuki koskee yksinomaan sellaisten kiinteiden tai liikkuvien laitteiden asentamista, joiden tarkoituksena on suojeltujen merenalaisten alueiden rajaaminen ja hankkeiden tieteellinen seuranta; hankkeiden on täytettävä seuraavat edellytykset:a) niiden on edustettava yhteistä etua,b) niiden toteuttajien on oltava julkisia tai julkisia vastaavia elimiä, tunnustettuja ammatillisia järjestöjä tai muita hallintoviranomaisten tätä tarkoitusta varten nimeämiä elimiä,c) niistä ei saa olla meriympäristölle haitallisia vaikutuksia.Kuhunkin hankkeeseen on liitettävä vähintään viiden vuoden ajan toteutettava tieteellinen seuranta, joka koskee erityisesti kyseisen merialueen kalavarojen kehityksen arviointia ja valvontaa. Hallintoviranomaisen on toimitettava vuosittain komissiolle tiedoksi tieteellistä seurantaa koskevat kertomukset.2.2. Vesiviljelya) Tässä asetuksessa "vesiviljelyllä" tarkoitetaan vesieliöiden kasvatusta tai viljelyä, jossa käytetyllä tekniikalla (huolto, ruokinta, petoeläimiltä suojeleminen jne.) on tarkoitus lisätä alueen luonnonkapasiteetin lisäksi kyseisten eliöiden tuotantoa; eliöt pysyvät koko kasvatuksen tai viljelyn keston ajan, mukaan lukien niiden keruu, luonnollisen tai oikeushenkilön omaisuutena.b) Kalanviljelyhankkeiden päällikköjen on toimitettava julkista tukea koskevan hakemuksensa mukana hallintoviranomaiselle direktiivin 85/337/ETY (1) liitteessä IV säädetyt tiedot. Hallintoviranomainen päättää, onko kyseinen hanke toimitettava arviointia varten kyseisen direktiivin 5-10 artiklan mukaisesti. Silloin kun julkista tukea myönnetään, ympäristövaikutuksia koskevien tietojen keruusta aiheutuvat kustannukset ja arvioinnista mahdollisesti aiheutuvat kustannukset ovat tukikelpoisia KOR:sta ja EMOTR:n tukiosastosta maksettavan tuen perusteella.c) Vedenvirtauksen saneeraus- tai parannustöihin vesiviljely-yrityksissä ja palveluksessa olevissa aluksissa suunnatut investoinnit ovat tukikelpoisia.d) Aineelliset investoinnit, joiden tarkoituksena on parantaa hygieniaa, ihmisten tai eläinten terveyttä koskevia edellytyksiä, parantaa tuotteiden laatua tai vähentää ympäristöhaittoja, ovat tukikelpoisia.e) Poiketen siitä, mitä liitteen IV 2.1 kohdassa, taulukon 3 ryhmässä 2 säädetään, yksityisten edunsaajien (C) osallistuminen voidaan rajoittaa 30 prosenttiin tukikelpoisista menoista tavoite 1 -alueilla ja 50 prosenttiin muilla alueilla 40 ja 60 prosentin sijasta, jos investoinnit on suunnattu ympäristövaikutuksia olennaisesti vähentävän tekniikan käyttöön.2.3. Kalastussatamien kalustoInvestointien on edustettava satamaa käyttävän koko kalastajayhteisön etua ja niiden on edistettävä sataman yleistä kehitystä ja kalastajille tarjottujen palvelujen parantamista. Ne on suunnattava erityisesti laitteistoon ja välineisiin, joiden tarkoituksena ona) parantaa kalastustuotteiden purkaus, käsittely- ja varastointiolosuhteita satamissa,b) tukea kalastusalusten toimintaa (polttoaineen sekä jää- ja vesivarastojen täydentäminen, kalastusalusten huoltoa ja korjausta),c) laitureiden kunnostamista turvallisuusolosuhteiden parantamiseksi tuotteiden lastauksen tai purkauksen aikana.Aineelliset investoinnit, joiden tarkoituksena on parantaa hygieniaa, ihmisten tai eläinten terveyttä koskevia edellytyksiä, parantaa tuotteiden laatua