type: other

text:
DI Eerik Mäkinen, Tampereen Ammattikorkeakoulu Tampereen Sähkölaitos, valvojana suunnittelupäällikkö Esko Lehtonen - PDF
 Download "DI Eerik Mäkinen, Tampereen Ammattikorkeakoulu Tampereen Sähkölaitos, valvojana suunnittelupäällikkö Esko Lehtonen"
 Ada Minna Hukkanen
 1 Sähkötekniikan koulutusohjelma Sähkövoimatekniikka Tutkintotyö TAMPEREEN SÄHKÖLAITOKSEN VESIVOIMALAITOSTEN SÄHKÖLAITTEISTO- JEN MÄÄRÄYSTEN MUKAISUUS Työn ohjaaja Työn teettäjä Tampere 2006 DI Eerik Mäkinen, Tampereen Ammattikorkeakoulu Tampereen Sähkölaitos, valvojana suunnittelupäällikkö Esko Lehtonen
 2 Sähkötekniikka Sähkövoimatekniikka Tihinen, Tuomas Tampereen Sähkölaitoksen vesivoimalaitosten sähkölaitteistojen määräysten mukaisuus Tutkintotyö 56 sivua + 11 liitesivua Työn ohjaaja DI Eerik Mäkinen Työn teettäjä Tampereen Sähkölaitos, valvojana Ins. Esko Lehtonen Helmikuu 2006 Hakusanat määräysten mukaisuus, vesivoimalaitos, tarkastuspöytäkirja TIIVISTELMÄ Tämän työn tarkoituksena on ollut tarkastaa Tampereen Sähkölaitoksen vesivoimalaitosten sähkölaitteistojen määräysten mukaisuus. Työssä on pyritty selvittämään tutkittavien kohteiden sähkölaitteistojen korjaustarve. Korjaustarve on syntynyt, kun on tehty selvästi turvallisuutta heikentävä havainto tai on havaittu asia, joka estää kunnossapito- tai käyttötoimien suorittamisen sähkötyöturvallisuusstandardin SFS 6002 mukaisesti. Yhtenä tavoitteena on ollut tehdä käyttökelpoinen tarkastuspöytäkirja Tampereen Sähkölaitoksen tulevia tarkastuskohteita varten. Tarkastelukohteina ovat olleet Tampereen Sähkölaitoksen vesivoimalaitokset: Keskiputouksen, Tampellan ja Finlaysonin vesivoimalaitokset.
 3 TAMPERE POLYTECHNIC Electrical Engineering Electrical Power Engineering Tihinen, Tuomas Standard in Hydroelectric Power Plants of Tampereen Sähkölaitos Engineering thesis 56 pages + 11 appendices Thesis Supervisor Eerik Mäkinen (MSc) Commissioning Company Tampereen Sähkölaitos. Supervisor: Esko Lehtonen (Engineer) February 2006 Keywords standard, hydroelectric power plant, inspection record ABSTRACT The intention of this thesis is to inspect standard in hydroelectric power plants of Tampereen Sähkölaitos. There is also an aspiration to solve need for repair electrical equipment in inspected objects. Need for repair has been came up when clearly unsafe perception has been made, or there has been perception which prevents maintenance tasks or acts of use according to electrical work safety standard SFS One of the main goals has been to make an useful inspection record for Tampereen Sähkölaitos to be used in future inspection objects.
 4 ALKUSANAT Tampereen Sähkölaitos on ollut tärkeässä roolissa matkallani insinööriksi. Olen suorittanut opintoihin liittyvän työharjoittelun Tampereen Sähkölaitoksen Naistenlahden voimalaitoksella. Arvokkaan työkokemuksen lisäksi sain mahdollisuuden tehdä tämän tutkintotyön Tampereen Sähkölaitokselle, mistä kuuluu kiitos Jussi Wallinille. Työn alkuvaiheessa työpisteeni sijaitsi Keskiputouksen voimalaitoksen tiloissa. Tehdessäni töitä kyseisessä toimipisteessä, oli sähkömestari Martti Valkeisaho suurena apuna vesivoimalaitosten tietoja ja piirustuksia koskevissa asioissa. Toimipisteen siirtyessä Naistenlahden voimalaitoksen tiloihin helpottui tarkastuspöytäkirjan laadinta ja itse työn rungon kirjoittaminen saadessani tärkeää apua sähköstandardeihin liittyen suunnittelupäällikkö Esko Lehtoselta. Vasta kun kaikki tarkastettavat asiat oli saatu kirjattua tarkastuspöytäkirjaan, pystyin suorittamaan kohteiden lopulliset tarkastuskierrokset. En saanut liikkua tarkastettavissa kohteissa yksin, vaan tarvitsin aina mukaani pätevän sähkömiehen. Yleensä mukanani laitoksilla oli Martti Valkeisaho, mutta sain tärkeää apua ja hyviä vinkkejä myös Tampereen Sähkölaitoksen energiantuotannon kunnossapitokeskuksen sähkömestarilta Matti Valkeiselta ja sähköasentajilta Jarmo Järviseltä ja Janne Pajuselta. Aikataulullisesti pystyin saavuttamaan tavoitteeni ja muutenkin työ sujui kaikin puolin hyvin. Haluan vielä kiittää työn ohjaajaa Eerik Mäkistä hyvästä yhteistyöstä.
 5 5(56) SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ ABSTRACT ALKUSANAT SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO TAMPEREEN SÄHKÖLAITOKSEN ESITTELY Voimalaitokset Lämpökeskukset TAMMERKOSKEN VESIVOIMALAITOKSET Keskiputouksen vesivoimalaitos Tampellan vesivoimalaitos Finlaysonin vesivoimalaitos KÄYTETYT TIETOLÄHTEET RAJAUKSET Keskiputouksen vesivoimalaitos Tampellan vesivoimalaitos Finlaysonin vesivoimalaitos VESIVOIMALAITOSTEN SÄHKÖTILOJEN JA -LAITTEISTOJEN KARTOITUS TARKASTETTAVAT ASIAT Sähkötilat Sähkölaitteet LOPPUTULOKSET VÄLITTÖMÄT TOIMENPITEET...54 LÄHDELUETTELO...56 Painetut lähteet...56 Painamattomat lähteet...56
 6 LIITTEET 6(56) 1. TKS:n Tammerkosken vesivoimalaitosten yleiskaavio 2. Keskiputouksen vesivoimalaitoksen tarkastuspöytäkirja 3. Tampellan vesivoimalaitoksen tarkastuspöytäkirja 4. Finlaysonin vesivoimalaitoksen tarkastuspöytäkirja 5. Keskiputouksen vesivoimalaitoksen tilaluokituspiirros 6. Tampellan vesivoimalaitoksen tilaluokituspiirros 7. Finlaysonin vesivoimalaitoksen tilaluokituspiirros
 7 LYHENTEIDEN JA MERKKIEN SELITYKSET 7(56) TKS Tampereen Sähkölaitos Nsl1 Naistenlahden voimalaitoksen laitos 1 Nsl2 Naistenlahden voimalaitoksen laitos 2 TKK Keskiputouksen vesivoimalaitos TKT Tampellan vesivoimalaitos TKF Finlaysonin vesivoimalaitos ET Tampereen Sähkölaitoksen energiantuotanto SV Tampereen Sähköverkko Oy LTT Tammerkosken Energia Oy:n liiketoimintojen tukiyksikkö TAMK Tampereen Ammattikorkeakoulu SFS 6000 Pienjännitesähköasennukset - standardi SFS 6001 Suurjännitesähköasennukset - standardi SFS 6002 Sähkötyöturvallisuus - standardi SFS-EN Akkujen ja akkuasennusten turvallisuusvaatimukset - standardi