tai vähentää ympäristöhaittoja, ovat tukikelpoisia.2.4. Jalostaminen ja kaupanpitäminena) Tässä asetuksessa "kalatalous- ja vesiviljelytuotteiden jalostamisella ja kaupanpitämisellä" tarkoitetaan huollon, käsittelyn, tuottamisen ja jakelun kaikkia toimia purkaushetken ja lopputuotevaiheen välillä.b) Tukikelpoisia eivät ole investoinnit, jotka koskevat:i) muuhun käyttöön ja jalostamiseen kuin ihmisravinnoksi tarkoitettuja kalatalous- ja vesiviljelytuotteita, paitsi jos kyseessä ovat investoinnit, jotka on suunnattu yksinomaan kalastus- ja vesiviljelytuotteista syntyvien jätteiden käsittelyyn, jalostamiseen ja kaupanpitämiseen,ii) vähittäismyyntiä.Aineelliset investoinnit, joiden tarkoituksena on parantaa hygieniaa, ihmisten tai eläinten terveyttä koskevia edellytyksiä, parantaa tuotteiden laatua tai vähentää ympäristöhaittoja, ovat tukikelpoisia.c) Poiketen siitä, mitä liitteen IV 2.1 kohdan taulukon 3 ryhmässä 2 säädetään, yksityisten edunsaajien (C) osallistuminen voidaan rajoittaa 30 prosentiksi tukikelpoisista menoista tavoite 1 -alueilla 50 prosentiksi muilla alueilla vastaavasti 40 ja 60 prosentin sijaan, jos investoinnit on suunnattu yhteislaitteisiin tai ympäristövaikutuksia merkittävästi vähentävään tekniikkaan.3. Myynnin edistäminen ja uusien myyntikanavien löytäminen (15 artikla)a) Tukikelpoisten kulujen on liityttävä erityisesti:i) mainostoimistojen ja muiden toimien valmisteluun ja toteuttamiseen osallistuvien palvelujen tarjoajien kuluihin,ii) ilmoitustilan ostoon ja vuokraukseen, iskulauseiden tai tavaramerkkien luomiseen toimien kestoajaksi,iii) aineiston julkaisemisesta, ulkopuolisesta henkilöstöstä, toiminnassa tarvittavista tiloista ja kulkuvälineistä aiheutuviin kustannuksiin.b) Edunsaajan toimintaan liittyvät kulut (henkilöstö, kalusto, kulkuneuvot jne.) eivät ole tukikelpoisia.(1) Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annettu neuvoston direktiivi 85/337/ETY (EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40). Direktiivi viimeksi muutettuna direktiivillä 97/11/EY (EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5).LIITE IV ASTEIKOT JA OSALLISTUMISEN TASOT 1. Kalastuslaivastoihin liittyvä asteikko (II osasto)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>1.1.2000 alkaen aluksiin, joiden luotiviivaväli on enemmän kuin 24 metriä, ja 1.1.2004 alkaen kaikkiin aluksiin sovelletaan ainoastaan taulukkoa 1.2. Osallistumisen tasoKaikissa II, III ja IV osastossa tarkoitetuissa toimissa rajoitetaan yhteisön osallistumista (A), kaikkea kyseisen jäsenvaltion julkista osallistumista (kansallista, alueellista ja muuta) (B) ja tarvittaessa yksityisten edunsaajien osallistumista (C) seuraavin edellytyksin, jotka ilmaistaan tukikelpoisia menoja koskevina prosenttilukuina.Ryhmä 1: palkkio toiminnan pysyvästä lopettamisesta (8 artikla), lisätuet KOR:sta tai EMOTR:n tukiosastosta yhteisrahoitettujen yhteisyritysten perustamiselle (9 artikla), pienimuotoinen rannikkokalastus (12 artikla), sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (13 artikla), meren rannikkoalueiden kalavarojen suojeleminen (14 artikla), kalastussatamien kalusto ilman yksityisten edunsaajien osallistumista (14 artikla), myynnin edistäminen ja uusien myyntikanavien etsiminen (15 artikla), alan ammattikunnan