 8 1 JOHDANTO 8(56) Työssä on tarkasteltu TKS:n (Tampereen Sähkölaitos) vesivoimalaitosten sähkölaitteistojen määräysten mukaisuutta verrattuna nykyisin voimassa oleviin sähköstandardeihin. Koska laitteistot on rakennettu hyvin eri aikoina, eikä rakentamisaika kaikkien voimalaitosten osien osalta ole tarkkaan edes tiedossa, ei ole pyritty selvittämään niiden määräysten mukaisuutta verrattuna rakennusaikoina voimassa olleisiin määräyksiin. On vain oletettu, että työt on tehty asianmukaisesti kulloinkin voimassa olleiden määräysten mukaan ja että käyttöönottotarkastukset on tehty asianmukaisesti. Sen vuoksi löydetyt puutteellisuudet eivät automaattisesti aiheuta välitöntä korjaustarvetta, ellei ole erikseen todettu, että kysymyksessä on selvästi turvallisuutta heikentävä havainto tai on havaittu asia, joka estää kunnossapito- tai käyttötoimenpiteiden suorittamisen sähkötyöturvallisuusstandardin SFS 6002 mukaisesti. 2 TAMPEREEN SÄHKÖLAITOKSEN ESITTELY TKS on vuonna 1888 Tampereen ydinkeskustaan, Tammerkosken rannalle, perustettu Tampereen kaupungin omistama energia-alalla toimiva liikelaitos /1/. TKS toimittaa sähköä, kaukolämpöä ja maakaasua yksityis- ja yritysasiakkailleen pääasiassa Pirkanmaalla. TKS tuottaa energiaa Naistenlahden, Lielahden ja Tammerkosken voimalaitoksissa sekä eri lämpökeskuksissa. TKS:n tuottaman kaukolämmön verkosto ulottuu nykyään jo Tampereen ulkopuolelle Pirkkalaan ja Ylöjärvelle. Verkkoa on vielä mahdollisuus laajentaa muihinkin Tampereen ympäryskuntiin. Alla on lueteltu TKS:n tuotantolaitokset ja niiden tietoja: /8/
 9 2.1 Voimalaitokset 9(56) Naistenlahden voimalaitokset Nsl 1 - valmistusvuosi 1971, pääpolttoaine öljy - polttoainemuutos 1982, pääpolttoaineena jyrsinturve - modernisointi 2000 kombilaitos, pääpolttoaineena maakaasu - sähköteho 129 MW - lämpöteho 144 MW Nsl 2 - valmistusvuosi 1977, pääpolttoaineena jyrsinturve - modernisointi 1998, polttoaineina turve, puu, kaasu ja öljy - sähköteho 60 MW - lämpöteho 120 MW Lielahden voimalaitos - tuotantokäyttöön kombilaitos, pääpolttoaineena maakaasu ja varapolttoaineena kevyt polttoöljy - sähköteho 147 MW - lämpöteho 160 MW Tammerkosken voimalaitokset Keskiputouksen vesivoimalaitos - valmistusvuosi koneistoremontti sähköteho 7 MW
 10 Tampellan vesivoimalaitos - valmistusvuosi koneistoremontti sähköteho 3 MW 10(56) Finlaysonin vesivoimalaitos - valmistusvuosi koneistoremontti sähköteho 4 MW Kaikkien kolmen vesivoimalaitoksen sähköteho on yhteensä 14 MW. 2.2 Lämpökeskukset Nekalan lämpökeskus - lämpöteho 120 MW - polttoaineina maakaasu ja raskas polttoöljy Hervannan lämpökeskus -lämpöteho 100 MW - polttoaineena kevyt polttoöljy Naistenlahden lämpökeskus - lämpöteho 93 MW - polttoaineena kevyt polttoöljy Hakametsän lämpökeskus - lämpöteho 80 MW - polttoaineena raskas polttoöljy Sarankulman lämpökeskus - lämpöteho 40 MW - polttoaineina maakaasu, raskas polttoöljy ja kevyt polttoöljy
 11 11(56) Raholan lämpökeskus - lämpöteho 40 MW - polttoaineina maakaasu, raskas polttoöljy ja kevyt polttoöljy Pyynikin lämpökeskus - lämpöteho 30 MW - polttoaineena kevyt polttoöljy Ratinan lämpökeskus (saneerauksessa, käyttöönotto v ) 3 TAMMERKOSKEN VESIVOIMALAITOKSET Kuva 1 Tampereen keskustan läpi virtaava Tammerkoski /9/ Tammerkoski on vajaan kilometrin pituinen Näsijärven ja Pyhäjärven yhdistävä Tampereen keskustan läpi virtaava koski. Tampereen Sähkölaitoksella on Tammerkosken varrella kolme vesivoimalaitosta: Keskiputouksen, Finlaysonin ja Tampellan vesivoimalaitokset. Finlaysonin ja Tampellan voi-
 12 12(56) malaitokset sijaitsevat Tammerkosken yläjuoksulla ja Keskiputouksen voimalaitos sijaitsee kosken keskijuoksulla. Vesivoimalaitokset tuottivat vuonna 2003 noin 35 GWh sähköä Tampereen Sähkölaitokselle. Tämä on noin 2 % Tampereen Sähkölaitoksen vuotuisesta sähköntuotannosta. Tämän lisäksi Tammerkosken alajuoksulla on M-Real-konserniin kuuluvan Takon kartonkitehtaan yhteydessä Alakoski Oy:n omistama vesivoimalaitos. /2/ TKS:n vesivoimalaitoksissa on yhteensä yhdeksän vesivoimakonetta, joiden tuottama pätöteho veden pinnankorkeuden ollessa normaalilla tasolla on yhteensä n. 14 MW. 3.1 Keskiputouksen vesivoimalaitos Tammerkosken vesivoimalaitoksista teholtaan suurin on TKK (Keskiputouksen vesivoimalaitos), jonka kahden vesivoimakoneen näennäisteho on 11,1 MVA nimellisjännitteen ollessa 5 kv. TKK valmistui vuonna 1932 ja sen sähkölaitteistoja on uusittu 80-luvun alkupuolella ja vuonna 2001, joten pääosin laitteistot ovat erinomaisessa kunnossa ja nykystandardien mukaiset. Koneistoremontti, jossa uusittiin turbiinit, vaihteet, generaattorit, 5 kv kojeisto ja automatiikka, tehtiin vuonna /10/ Taulukossa 1 on esitetty tarkemmat tiedot TKK:n generaattoreista, vaihteista ja turbiineista.
 13 Taulukko 1 TKK:n tietoja 13(56) TKK Kone 1 Kone 2 Yht. Generaattori Näennäisteho MVA 5,55 5,55 11,10 Nimellisjännite kv 5,25 5,25 Nimellisvirta A Pyörimisnopeus rpm Valmistaja ABB Energi AS Valmistusvuosi 1992 Vaihde Nimellisteho kw Muuntosuhde 1:4,237 1:4,237 Valmistaja VALMET Tyyppi S1G-900TV S1G-900TV Valmistusvuosi 1992 Turbiini Nimellisteho kw Pyörimisnopeus n1 rpm N. putouskorkeus m 7 7 Tilavuusvirta m3/s Juoksup. halkaisija mm Tyyppi Valmistaja PYSTY-KAPLAN KVAERNER TAMTURBINE OY Valmistusvuosi 1992 Voimalaitos Valmistusvuosi Tampellan vesivoimalaitos Tampellan vesivoimalaitos on neljän vesivoimakoneen voimalaitos ja näennäisteholtaan pienin, 3,3 MVA. Kolmen koneen nimellisjännite on 5 kv ja yksi koneista on nimellisjännitteeltään 0,4 kv. TKT valmistui vuonna 1916 ja siellä on edelleen käytössä alkuperäistä tekniikkaa. TKT:n sähkölaitteistoja on uusittu vuonna Koneistoremontti, jossa uusittiin generaattorit ja 5 kv kojeisto, tehtiin vuonna /10/ Taulukossa 2 on esitetty tarkemmat tiedot TKT:n generaattoreista, vaihteista ja turbiineista.
 14 Taulukko 2 Tampellan voimalaitoksen tietoja 14(56) TKT Kone 1 Kone 2 Kone 3 Kone 4 Yht. Generaattori Näennäisteho MV A 1,00 1,00 1,00 0,34 3,34 Nimellisjännite kv 5,40 5,40 5,40 0,38 Nimellisvirta A Pyörimisnopeus rpm Valmistaja NEBB Strömberg Valmistusvuosi Turbiini Nimellisteho kw Pyörimisnopeus n1 rpm N. putouskorkeus m 7,8...6,3 Tilavuusvirta m3/ s 52 Juoksup. halkaisija mm Tyyppi VAAKA-FRANCIS (2x kaksipäinen) Valmistaja TAMMERFORS LINNE- & JERN MANUFAKTOR A.B Valmistusvuosi 1916 Voimalaitos Valmistusvuosi Finlaysonin vesivoimalaitos Finlaysonin vesivoimalaitoksen kolmen vesivoimakoneen näennäisteho on 5,1 MVA. Koneiden nimellisjännite on 5 kv. TKF on valmistunut vuonna 1926 ja siellä on edelleen käytössä alkuperäistä tekniikkaa. Koneistoremontti, jossa uusittiin turbiinit, generaattorit ja automatiikka, tehtiin vuonna Sähkölaitteistoja on uusittu myös vuonna /10/ Taulukossa 3 on esitetty tarkemmat tiedot TKF:n generaattoreista, vaihteista ja turbiineista.
 15 15(56) Taulukko 3 Finlaysonin voimalaitoksen tietoja TKF Kone 1 Kone 2 Kone 3 Yht. Generaattori Näennäisteho MVA 1,95 1,95 1,15 5,05 Nimellisjännite kv 5,00 5,00 5,00 Nimellisvirta A ,2 Pyörimisnopeus rpm Valmistaja ALSTHOM Valmistusvuosi 1990 Vaihde Nimellisteho kw Muuntosuhde 1:5,5714 1:5,5714 1:4,045 Valmistaja VALMET Tyyppi S1G-630TV S1G-630TV S1G-450TV Valmistusvuosi 1990 Turbiini Nimellisteho kw Pyörimisnopeus n1 rpm N. putouskorkeus m 7,8 7,8 7,8 7,8...6,3 Tilavuusvirta m3/s 26,5 26, Juoksup. halkaisija mm Tyyppi PYSTY-POTKURI PYSTY- KAPLAN Valmistaja DUMONT S.A. Valmistusvuosi 1990 Voimalaitos Valmistusvuosi KÄYTETYT TIETOLÄHTEET Käytännöllisen tarkastuspöytäkirjan laatiminen on ollut työn haastavimpia tavoitteita. Ongelmana on ollut se, että tarkastuspöytäkirjan laatimiseen on käytetty useita tietolähteitä, joista on pitänyt koota olennaiset asiat tiiviiseen muotoon. Tarkastuspöytäkirjan tekemisessä on käytetty seuraavia tietolähteitä: - SFS 6000 Pienjännitesähköasennukset standardi - SFS 6001 Suurjännitesähköasennukset - standardi - SFS 6002 Sähkötyöturvallisuus standardi
 16 16(56) - SFS-EN Akkujen ja akkuasennusten turvallisuusvaatimukset standardi - FINLEX - Valtion säädöstietopankki Yllä lueteltuja tietolähteitä on käytetty soveltuvin osin kappaleen 7, lukujen laatimiseen. Lukujen alaotsikot ovat samat kuin tarkastuspöytäkirjan tarkistettavien asioiden lista. 5 RAJAUKSET Työn rajauksessa on käytetty kahta pääkriteeriä: - työssä on tehty rajaus ET:n (Tampereen Sähkölaitoksen Energiantuotannon yksikkö) ja SV:n (Tampereen Sähköverkko Oy) vastuualueiden mukaan - työstä on rajattu pois laitteet ja laitteistot, jotka eivät aiheuta vaaraa henkilöturvallisuudelle Vastuualueiden rajat on esitetty TKS:n Tammerkosken vesivoimalaitosten yleiskaaviossa (liite 1). TKS:n on vuokrannut osan TKK:n ja TKT:n tiloista SV:lle, joissa sijaitsee sähkönjakeluun liittyviä laitteistoja, kuten esim. TKK:n 20 kv kytkinlaitteisto. TKS:n sisäisessä organisaatiossa vastuun vesivoimalaitoksista kantaa ET. Yllä mainittu rajaus vastuualueiden mukaan tarkoittaa, että työhön on otettu mukaan vain ne vesivoimalaitosten tilat ja laitteistot, jotka ovat ET:n vastuulla, koska työ tehdään kyseiselle organisaatiolle. TKK:n kiinteistön haltija on LTT (Tammerkosken Energia Oy:n liiketoimintojen tukiyksikkö), jonka vastuulla on kiinteistösähköistys, kuten esim. yleisvalaistus ja rakennuksen pistorasiat. Työssä kuitenkin tarkistettiin myös kaikki kiinteistösähköistykseen kuuluvat laitteet, koska se ei lisännyt työmäärää oleellisesti.
 17 17(56) Työstä päädyttiin rajaamaan pois laitteet ja laitteistot, jotka eivät aiheuta välitöntä vaaraa henkilöturvallisuudelle, koska työn tärkeimpänä tarkoituksena on nimenomaan ollut löytää puutteellisuuksia, jotka eivät täytä sähköturvallisuusstandardin SFS 6002 normeja. 5.1 Keskiputouksen vesivoimalaitos Luvussa 4 tehty rajaus ET:n ja SV:n välillä aiheuttaa sen, että osa TKK:n sähkölaitteistoista on rajattu työn ulkopuolelle. ET:n vastuulle kuuluvat 5 kv laitteistoista generaattorit ja niiden katkaisijat sekä omakäyttömuuntaja ja sen katkaisija. ET:n vastuulle kuuluvat myös 400 V kiskosto ja kaikki siihen liittyvät laitteistot ja kojeistot. 5 kv kojeistotila 1 ja 20 kv kojeistotila on rajattu työn ulkopuolelle, koska ne kuuluvat SV:n vastuulle. 5.2 Tampellan vesivoimalaitos TKT ei kuulu kokonaan ET:n vastuulle, sillä voimalaitoksen kolmen 5 kv generaattorin tuottamasta tehosta osa siirretään Tampellassa sijaitsevaan SV:n vastuulla olevaan 5 kv kiskostoon ja loput tehoista siirretään keskiputouksella sijaitsevaan, myös SV:n vastuulla olevaan 5 kv kiskostoon. TKT:n 400 V generaattorin tuottama sähkö käytetään ensisijaisesti voimalaitoksen omaan tarpeeseen. TKT:lla sijaitseva 5 kv kojeisto kuuluu SV:n vastuulle. 5.3 Finlaysonin vesivoimalaitos TKF kuuluu kokonaan ET:n vastuulle, joten mitään rajauksia vastuualueiden suhteen ei ole tehty Finlaysonin osalta. Generaattoreilta menee syöttö omakäyttömuuntajalle ja loput tehoista siirretään TKK:n SV:n vastuulla olevaan kiskostoon.
 18 18(56) 6 VESIVOIMALAITOSTEN SÄHKÖTILOJEN JA -LAITTEISTOJEN KARTOI- TUS Jokaisen voimalaitoksen pohjapiirustukseen rajattiin sähkötilat ja yleisissä tiloissa sijaitsevat sähkölaitteistot (liitteet 5-7). ET:n ja SV:n vastuualueiden selventämiseksi piirustuksissa on eritelty SV:n vastuulla olevat sähkötilat. Sähkötilojen tarkastukset suoritettiin vain niiden tilojen osalta, jotka ovat ET:n vastuulla, kuten on jo aiemminkin todettu. TKK:n osalta työssä tarkastettiin seuraavat tilat (liite 2): - 5 kv kojeistohuone 1 (vain katkaisijat) - Pienjännitekeskus (vain toinen puoli keskuksesta) - Sähkölaitehuone 1 - Sähkölaitehuone 2 - Akkuhuone 1 - Akkuhuone 2 - Varavoimakonetila - Omakäyttömuuntaja TKK:n 5 kv kojeistohuone 1 on poikkeuksellinen tila, koska tila itsessään on SV:n vastuulla, mutta tilan katkaisijat kuitenkin kuuluvat ET:n vastuulle. TKT:n osalta työssä tarkastettiin seuraavat tilat (liite 3): - 5 kv kojeistotila - Akkuhuone - Staattiset magnetointilaitteet - Muuntajatila - Ohjaustaulut, OT2-13 ja IK1 TKF:n osalta työssä tarkastettiin seuraavat tilat (liite 4): - 5kV kojeistotila, yläkerta - 5kV kojeistotila, keskikerros - 5kV kojeistotila, keskikerros
 19 19(56) - 5kV kojeistotila, alakerta + akkutila - Omakäyttömuuntaja - Pienjännitekeskus 1 (520V110) - Pienjännitekeskus 2 (520V111) - Automaatiokaappi1 (7240 HT 002 OT 10-13) - Automaatiokaappi2 (7240 HT 002 OT 21-23) - Automaatiokaappi3 (7240 HT 002 OT 31-33) Sähkölaitteiden osalta tarkastukset tehtiin kaikissa voimalaitoksissa seuraaville laitteille (liitteet 2-4): - Valaisimet - Varavalaisimet - Pistorasiat - Kaapelit - Moottorit - Lämmittimet - Generaattorit Kun tarkastellaan voimalaitosten tarkastuspöytäkirjoja (liitteet 2-4), huomataan, että sähkötilojen osalta tarkastusta ei tehty vikavirtasuojauksen, mekaanisen suojauksen, kunnon ja olosuhdevaatimusten osalta. Syy tähän on se, että kyseiset tarkastettavat asiat liittyvät sähkölaitteiden tarkastamiseen. Sähkölaitteiden osalta tarkastusta ei tehty poistumisteiden ja käytävien, ensiaputaulun, etäisyyksien, kosketussuojauksen, turvalaitteiden, työvälineiden, dokumenttien ja ovien ja lukituksien osalta, koska kyseiset tarkastettavat asiat liittyvät sähkötilojen tarkastamiseen. Lisäksi suoritettiin vikavirtasuojauksen tarkastus ainoastaan pistorasioiden osalta ja mekaanisen suojauksen tarkastus ainoastaan kaapeleiden osalta.