toteuttamat toimet (16 artikla), palkkiot toiminnan tilapäisestä lopettamisesta ja muut rahoituskorvaukset (17 artikla), innovatiiviset toimet ja tekninen tuki, lukuun ottamatta pilottihankkeita (18 artikla).Ryhmä 2: laivaston uusiminen ja kalastusalusten nykyaikaistaminen (10 artikla)Ryhmä 3: vesiviljely (14 artikla), kalastussatamien kalusto, jonka kustannuksiin yksityiset edunsaajat osallistuvat (14 artikla), jalostaminen ja kaupanpitäminen (14 artikla), myynnin edistäminen ja uusien myyntikanavien etsiminen, johon yksityiset edunsaajat osallistuvat (15 artikla)Ryhmä 4: pilottihankkeet (18 artikla)>TAULUKON PAIKKA>Hallintoviranomainen voi ryhmässä 1 vaatia yksityisen sektorin osallistumista rahoitukseen, erityisesti meren rannikkoalueiden kalavarojen suojelemisessa tai alan ammattikunnan toteuttamissa toimissa. Tukikelpoisia menoja vähennetään vastaavasti.Jos pieniin ja keskisuuriin yrityksiin tehdään investointeja komission suosituksen 96/280/EY (1) perusteella, ryhmän 2 ja 3 osuuksia (A) korotetaan rahoitusmuotojen käytön mukaan, lukuun ottamatta välitöntä tukea, kuitenkin siten, ettei tämä korotus ylitä 10 prosenttia kaikista tukikelpoisista kustannuksista. Yksityisen edunsaaja osallistumista vähennetään vastaavasti.(1) Komission suositus pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä, 3.4.1996 (96/280/EY) (EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 21.6.2012
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 161/16
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 10/2012
 z 10. februára 2012,
 ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 72/2011 z 1. júla 2011 (1).
 (2)
 Nariadenie Komisie (EÚ) č. 301/2011 z 28. marca 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 297/95, pokiaľ ide o úpravu poplatkov splatných Európskej agentúre pre lieky na základe miery inflácie (2), sa má začleniť do dohody.
 (3)
 Rozhodnutie Komisie 2008/911/ES z 21. novembra 2008, ktorým sa vytvára zoznam rastlinných látok, rastlinných prípravkov a ich kombinácií určených na používanie v tradičných rastlinných liekoch (3), sa má začleniť do dohody.
 (4)
 Rozhodnutie Komisie 2010/28/ES z 28. júla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa zoznam rastlinných látok, rastlinných prípravkov a ich kombinácií určených na používanie v tradičných rastlinných liekoch (4), sa má začleniť do dohody.
 (5)
 Rozhodnutie Komisie 2010/30/EÚ z 9. decembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa zoznam rastlinných látok, rastlinných prípravkov a ich kombinácií určených na používanie v tradičných rastlinných liekoch (5), sa má začleniť do dohody.
 (6)
 Rozhodnutie Komisie 2010/180/EÚ z 25. marca 2010 o zmene a doplnení rozhodnutia 2008/911/ES, ktorým sa vytvára zoznam rastlinných látok, rastlinných prípravkov a ich kombinácií určených na používanie v tradičných rastlinných liekoch (6), sa má začleniť do dohody,
 PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
 Článok 1
 Kapitola XIII prílohy II k dohode sa mení a dopĺňa takto:
 1.
 V bode 15h [nariadenie Rady (ES) č. 297/95] sa dopĺňa táto zarážka:
 „—
 32011 R 0301: nariadenie Komisie (EÚ) č. 301/2011 z 28. marca 2011 (Ú. v. EÚ L 81, 29.3.2011, s. 5).“
 2.
 Za bod 15zk (smernica Komisie 2009/135/ES) sa vkladá tento bod:
 „15zl.