 20 7 TARKASTETTAVAT ASIAT 20(56) Tarkasteltavana ovat olleet sähköturvallisuuteen liittyvät asiat vallitsevien standardien pohjalta. Kappaleessa 4 on kerrottu tietolähteet, joita on käytetty tarkastettavien asioiden laatimiseen. Tarkastettaviin asioihin on pyritty mahdollisimman tarkkaan keräämään ne tiedot, mitä tarvitaan, kun halutaan saada varmuus sähkötilan tai -laitteen turvallisuudesta. 7.1 Sähkötilat Sähkötilojen poistumistiet ja käytävien leveys /3;4/ Yksi ovi ulos tai ympäröiviin tiloihin riittää, jos hoitokäytävän pituus ei ylitä kymmentä metriä. Jos käytävän pituus on yli 10 m, oven tai muun poistumismahdollisuuden pitää olla molemmissa päissä. Käytävän leveyden pitää olla vähintään 0,8 m Ensiaputaulu Ensiapuohjeita antavia tauluja on sijoitettava sähkölaitekorjaamoihin ja sähkölaboratorioihin ja näitä tauluja suositellaan lisäksi sijoitettavaksi kytkinlaitoshuoneisiin ja sähköalan henkilökunnan oleskelutiloihin. /5/ Etäisyydet /3/ Kyseisessä osiossa on käsitelty etäisyyksiä pelkästään suurjännitetiloissa Jännitteisten osien vähimmäisetäisyydet Taulukossa 4 esitetyt vähimmäisvälit pätevät 1000 m:n korkeuteen merenpinnasta asti.
 21 21(56) HUOM. 1 Kirjaimella N on merkitty ne vähimmäisetäisyydet, joihin luvussa esitetyt turvallisuusetäisyydet perustuvat. Taulukko 4 Vähimmäisilmavälit standardin EN mukaisella jännitealueella I (1 kv < U m 10 kv). Suomessa suositeltavat jännitearvot on esitetty lihavoituna /3/ Järjestelmän nimellisjännite U n (tehollisarvo) Laitteen suurin käyttöjännite U m (tehollisarvo) Koejännite (kestotaso) vaihtojännitteellä 1min. (tehollisarvo) Koejännite (kestotaso) salamasyöksyjännitteellä 1,2/50 μs (huippuarvo) Pienin vaiheen ja maan ja vaiheiden välinen etäisyys (N) sisäasennukset ulkoasennukset kv kv kv kv mm mm 3 3, , Koteloimattomat sisäasennukset Koteloimattoman sisäasennuksen sijoittelussa on otettava huomioon luvussa (taulukko 4) määritellyt vaiheiden väliset sekä vaiheen ja maan väliset vähimmäisetäisyydet. Asennuksen rakenteen tulee olla sellainen, että se estää pääsyn vaara-alueille, mutta ottaa kuitenkin huomioon käyttöön ja kunnossapitoon liittyvät sisäänpääsytarpeet. Siksi asennuksessa on huolehdittava turvaetäisyyksistä tai asennus on varustettava suojaavilla laitteistoilla. Asennuksessa on säilytettävä seuraavat vähimmäisetäisyydet jännitteisistä osista minkä tahansa suojuksen sisäpintaan (kuva 1): - Kiinteille, aukottomille vähintään 2000 mm korkeille seinille vähimmäisetäisyys suojukseen on B 1 = N.
 22 22(56) Kuvassa 2 esitetyt suojuksia koskevat mitat koskevat ulkoasennuksia. Sisäasennuksissa suojuksen korkeuden pitää olla vähintään 2300 mm. Joustaville suojuksille ja metalliverkoille etäisyyksien arvoja on suurennettava, jotta mahdolliset suojuksen tai verkon siirtymiset tulevat otetuksi huomioon. Jännitteisten osien korkeuden maasta pitää suojuksen sisäpuolella olla 300 mm + N, kuitenkin vähintään 800 mm. Etäisyyksien esteistä pitää olla alle 2300 mm korkeille kiinteille seinille tai verkkoaidoille ja suojapuomeille vähintään: O 1 = N + 20 mm, vähintään 500 mm (kuva 2) Kuva 2 Kosketussuojaus suojuksien ja esteiden avulla sähkötilojen sisällä (etäisyydet millimetreinä) /3/
 23 23(56) Jännitteisten osien vähimmäiskorkeus oleskelualueella Jännitteisten osien vähimmäiskorkeuden pinnoista tai tasanteista, joilla jalankulkijat voivat kulkea, pitää olla seuraava: Kosketussuojaus /3;4;6/ - Kosketussuojaamattomille jännitteisille osille on säilytettävä vähimmäiskorkeus H = N mm (vähintään 2800 mm) (kuva 2 ja kuva 3). Tarkastuksessa noudatettiin seuraavaa yleisperiaatetta: - Muualla kuin sähkötiloissa sähkölaitteiden, joihin päästään käsiksi ilman avainta tai erikoistyökalua, tulee täyttää vähintään kotelointiluokka IP2X vaatimukset - Sähkötiloissa ja avaimella tai erikoistyökaluilla avattavissa kohteissa käytetään luvuissa mainittuja periaatteita. Jos kohteessa on käyttötoimenpiteenä käsiteltäviä laitteita, niitä suoritettaessa tulee toteutua taulukon 5 mukaiset etäisyydet. Taulukon 5 arvot pätevät vain sähkötiloissa ja avaimilla tai erikoistyökaluilla avattavissa kohteissa, joten ne on tarkoitettu vain pätevien sähkömiesten ohjeiksi.
 24 24(56) Taulukko 5 Jännitetyöalueen D L ja lähialueen D V mitat muissa kuin avojohdoissa /6/ Nimellisjännite U N kv Jännitetyöalueen etäisyys D L m Lähialueen etäisyys D V m 1 0,2* 0,7 3 0,22 1,22 6 0,25 1, ,35 1, ,4 1,4 *Pienjännitteellä jännitetyöalueen etäisyys on käytännössä ergonomisen osatekijän suuruinen. Ergonomista osatekijää voidaan pienentää pienjännitteellä 0,05 m:iin, jos laitteiston rakenne on sellainen, että henkilön tai työkalun vahingossa tapahtuvat liikkeet eivät todennäköisesti aiheuta kosketusta jännitteiseen osaan. Alla olevassa kuvassa 3 on havainnollistettu vähimmäistyöskentelyetäisyyksiä sähkötilojen sisällä. Kuva 3 Vähimmäiskorkeudet ja vähimmäistyöskentelyetäisyydet sähkötilojen sisällä /3/
 25 Suojaus eristämällä jännitteiset osat 25(56) HUOM. 1 Eristyksen avulla on tarkoitus estää jännitteisten osien kaikenlainen koskettaminen. Jännitteiset osat on kokonaan peitettävä eristyksillä, jotka voidaan poistaa vain rikkomalla. Tehdasvalmisteisten laitteiden eristyksen on täytettävä kyseistä sähkölaitetta koskevan standardin vaatimukset. Muilla laitteilla eristyksen pitää kestää rikkoutumatta niitä mekaanisia, kemiallisia, sähköisiä tai lämmön vaikutuksia, jotka voivat kohdistua laitteeseen käytön aikana. Maali, lakka tai vernissa ei yleensä ole kosketussuojauksen kannalta luotettava eristys Suojaus käyttämällä suojuksia ja kotelointia HUOM. 1 Suojuksien ja koteloinnin avulla on tarkoitus estää jännitteisen osan kaikenlainen koskettaminen Jännitteisten osien pitää olla sellaisen kotelon sisällä tai sellaisen suojuksen takana, joka antaa vähintään kotelointiluokan IP2X tai IPXXB mukaisen suojan. Alhaisempi kotelointiluokka sallitaan, kun osia vaihdettaessa esiintyy suurehkoja aukkoja, esim. tietyissä lampunpitimissä, pistorasioissa ja varokkeissa tai tarvitaan suurehkoja aukkoja sähkölaitteen toiminnan vuoksi. Tällöin on - ryhdyttävä sopiviin varotoimiin, joilla estetään ihmisiä tahattomasti koskettamasta jännitteisiä osia - varmistettava niin pitkälle kuin on käytännöllistä, että ihmiset tietävät, että jännitteiset osat ovat kosketeltavissa aukon kautta eikä niitä saisi koskettaa tahallisesti.
 26 26(56) Helposti kosketeltavien suojuksien ja koteloiden vaakasuorien yläpintojen pitää muodostaa vähintään kotelointiluokan IP4X tai IPXXD mukainen suojaus. HUOM. 1 Vaatimus yläpintojen IP4X tai IPXXD mukaisesta suojauksesta ei koske sähkölaitteita, joiden kosketussuojaus on laitetta koskevan standardin mukainen Kun on tarpeen poistaa tai avata suojuksia, koteloita tai kotelon osia, se saa olla mahdollista ainoastaan - käyttämällä avainta tai työkalua tai - sen jälkeen, kun syöttö suojuksella tai kotelolla suojattuihin jännitteisiin osiin on katkaistu, ja syötön jälleenkytkeminen on mahdollista vasta, kun suojus tai kotelo on asetettu takaisin paikoilleen tai - kun on olemassa vain avaimella tai työkalulla poistettavissa oleva välisuojus, joka estää jännitteisten osien koskettamisen antamalla vähintään kotelointiluokan IP4X tai IPXXD mukaisen suojan Suojaus esteiden avulla HUOM. 1 Esteiden avulla on tarkoitus estää jännitteisten osien tahaton koskettaminen, mutta ei tahallista koskettamista este harkitusti kiertämällä Esteen on estettävä - tahaton ylettyminen jännitteisiin osiin tai - paljaiden jännitteisten osien tahaton koskettaminen laitteen ollessa normaalissa käytössä Esteet voivat olla poistettavissa paikaltaan ilman avainta tai työkalua, mutta ne on kiinnitettävä paikoilleen siten, ettei niitä voi tahattomasti poistaa.
 27 27(56) Suojaus sijoittamalla jännitteiset osat kosketusetäisyyden ulkopuolelle HUOM. 1 Suojaus sijoittamalla jännitteiset osat kosketusetäisyyden ulkopuolelle on tarkoitettu ainoastaan estämään jännitteisten osien tahaton koskettaminen Samanaikaisesti kosketeltavat eri potentiaalissa olevat osat eivät saa olla samanaikaisesti kosketeltavissa. HUOM. 1 Kahden osan katsotaan olevan samanaikaisesti kosketeltavissa, jos ne ovat enintään 2,50 m:n etäisyydellä toisistaan Turvalaitteet /3/ Asennusten tai kojeiden erotuslaitteet Koko asennus tai sen osat on voitava erottaa käyttövaatimusten mukaisesti siihen varatuilla laitteilla. Tämä voidaan tehdä käyttämällä erottimia tai kuormanerottimia tai erottamalla asennuksen osa esimerkiksi poistamalla liitoskappaleet tai yhdistysjohtimet siten, että etäisyyksien asennusten niiden osien välillä, joihin voi syntyä 180 vaihe-ero, pitää olla 1,2-kertaiset taulukossa 4 esitettyihin arvoihin verrattuna. Asennukset tai asennuksen osat, joita voidaan syöttää useasta syöttösuunnasta, on voitava erottaa jokaisesta suunnasta. Jos useiden laitteiden tähtipisteet kytketään rinnan, ne on voitava erottaa yksittäin. Tämä koskee myös maasulkukeloja ja -vastuksia. Verkkoon liitettyjen laitteiden tähtipisteiden ylijännitesuojaus on säilytettävä.
 28 28(56) Sellaisissa laitteissa, esimerkiksi kondensaattoreissa, joissa voi olla jännite syötöstä erottamisen jälkeen, pitää olla välineet varauksen purkamiseen Erotuslaitteiden kiinnikytkennän estäminen Pitää olla käytettävissä sopivat välineet, joilla estetään erottamiseen käytetyn laitteen käyttövoiman (jousivoima, ilmanpaine, sähköenergia) toiminta tai ohjauksen käyttö. Käyttäjät voivat vaatia, että nämä välineet ovat lukittavissa. Jos poistettavia osia, kuten varokkeita tai ulosvedettäviä katkaisijoita, käytetään täydelliseen erottamiseen ja ne korvataan kierrekannella tai peitetulpalla, näiden kansien ja tulppien pitää olla sellaisia, että ne voidaan poistaa vain käyttämällä sopivaa työkalua, kuten avainta. Käsikäyttöisissä kytkimissä on voitava käyttää mekaanisia lukituslaitteistoja kiinnikytkentöjen estämiseksi Liikuteltavien suojien ja paikalleen asennettavien eristävien suojalevyjen on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) Eristävien suojien reunat eivät saa sijaita vaara-alueen sisäpuolella. b) Vaara-alueen ulkopuolella sallitaan seuraavan kokoisia aukkoja: - enintään 10 mm leveitä ilman rajoituksia - enintään 40 mm leveitä edellyttäen, että etäisyys suojuksen reunalta vaara-alueelle on vähintään 100 mm - enintään 100 mm leveitä erottimen jalustan läheisyydessä. Paikalleen asennettavien jännitteisiltä osilta suojaavien eristävien suojalevyjen pitää olla laitteen osana tai ne on hankittava erikseen toimittajan ja käyttäjän keskenään sopimien käyttövaatimusten mukaisesti. Suojalevyt on kiinnitettävä siten, että niiden paikkaa ei tahattomasti voi muuttaa, mikäli se aiheuttaa vaaraa.
 29 29(56) Suojalevyt on voitava asentaa ja poistaa ilman, että henkilöiden tarvitsee mennä vaara-alueelle Lukot ja kieltokilvet /6/ Jännitteen kytkeminen työkohteeseen estetään esimerkiksi lukitsemalla erotuslaite tai sen paikallis- tai kauko-ohjaus auki-asentoon. Lukitseminen voi myös koskea laitteen tai ohjaimen sijaintitilaa. Tilan avaimen saa antaa vain riittävän sähköalan asiantuntemuksen omaavalle henkilölle, joka tuntee vaaran siinä määrin, ettei hän luovuta avainta sivullisille. TKS:n yleinen käytäntö on, että jokaisella työryhmällä on omat lukot ja avaimet, joilla kohde tarpeen vaatiessa lukitaan. /11/ Erotuskohta tai ohjauselin on lisäksi varustettava tarkoituksenmukaisella kieltokilvellä, jossa kielletään kytkemästä jännitettä työskentelyn aikana, ja siinä pitää olla kilven asettajan nimi ja asettamispäivämäärä. TKS:n yleinen käytäntö on, että aina kun sähköasentaja erottaa työn alla olevan kohteen sähkötilassa olevalla erotuslaitteella tai sulakkeet poistamalla, merkitsee hän nimensä ja päivämäärän siihen erikseen varattuun vihkoon, joka sijaitsee kyseisessä sähkötilassa. /11/ Käytettäessä johdonsuojakatkaisijaa työkohteena olevan ryhmäjohdon erottamiseen pitää johdonsuojakatkaisijan tahaton päällekytkentä estää lukitsemalla käyttövivun käyttö tai lukitsemalla johdonsuojakatkaisijan sijaintipaikka avaimella tai työkalulla. Johdonsuojakatkaisijan käyttövipu ei saa olla avattavissa ilman avainta tai työkalua.