 32008 D 0911: rozhodnutie Komisie 2008/911/ES z 21. novembra 2008, ktorým sa vytvára zoznam rastlinných látok, rastlinných prípravkov a ich kombinácií určených na používanie v tradičných rastlinných liekoch (Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 42), zmenené a doplnené týmito právnymi predpismi:
 —
 32010 D 0028: rozhodnutie Komisie 2010/28/ES z 28. júla 2009 (Ú. v. EÚ L 11, 16.1.2010, s. 12),
 —
 32010 D 0030: rozhodnutie Komisie 2010/30/EÚ z 9. decembra 2009 (Ú. v. EÚ L 12, 19.1.2010, s. 14),
 —
 32010 D 0180: rozhodnutie Komisie 2010/180/EÚ z 25. marca 2010 (Ú. v. EÚ L 80, 26.3.2010, s. 52).“
 Článok 2
 Znenie nariadenia (EÚ) č. 301/2011 a rozhodnutí 2008/911/ES, 2010/28/ES, 2010/30/EÚ a 2010/180/EÚ v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa uverejní v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 11. februára 2012 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP boli doručené všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (7).
 Článok 4
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 10. februára 2012
 Za Spoločný výbor EHP
 úradujúci predseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Ú. v. EÚ L 262, 6.10.2011, s. 28.
 (2) Ú. v. EÚ L 81, 29.3.2011, s. 5.
 (3) Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 42.
 (4) Ú. v. EÚ L 11, 16.1.2010, s. 12.
 (5) Ú. v. EÚ L 12, 19.1.2010, s. 14.
 (6) Ú. v. EÚ L 80, 26.3.2010, s. 52.
 (7) Ústavné požiadavky neboli oznámené.


type: other

text:
Omicidio colposo e sinistro stradale. Sentenza Cassazione
 Home GoogleNewsDallaRedazione Omicidio colposo e sinistro stradale. Sentenza Cassazione n.16680/15
 Omicidio colposo e sinistro stradale. Sentenza Cassazione n.16680/15
 Si vuole esaminare una recente sentenza della Corte di Cassazione (sez. IV Penale, sentenza 10 marzo – 21 aprile 2015, n. 16680), la quale è stata emessa a seguito del concorso di colpa nella causazione di un sinistro stradale e la conseguente responsabilità penale.
 La Corte per la sentenza citata ha esaminato il caso di un omicidio colposo in conseguenza di un sinistro stradale tra un’automobile e una bicicletta.
 I giudici di merito hanno ritenuto l’imputato responsabile della morte del ciclista per aver proceduto ad una velocità non commisurata al centro abitato, al limite imposto, alla presenza di attraversamenti pedonali ed al fondo stradale bagnato per la pioggia.
 In particolare, secondo la ricostruzione del sinistro operata nei gradi di merito, si stabiliva che il veicolo percorreva la strada alla velocità di km/h 85 circa quando il ciclista si era immesso nell’incrocio dalla destra dell’automobilista senza dargli la precedenza.
 Successivamente all’impatto, il ciclista era finito sul cofano dell’autovettura e, dopo aver sfondato con la testa il parabrezza, era stato sbalzato in avanti unitamente al velocipede alla distanza di circa 24 metri dal punto d’urto, decedendo dopo qualche ora, mentre l’autovettura, dopo una marcia di 18 metri da tale punto, aveva iniziato una manovra di frenata lasciando tracce per m.17,55, oltre ad ulteriori m.9 prima di fermarsi ad una distanza di circa 44 metri dal punto d’urto.
 Dalla sentenza si legge che l’automobilista ha proposto ricorso per cassazione censurando la sentenza impugnata per i seguenti motivi:
 a) inosservanza o erronea applicazione dell’art.589 c. p.
 b) valutazione della prova art. 192 c.p.p.
 L’articolo del codice penale non ha bisogno di spiegazioni ed è applicabile direttamente nel caso di un sinistro stradale con esito mortale come nel caso di specie.
 Infatti si legge: “Chiunque cagiona per colpa la morte di una persona è punito con la reclusione da sei mesi a cinque anni.