 30 7.1.6 Työvälineet /3/ 30(56) Työmaadoitusvälineet Suurjännitteellä jokainen erikseen erotettava asennuksen osa on voitava työmaadoittaa. Pienjännitteellä erikseen erotettava asennuksen osa on voitava työmaadoittaa, jos oikosulkuvirta I k > 1600 A. /6/ Laitteet (kuten muuntajat tai kondensaattorit) on voitava työmaadoittaa työskentelykohdassa, ellei työskentelykohta sijaitse kojeistojen välittömässä läheisyydessä. Vaatimus ei koske osia, joissa työmaadoittaminen ei ole käytännöllistä tai tarkoituksenmukaista (esimerkiksi muuntajat tai sähkökoneet, joissa on laippaan asennetut kaapelit tai kaapelin liitäntäkotelot). Näissä tapauksissa työmaadoittaminen on suoritettava kojeiston kennoissa tai kentissä ensiö- ja toisiopuolella. Tavallisesti on voitava työmaadoittaa muuntajan molemmat puolet. Seuraavat työmaadoitusvälineet on hankittava toimittajan ja käyttäjän keskenään sopimassa laajuudessa. - maadoituserottimet (mieluiten kytkentäkykyiset maadoituskytkimet) - maadoituserotinvaunut - siirrettävät työmaadoitusvälineet tai työmaadoitus- ja oikosulkuvälineet - ohjattavat maadoitussauvat ja työmaadoitusvälineet. Asennuksen jännitteisiin osiin ja maadoitusjärjestelmään on hankittava oikein mitoitetut ja helposti käsiksi päästävät työmaadoitusvälineiden liitäntäkohdat. Kojeistojen kennot ja kentät on suunniteltava siten, että työmaadoitusvälineiden kytkentä käsin maadoituksen liitäntäkohtaan voidaan tehdä sähkötyöturvallisuutta koskevien vaatimusten mukaisesti. Kun työmaadoittaminen suoritetaan kauko-ohjatuilla maadoituserottimilla, tieto erottimien asennosta on siirrettävä luotettavasti kaukokäyttöpaikkaan.
 31 Välineet jännitteettömyyden toteamiseksi 31(56) Tarvittaessa on hankittava välineet, joilla todetaan laitteiden jännitteettömyys ottaen huomioon käyttövaatimukset. Hankinnan laajuus on sovittava toimittajan ja käyttäjän kesken. Välineillä on voitava tarkastaa jännitteettömyys työskentelykohdissa aikaisemmin jännitteisinä olleista osista ilman tehtävää tekevälle henkilölle aiheutuvaa vaaraa. Vaatimusten täyttämiseksi voidaan käyttää kiinteitä laitteita tai siirrettäviä välineitä Sulakkeen vaihdon työvälineet Tilassa täytyy olla sellainen työkalu, jolla voidaan suorittaa sulakkeen vaihto määräysten mukaisesti, eli taulukon 5 etäisyydet eivät saa alittua Dokumentit /3/ Jokaisesta asennuksesta pitää olla yleiskaaviot Asennuksen dokumentoinnin on katettava soveltuvin osin seuraavat osat: - asennuspiirustukset - maadoitusjärjestelmä - rakennustyöt - rakenteet - kytkentäkaaviot - johdotuskaaviot ja taulukot - kaapelointijärjestelmä - rakentamisen, käyttöönoton, käytön ja kunnossapidon ohjekäsikirjat - varaosalistat - toimintakaaviot
 32 32(56) - suojauskaaviot - sertifikaatit (esim. päälaitteiden tehdastestausten pöytäkirjat) - työkalut - apujärjestelmät, esimerkiksi palontorjuntalaitteet jne. - testauspöytäkirjat - kierrätys- ja romutusohjeet - käyttöönottotarkastuspöytäkirjat - huolto- ja kunnossapito-ohjelmat. Toimittajan ja käyttäjän on sovittava keskenään dokumentoinnin laajuus. Käytännössä TKS:n minimivaatimus laitteistojen dokumentoinnille on seuraavan listan mukainen: /11/ - Yleiskaavio tai lähtöluettelo - Piirikaaviot - Maadoituspiirustus tai vastaava - Tilaluokitusdokumentaatio (vesivoimassa ei luokiteltavia tiloja) - Käyttö- ja huolto-ohjeisto - Ennakkohuolto-ohjelma - Suojauskaavio (suurjännitekojeistot ja generaattorit) Ovet/Lukitukset Yleiset tilat Yleisissä tiloissa sähkölaitteiden, joihin päästään käsiksi ilman avainta tai erikoistyökalua, tulee täyttää vähintään kotelointiluokka IP2X vaatimukset.
 33 Sähkötilat /3;4/ 33(56) Sisäänkäyntiovet on varustettava avaimella toimivilla lukoilla, jotka estävät muiden kuin sähkölaitteista aiheutuvan vaaran tuntevan käyttöhenkilökunnan sisäänpääsyn. Sisäänkäyntioven pitää avautua ulospäin, ja niissä pitää olla kohdan mukaiset varoituskilvet. Sähkötilojen sisällä eri tilojen välisten ovien ei tarvitse olla lukittavia. Ovet on voitava avata sisäpuolelta ilman avainta. Tätä vaatimusta ei tarvitse noudattaa pienissä asennuksissa, joissa ovi pidetään auki käytön tai kunnossapidon aikana. Oven vapaan korkeuden pitää olla vähintään 2,0 m ja vapaan leveyden vähintään 0,75 m Tunnistaminen ja merkinnät /3;7/ Yleistä Laitteistojen pitää olla selkeästi tunnistettavissa ja niissä pitää olla yksiselitteiset merkinnät, jotta vältetään virheellinen käyttö, inhimilliset erehdykset, onnettomuudet yms. käyttö- ja kunnossapitotoiminnan aikana. Kyltit, taulut ja ilmoitukset on tehtävä kulutusta ja korroosiota kestävästä materiaalista ja painettava kestävillä merkeillä. Kytkinlaitteen käyttöasento on näytettävä selkeästi asennonosoittimilla, elleivät pääkoskettimet ole selvästi käyttäjän nähtävissä.
 34 34(56) Kaapelipäätteet ja osat pitää olla tunnistettavissa. Tarpeelliset yksityiskohdat on merkittävä, jotta tunnistaminen johtoluettelon tai -kaavion mukaan on mahdollista Ilmoitus- ja varoituskyltit Sähkötiloihin ja teollisuusrakennuksien sähkölaitetiloihin on asetettava tilan ulkopuolelle ja kuhunkin sisäänkäyntioveen tilan tunnistetiedot ja merkinnät vaaroista Varoitukset sähkön vaarallisuudesta Kaikki sisäänkäyntiovet sähkötiloihin ja sähkötilaa rajaavan aidan kaikki sivut on varustettava ulkopuolelta näkyvällä sähkön vaarallisuudesta varoittavalla kilvellä. Varoituskilpenä käytetään kolmiomaista sähkön vaarallisuudesta varoittavaa kilpeä (kuva 4). Kuva 4 Vaarallinen jännite /5/ Akkutilojen varoitus- ja tunnistusmerkinnät Varoitusmerkit ja huomautukset Akkutilat on merkittävä ulkopuolelta seuraavilla varoitusmerkeillä tai huomautuksilla: - Vaarallinen jännite, jos akun jännite on yli 60 V (DC).