 2) soggetto sotto l’effetto di sostanze stupefacenti o psicotrope. Nel caso di morte di più persone, ovvero di morte di una o più persone e di lesioni di una o più persone, si applica la pena che dovrebbe infliggersi per la più grave delle violazioni commesse aumentata fino al triplo, ma la pena non può superare gli anni quindici.”
 Mentre la citazione di cui all’art. 192 c.p.p. Valutazione della prova, così detta:”
 4. La disposizione del comma 3 si applica anche alle dichiarazioni rese da persona imputata di un reato collegato a quello per cui si procede, nel caso previsto dall’articolo 371 comma 2 lettera b).”
 Il ricorrente sosteneva la mancanza o manifesta illogicità della motivazione, inoltre resisteva che la Corte territoriale ha confermato il giudizio di responsabilità condividendo acriticamente le conclusioni del perito e svilendo di significato le valutazioni alle quali era pervenuto il consulente tecnico della difesa, senza dare conto della scelta operata.
 Il ricorrente lamenta che il giudice dì appello ha confermato la pena irrogata dal giudice di primo grado, di fatto escludendo il riconoscimento delle attenuanti generiche ritenute equivalenti alla contestata aggravante, deducendo che in ogni caso l’incidenza causale della condotta imprudente della vittima e l’assenza di precedenti penali dell’imputato avrebbero dovuto indurre a dichiarare le circostanze attenuanti generiche prevalenti.
 Al punto 7 della medesima sentenza così è stato riportato:” Alla luce di tali principi e delle ragioni poste a fondamento della decisione, risultano inconferenti le doglianze che si fondano sull’affermazione peritale secondo la quale, ad una velocità inferiore al limite massimo consentito, la collisione verosimilmente sarebbe stata evitata, trattandosi di affermazione che non ha costituito il presupposto argomentativo della pronuncia impugnata”.
 Inoltre si legge che la seconda censura presenta profili di manifesta infondatezza in quanto parte da una premessa interpretativa non condivisibile, ossia l’incompatibilità tra l’applicazione delle circostanze attenuanti generiche e la determinazione della pena in misura superiore al minimo edittale. In tema di commisurazione della pena, non esiste alcuna contraddittorietà logico-giuridica tra la concessione delle attenuanti generiche, ancorché giudicate prevalenti sulle aggravanti, e la determinazione della pena in misura superiore al minimo edittale, ove si consideri l’indipendenza delle valutazioni che il giudice di merito è chiamato a fare nell’uno e nell’altro caso (Sez.6, n.1694 del 22/12/1998, dep.1999, Esposito, Rv. 212505).
 Con specifico riferimento al giudizio di bilanciamento tra circostanze, non risulta, peraltro, che la censura avesse formato oggetto di motivo di appello. A ciò deve aggiungersi che la valutazione degli elementi sui quali si fonda la concessione delle attenuanti generiche, ovvero il giudizio di comparazione delle circostanze, nonché in generale la determinazione della pena, rientrano nei poteri discrezionali del giudice di merito, il cui esercizio, se effettuato nel rispetto dei parametri valutativi di cui all’art.133 c.p., è censurabile in Cassazione solo quando sia frutto di mero arbitrio o di ragionamento illogico.
 I Giudici nella parte conclusiva si sono espressi che il ricorso deve essere rigettato a norma dell’art.616 c.p.p., il quale prevede che con provvedimento motivato venga dichiarata l’inammissibilità o il rigetto del ricorso, con la condanna del ricorrente al pagamento delle spese processuali.