 35 35(56) - Kieltomerkki Avotulen teko ja tupakointi kielletty. - Varoitusmerkki Akku, Akustotila osoittamaan korrosoivaa elektrolyyttiä, räjähtäviä kaasuja, vaarallista jännitettä ja virtaa Tunnistusmerkit tai -merkinnät Suositellaan, että jokainen kenno, ryhmäakku tai akkukokoonpano voidaan tunnistaa huoltotoimenpiteitä varten esimerkiksi numeroimalla kennot ja akut Asennukset, joihin on yhdistetty kondensaattoreita Kondensaattorit on varustettava varoituskyltillä, jossa ilmoitetaan purkausaika Olosuhdevaatimukset Ilmanvaihtovaatimukset /7/ Tarkastettaessa akkutiloja täytyy ottaa huomioon seuraavat ilmanvaihtovaatimukset: Ilmanvaihdon tarkoituksena on pitää akustotilan tai kotelon vetykonsentraatio vedyn alemman räjähdysrajan alapuolella (4 % vol). Akustotilaa tai koteloa pidetään turvallisena räjähdysvaaran osalta silloin, kun vetykonsentraatio saadaan pysymään turvallisissa rajoissa luonnollisella tai koneellisella ilmanvaihdolla. Akustotilan ilmanvaihdon pienin mahdollinen virtaus lasketaan seuraavan kaavan avulla: jossa: Q = v q s n I C gas rt 10 3 [m 3 / h]
 36 36(56) Q = tuuletusilmavirtaus (m 3 /h) (100 % 4 %) v = vedyn tarvittava laimennus: = 24 4 % q = 0, m 3 /Ah syntynyt vety s = 5, yleinen turvakerroin n = kennojen lukumäärä I gas = kaasua tuottava virta (ma) nimelliskapasiteettia kohti kestovarausvirralla I float tai pikavarausvirralla I boost C rt = kapasiteetti C 10 lyijyakuille (Ah), U f = 1,80 V/kenno lämpötilassa 20 C tai kapasiteetti C 5 nikkeli-kadiumakuille (Ah), U f = 1,00 V/kenno lämpötilassa 20 C. Kun v q s = 0,05 m 3 /Ah tuuletusilmavirran kaava on: Q = 0,05 I C gas rt 10 3 [m 3 / h] Kaasua tuottava virta I gas määritetään seuraavan kaavan avulla: jossa I gas = I float/boost f g f s[ma / Ah] I float = kestovarausvirta täysin varautuneessa tilassa määrätyllä kestovarausjännitteellä lämpötilassa 20 C I boost = pikavarausvirta täysin varautuneessa tilassa määrätyllä pikavarausjännitteellä lämpötilassa 20 C f g = kaasuntuottokerroin, täysin varautuneessa tilassa kaasua tuottavan virran osuus f s = turvakerroin, jolla otetaan huomioon vialliset kennot ja akkujen ikääntyminen Ellei valmistaja ilmoita toisin, suositeltavat arvot virroille I float ja I boost annetaan seuraavassa taulukossa yhdessä täydentävän informaation kanssa.
 37 37(56) Taulukko 6 Virran I arvot, kun käytetään IU- tai U-varaajia /7/ Avoimet lyijyakut Sb < 3 % 1) Suljetut lyijyakut Avoimet nikkelikadmiumakut 2) kaasuntuottokerroin f g 1 0,2 1 kaasuntuottoturvakerroin f s 5 5 (10 % kennoista viallisia tai ikääntyneitä) 5 kestovarausjännite 3) U float 2,23 2,27 1,4 V/kenno tyypillinen kestovarausvirta I float ma/ah virta (kestovaraus) I gas ma/ah (kestovaraustilanteessa ilmanvaihdon laskukaavaa varten) pikavarausjännite 3) U boost 2,4 2,4 1,55 V/kenno tyypillinen pikavarausvirta I boost ma/ah virta (pikavaraus) I gas ma/ah (pikavaraustilanteessa ilmanvaihdon laskukaavaa varten) 1) Suurempien antimoni (Sb) pitoisuuksien ollessa kysymyksessä, ota yhteyttä valmistajaan. 2) Suljettujen nikkeli-kadmiumkennojen kyseessä ollessa ota yhteyttä valmistajaan. 3) Kestovaraus- ja pikavarausjännitteiden arvot voivat vaihdella erilaisen elektrolyytin tiheyden vuoksi. Kestovaraus- ja pikavarausvirran arvot kasvavat lämpötilan vaikutuksesta. Taulukon 6 arvoissa on otettu huomioon lämpötilan mahdollinen nousu aina 40 :een asti. Kun avoimessa akussa käytetään ns. katalyyttitulppia, voidaan kaasua tuottavaa virtaa laskea 50 %:lla avokennoihin verrattuna.
 38 Luonnollinen ilmanvaihto /7/ 38(56) Riittävän tuuletusilman määrä on mieluiten varmistettava luonnollisella ilmanvaihdolla, mutta jos tämä ei riitä niin sitten tarvitaan koneellista tuuletusta. Akustotiloissa ja koteloissa tarvitaan tuuletusilmaa varten tuuletusaukot sekä tulo- että poistoilmalle. Aukkojen pinta-alan pitää olla vähintään seuraavasta kaavasta saatavan arvon mukainen: A = 28 Q jossa Q = vaadittava ilmanvaihto [m 3 /h] A = tuuletusaukkojen vapaa pinta-ala [cm 2 ] HUOM. Edellisessä kaavassa ilmavirtauksen nopeudeksi oletetaan 0,1 m/s. Tuuletusaukot on sijoitettava siten, että saadaan aikaan paras mahdollinen ilmanvaihto. Näin ollen - Tuuletusaukot on pyrittävä sijoittamaan vastakkaisille seinille, - jos tuuletusaukot joudutaan sijoittamaan samalle seinälle, on aukkojen oltava vähintään 2 m etäisyydellä toisistaan Koneellinen ilmanvaihto /7/ Kun riittävää ilmavirtausta Q ei saavuteta luonnollisella ilmanvaihdolla, käytetään koneellista ilmanvaihtoa. Varaajan toiminnan tulee olla kytketty ilmanvaihtojärjestelmän toimintaan tai ilmanvaihtojärjestelmän vikaantumisesta pitää tulla hälytys, jotta varmistetaan ilmanvaihdon riittävyys akkuja varattaessa. Akustotilasta poistettava ilma on johdettava rakennuksen ulkopuolelle.