 Articolo precedenteOpere extracapitolato per la “prima casa” con IVA 4%
 Articolo successivoStrade e scuole provinciali in colpevole stato di abbandono


type: caselaw

text:
 1.5.2009
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 102/36
 Avaliku Teenistuse Kohtu 12. märtsi 2009. aasta otsus – Arpaillange jt versus komisjon
 (Kohtuasi F-104/06) (1)
 (Avalik teenistus - Lepingulised töötajad - Töölevõtmine - Määramine - Endised sõltumatud eksperdid - Diplom - Töökogemus - Õigusvastasuse väide)
 2009/C 102/51
 Kohtumenetluse keel: prantsuse
 Pooled
 Hagejad: Joséphine Arpaillange jt (Santiago, Tšiili) (esindajad: advokaadid S. Rodrigues ja C. Bernard-Glanz)
 Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: J. Currall ja G. Berscheid)
 Kostja toetuseks menetlusse astuja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: I. Sulce ja B. Driessen)
 Kohtuasja ese
 Ühelt poolt nõue tühistada lepingute sõlmimiseks pädeva asutuse otsused hagejate töölevõtmise tingimuste kindlaksmääramise kohta nii, nagu see tuleneb nende lepingulise töötaja lepingutest, osas, milles nende lepingute sõlmimiseks pädeva asutuse poolt määratletud töökogemus on väiksem hagejate tegelikust töökogemusest ja teiselt poolt kahju hüvitamise nõue.
 Otsuse resolutiivosa
 1.
 Jätta hagi rahuldamata.
 2.
 Pooled kannavad ise oma kohtukulud.
 (1) ELT C 261, 28.10.2006, lk 35.


text:
ECLI:SI:VSRS:2008:VIII.IPS.88.2007
 VS3003259
 odpoved pogodbe o zaposlitvi - poslovni razlog - vročitev odpovedi - večje število delavcev
 Odpoved je bila podana, ko jo je tožena stranka zaradi bolniške odsotnosti tožnice v pravilni obliki, naslovljeno na naslov tožničinega bivališča (priporočena pošiljka z vročilnico) oddala na pošto.
 Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin tožbeni zahtevek za ugotovitev nezakonitosti redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga, ki je bila tožnici vročena 9.12.2004. Hkrati je zavrnilo tudi tožničin reintegracijski zahtevek.
 Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Soglašalo je, da je pri toženi stranki na podlagi sprememb in dopolnitev Pravilnika o organizaciji in sistemizaciji delovnih mest z dne 28.10.2004 prenehala potreba po tožničinem delu, da je v tem času pri toženi stranki prenehala potreba po delu petih delavcev in zato tožena stranka ni bila dolžna sprejeti programa razreševanja presežnih delavcev iz 99. člena in uporabiti kriterijev za izbiro presežnih delavcev iz 100. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR - Ur. l. RS, št. 42/02), čeprav je od dveh komercialistov VII prenehala potreba le po delu enega komercialista, da tožnici odpoved pogodbe o zaposlitvi ni bila dana iz šikanoznih razlogov, ker je ohranil delo sodelavec, ki je delo delno opravljal tudi na terenu in čeprav so bila preostala dela, ki jih je pred tem opravljala tožnica, prenešena na druge delavke. Hkrati je sodišče soglašalo, da je bila sporna odpoved podana znotraj 30 dnevnega zakonskega subjektivnega roka, čeprav je tožena stranka odpoved po večih poskusih tožnici uspela vročiti šele 9.12.2004. Ker ni šlo za odpoved večjemu številu delavcev, tožena stranka ni bila dolžna preverjati možnosti zaposlitve tožnice v drugih družbah, tako da je tožnici delovno razmerje zakonito prenehalo po poteku enomesečnega odpovednega roka.
 Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnica revizijo zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Uveljavlja obstoj bistvene kršitve iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP - prečiščeno besedilo, Ur. l. RS, št. 73/07), ker obstoji nasprotje med izpovedbo priče Z.P., da je jeseni 2004 zaradi prenehanja potreb po delu pri toženi stranki prenehalo delavno razmerje približno 60 proizvodnim delavcem, in razlogi sodbe, da zaradi prenehanja delovnega razmerja le petim delavcem ni šlo za prenehanje potreb po delu večjega števila delavcev. Prav tako zatrjuje nasprotje med ugotovitvijo, da je potreba po tožničinem delu prenehala, in izpovedbo, da naročniška prodaja vsebinsko ni bila ukinjena, saj to delo sedaj pokrivata dve drugi delavki. Navaja, da bi tožena stranka morala upoštevati kriterije iz prvega odstavka 100. člena ZDR in določbo drugega odstavka tega člena o prednosti pri ohranitvi zaposlitve delavcev s slabšim socialnim položajem tudi če ne bi šlo za večje število delavcev, saj sta bila na delavnem mestu komercialist VII zaposlena s sodelavcem L., tožnica pa je bila kot mati samohranilka gotovo v slabšem socialnem položaju, hkrati pa je imela več delovnih izkušenj od sodelavca. Poleg tega bi morala tožena stranka tožnici zagotoviti ustrezno drugo delovno mesto v okviru poslovnega sistema A., ki je v tem času celo iskal diplomirane ekonomiste in kot je bilo to storjeno za druge delavce iz režije, ki jim je bila sočasno s tožnico odpovedana pogodba o zaposlitvi iz poslovnega razloga. Nasprotno ravnanje kaže, da se je hotela tožena stranka tožnice le znebiti. Vztraja pri svojih navedbah, da je tožena stranka zamudila 30 dnevni subjektivni rok za podajo odpovedi iz petega odstavka 88. člena ZDR, saj je bil razlog za odpoved znan najkasneje ob sprejemu sprememb Pravilnika o sistemizaciji delovnih mest dne 28.10.2004, dne 5.11.2004 je tožena stranka tožnico tudi obvestila o nameravani odpovedi, odpoved pa je bila tožnici potem vročena šele 9.12.2004. Prav tako je sodišče neutemeljeno soglašalo s 30 dnevnim odpovednim rokom iz sporne odpovedi pogodbe o zaposlitvi, čeprav je bil v Pravilniku o sistemizaciji delovnih mest oziroma opisu njenega delovnega mesta predviden trimesečni odpovedni rok.
 Revizija je bila na podlagi 375. člena ZPP vročena toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila, in Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.
 Revizija je izredno pravno sredstvo zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji (prvi odstavek 367. člena ZPP). Na podlagi 371. člena ZPP je preizkus pravnomočne sodbe pred revizijskim sodiščem omejen z obsegom revizijskih navedb in v reviziji navedenih razlogov, pri čemer le na pravilno uporabo materialnega prava pazi sodišče tudi po uradni dolžnosti. Pri tem je revizijsko sodišče vezano na dejanske ugotovitve, ki so bile podlaga za izdajo izpodbijane sodbe, saj zaradi zmotne ali nepopolne ugotovitve dejanskega stanja revizije ni mogoče vložiti (tretji odstavek 370. člena ZPP).
 Očitek bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP ni utemeljen. Sodišče se je izrecno opredelilo do izpovedbe priče Z.P., da se je v proizvodnji zmanjšalo število zaposlenih za 60 delavcev in ugotovilo, da je šlo za zmanjšanje v času, ko je veljala organizacijska shema iz septembra in oktobra 2003. Tožnici in še štirim režijskim delavcem pa je bila odpovedana pogodba o zaposlitvi kasneje, na podlagi spremembe Pravilnika o notranji organizaciji in sistemizaciji delovnih mest z dne 28.10.2004, na podlagi katere je bilo zmanjšano število delovnih mest tudi v režijskih službah. Tako v izpodbijani sodbi ni nasprotja med ugotovitvijo, da je po 28.10.2004 prenehala potreba po delu le manjšemu številu delavcev v režijskih službah in izpovedbo priče, da je pred tem prenehalo delovno razmerje večjemu številu delavcev v proizvodnji. Prav tako ni nasprotja med ugotovitvijo o prenehanju potreb po tožničinem delu na delovnem mestu komercialista VII in izpovedbo oziroma ugotovitvijo, da so bila za preostala dela v zvezi z naročniško prodajo, ki jo je pred tem pokrivala tožnica, prenešena na druge delavke. Sodišče je ob tem zavzelo stališče, da je imela tožena stranka pravico organizirati delovni proces v skladu s svojimi potrebami in kar z najmanjšimi stroški.
 Ob ugotovitvi, da je po 28.10.2004 iz poslovnih razlogov pri toženi stranki postalo nepotrebno delo le še petih delavcev v režijskih službah, je sodišče pravilno presodilo, da v času sporne odpovedi pogodbe o zaposlitvi ni šlo za prenehanje potreb po delu večjega števila delavcev v smislu določb 96. člena ZDR. Zato je pravilno presodilo, da tožena stranka pred sporno odpovedjo ni bila dolžna sprejeti posebnega programa razreševanja presežnih delavcev iz 99. člena ZDR in za izbiro presežnih delavcev uporabiti kriterijev iz 100. člena ZDR, katerih uporaba je v zakonu predvidena le ob prenehanju delovnega razmerja oziroma odpovedih pogodb o zaposlitvi iz poslovnega razloga večjemu številu delavcev. Glede na to tožena stranka tudi ni bila dolžna preverjati možnosti ponudbe zaposlitve tožnici pri drugih delodajalcih, kar je v smislu četrte alinee 99. člena ZDR prav tako eden od ukrepov za omejitev škodljivih posledic prenehanja delovnih razmerij, ki je vezan na izdelavo programa razreševanja večjega števila presežnih delavcev. Ni pa bilo nobene ovire, da bi se tožnica sama javila na javno objavo potreb po zaposlitvi ekonomistov v drugih družbah sistema A., na katero se sklicuje.
 V skladu s petim odstavkom 88. člena ZDR mora delodajalec podati odpoved najkasneje v 30 dneh od seznanitve z razlogi za redno odpoved in najkasneje v šestih mesecih od nastanka razloga. Po ugotovitvah sodišča se je tožena stranka s prenehanjem potreb po tožničinem delu seznanila ob sprejemu sprememb Pravilnika o organizaciji in sistemizaciji delovnih mest dne 28.10.2004, tožnici pa je odpoved podala 17.11.2004 z oddajo priporočene pošiljke z vročilnico na pošto, ker je bila tožnica takrat odsotna zaradi bolniškega staleža. Ker tožnica pošiljke ni prejela, je tožena stranka pošiljko dne 26.11.2004 ponovila in tokratna pošiljka je bila tožnici vročena po zaključku bolniškega staleža 10.12.2004, že pred tem pa ji je bila odpoved neposredno vročena 9.12.2004, ko se je po zaključku bolniškega staleža zglasila pri toženi stranki. Ob gornjih dejanskih ugotovitvah je sodišče utemeljeno zaključilo, da je tožena stranka podala odpoved pogodbe o zaposlitvi znotraj 30 dnevnega subjektivnega roka za odpoved. Sodišče je utemeljeno upoštevalo, da je bila odpoved podana, ko jo je tožena stranka zaradi odsotnosti tožnice v pravilni obliki naslovljeno na naslov tožničinega bivališča (priporočena pošiljka z vročilnico) oddala na pošto.
 V zvezi z enomesečnim odpovednim rokom iz sporne odpovedi pogodbe o zaposlitvi se je sodišče utemeljeno sklicevalo na določbe 29. člena tožničine pogodbe o zaposlitvi. Iz drugega odstavka tega člena je razvidno, da velja odpovedni rok, ki je naveden v opisu delovnega mesta, za primer odpovedi pogodbe o zaposlitvi s strani delavca. Za primer odpovedi pogodbe o zaposlitvi s strani delodajalca pa je v zadnjem odstavku tega člena izrecno predvideno, da velja glede odpovednega roka zakonska ureditev. Ker je imela tožnica pri toženi stranki oziroma pri družbah sistema A. manj kot pet let delovne dobe, ji je bil na podlagi prve alinee drugega odstavka 92. člena ZDR v odpovedi pogodbe o zaposlitvi pravilno določen 30 dnevni odpovedni rok.
 Glede na povedano sodišče ugotavlja, da revizijski razlogi niso podani. Zato je na podlagi 378. člena ZPP revizijo kot neutemeljeno zavrnilo.
 ZDR člen 87, 88, 88/1, 88/1-1, 96.
 P2RvYy0yNzA0Mg==