 39 7.2 Sähkölaitteet 39(56) Tunnistaminen ja merkinnät Sähkölaitteiden tunnistamiseen ja merkintöihin on käytetty samoja perusteluja kuin kohdassa Kyseiset perustelut ovat kuitenkin vielä toistamiseen mainitut epäselvyyksien välttämiseksi. Laitteistojen pitää olla selkeästi tunnistettavissa ja niissä pitää olla yksiselitteiset merkinnät, jotta vältetään virheellinen käyttö, inhimilliset erehdykset, onnettomuudet yms. käyttö- ja kunnossapitotoiminnan aikana. Kyltit, taulut ja ilmoitukset on tehtävä kulutusta ja korroosiota kestävästä materiaalista ja painettava kestävillä merkeillä. Kytkinlaitteen käyttöasento on näytettävä selkeästi asennonosoittimilla, elleivät pääkoskettimet ole selvästi käyttäjän nähtävissä. Kaapelipäätteet ja osat pitää olla tunnistettavissa. Tarpeelliset yksityiskohdat on merkittävä, jotta tunnistaminen johtoluettelon tai -kaavion mukaan on mahdollista Vikavirtasuojaus/4/ Nimellistoimintavirraltaan enintään 30 ma vikavirtasuojakytkimen käyttöä pidetään kosketussuojauksen lisäsuojauksena, joka toimii kun muut suojausmenetelmät pettävät tai kun käyttäjä on varomaton. Rakennustyömaa-olosuhteisiin on asetettu seuraavanlainen standardi: Nimellisvirraltaan enintään 32 A pistorasiat, jotka on tarkoitettu kädessä pidettävien tai käytön aikana siirrettävien sähkölaitteiden liittämiseen, on joko suojattava vikavirtasuojakytkimillä, tai kutakin pistorasiaa on syötettävä eril-
 40 40(56) lisestä suojaerotusmuuntajasta. Vaatimus koskee myös kiinteästi liitettyjä kädessä pidettäviä tai käytön aikana siirrettäviä sähkölaitteita. TKS:n vesivoimalaitoksilla kaikki prosessitilat rinnastetaan työmaakeskusten osalta rakennustyömaa-olosuhteisiin. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että kaikki uudet asennettavat pistorasiat on vikavirtasuojattava. /11/ Mekaaninen suojaus /3/ Kiinteästi asennettu johtojärjestelmä, jota saattavat rasittaa keskinkertaiset tai voimakkaat iskut tai sysäykset, on suojattava asennuksen, käytön ja huollon aikana: - käyttämällä itsestään riittävän vahvaa johtojärjestelmää tai - sijoittamalla johtojärjestelmä sopivasti esimerkiksi niin, että rakenteet suojaavat sen tai - käyttämällä ylimääräistä mekaanista suojaa tai - käyttämällä edellä olevien järjestelyjen yhdistelmää Kunto Silmämääräisesti tarkistetaan, että laitteet ovat alkuperäisen tarkoituksen mukaisessa kunnossa. Esim. katsotaan ovatko laitteet kolhiintuneita tai virheellisesti asennettuja. /11/ Standardeissa ei ole suoraan sanottu, että käytöstä poistettujen kaapeleiden päät täytyisi päättää jakorasialle, mutta TKS:n yleisenä käytäntönä on ollut tehdä niin. /11/ Olosuhdevaatimukset Silmämääräisesti tarkistetaan, että laitteet kestävät ympäristön siihen kohdistaman kuormituksen. Esim. veden roiskeet, pöly, ym. /11/
 41 8 LOPPUTULOKSET 41(56) Alla on esitetty voimalaitosten sähkölaitteistojen tarkastuspöytäkirjojen pohjalta saadut tulokset. Tulosten tarkastelun yhteyteen on lisätty kuvia, joilla havainnollistetaan löydettyjä puutteita. 8.1 Keskiputouksen vesivoimalaitoksen tarkastuksen tulokset Sähkötilat TKK:n tarkastuspöytäkirjan (liite 2) pohjalta on saatu sähkötilojen ja -laitteiden osalta seuraavat tulokset: kv kojeistotila 1 - Tilassa sijaitsevien ilmanvaihtokanavien maadoitukset on tarkistettava Pienjännitekeskus - Keskuksella sijaitsevia uuniluukkulähtöjä ei saa avata virrallisina, koska kyseisillä laitteilla ei ole siihen riittävää katkaisukykyä. Tätä ei ole ohjeistettu millään kilvellä Sähkölaitehuone 1 - Keskuksella 3EG90 sijaitseva tunnistekilpi dieselgener. keskus on virheellinen, koska tämän nimistä keskusta ei pitäisi olla olemassa Sähkölaitehuone 2 - Omakäyttömuuntajan 2ET20 pääkatkaisijan kennossa ei ole olemassa 400 V puolella näkyvää erotusväliä (kuva 5).
 42 42(56) Kuva 5 TKK:n omakäyttömuuntajan 2ET20 pääkatkaisijan kenno Akkuhuone 1 ja Akkuhuone 2 - Molempien akkuhuoneiden ulko-ovesta puuttuvat tarvittavat kilvet (ks. kohta ). - Akkuhuoneen koneellisen ilmanvaihdon vikaantuessa, eivät standardit täyty (ks. kohta ) Varavoimakonetila - Tilan akuston napoja ei ole suojattu (kuva 6). Kuva 6 Keskiputouksen voimalaitoksen varavoimakonetilan akusto
 43 43(56) Omakäyttömuuntaja - Omakäyttömuuntajan tilan ovesta ja aluskiskoista puuttuvat maadoitukset (kuva 7). Kuva 7 TKK:n omakäyttömuuntajan tilan ovi sähkölaitteet Kaapelit - Sähkölaitehuone 1 pystykaapelihyllyn yksi kaapeli on huonosti kiinnitetty (kuva 8).
 44 44(56) Kuva 8 TKK:n sähkölaitehuone 1:n pystykaapelihylly 8.2 Tampellan vesivoimalaitoksen tarkastuksen tulokset Sähkötilat TKT:n tarkastuspöytäkirjan (liite 4) pohjalta on saatu sähkötilojen ja -laitteiden osalta seuraavat tulokset: kv kojeistotila Tilan laitteistot on uusittu vuonna 1986, joten niistä ei löytynyt juurikaan vikoja. Seuraavat puutteet kuitenkin löytyivät:
 45 45(56) - Kameran ohjauskaapin ja 5 kv kojeiston tunnukset puuttuvat. - Sähköläpivientien palokatkot puuttuvat osittain (Kuva 9). Kuva 9 TKT:n 5 kv kojeistotilan sähköläpivienti Akkuhuone - Akkuhuoneen koneellisen ilmanvaihdon vikaantuessa standardin vaatimukset eivät täyty (ks. kohta ) - Akkuhuoneen ulko-ovesta puuttuvat tarvittavat kilvet (ks. kohta ) Staattiset magnetointilaitteet - Laitteiston kaappien erikoisavaimet ovat kaikkien tilassa olevien saatavilla, vaikka kaapit sijaitsevat yleisessä tilassa (ks. kohdan yleiset periaatteet).
 46 Muuntajatila 46(56) - Tasavirtakeskuksen sulakkeiden vaihtoon tarkoitettu työkalu ei täytä työskentelyetäisyyksien vaatimuksia, koska kyseiset sulakkeet vaihdetaan jännitteellisinä (taulukko 5). - Tilan sisäänkäyntioven korkeus < 2,0 m (ks. kohta ). - Sisäänkäyntiovessa ei ole kolmiokilpeä (ks. kohta ). - Kondensaattoreihin ei ole merkitty purkausaikaa (ks. kohta ) Ohjaustaulut, OT2-13 ja IK1 - Laitteiston kaappien erikoisavaimet ovat kaikkien tilassa olevien saatavilla, vaikka kaapit sijaitsevat yleisessä tilassa (ks. kohdan yleiset periaatteet) sähkölaitteet Kaapelit - Kaikki kaapelipäätteet eivät ole tunnistettavissa (ks. kohta ). - Muuntajatilan 5 kv kaapeleiden lattialäpiviennin mekaaninen suojaus on puutteellinen (ks. kohta 7.2.3, kuva 10). - Laitoksella on käytöstä poistettuja kaapeleita, joita ei ole asianmukaisesti päätetty jakorasioille (ks. kohta 7.2.4).
 47 47(56) Kuva 10 TKT:n muuntajatilan 5 kv kaapeleiden lattialäpivienti Generaattorit - Generaattoreiden magnetointikoneen hiilien kosketussuojaus on puutteellinen. - Osittain myös generaattorin käämitys on suojaamatta.
 48 48(56) 8.3 Finlaysonin vesivoimalaitoksen tarkastuksen tulokset TKF:n tarkastuspöytäkirjan (liite 3) pohjalta on saatu sähkötilojen ja -laitteiden osalta seuraavat tulokset: Sähkötilat kv kojeistotila 5 kv kojeistotilasta löytyi paljon puutteita. Tilassa on kolme kerrosta. Ylimmässä kerroksessa sijaitsevat erotuslaitteistot, keskimmäisessä kerroksessa katkaisijat sekä jännitteenmittauslaitteistoja ja alimmassa kerroksessa 5 kv laitteistojen lisäksi akusto. Ylin kerros: - Tilasta puuttuu kokonaan varauloskäynti. Varauloskäynti tarvitaan, koska hoitokäytävän pituus on yli 10 m (ks. kohta 7.1.1). Keskimmäinen kerros: - Tilasta löytyy varauloskäynti, mutta se on puutteellinen. Parvekkeelta, johon varauloskäynti johtaa, ei pääse alas turvallisesti (kuva 11). Sen lisäksi ovessa ei ole kunnon lukkoa ja ovi aukeaa sisäänpäin (ks. kohta ). - Tilassa sijaitsevan jännitteenmittauslaitteiston jännitteiset osat ovat suojaamatta n. 2,3 m korkeudella (ks. kohta , kuva 12). - Katkaisijavaunujen ollessa erotusasennossa, kennojen ovet eivät mahdu menemään kiinni. Tällä hetkellä on tapana, että erotettu vaunu vedetään kokonaan pois kennosta käytävälle. Tällöin käytävän leveys on pienempi kuin 80 cm (ks. kohta 7.1.1). - Tilassa sijaitsee laitteistoja, jotka eivät ole selkeästi tunnistettavissa (ks. kohta ).
 49 49(56) Kuva 11 TKF:n 5 kv kojeistotilan keskikerroksen puutteellinen varauloskäynti Kuva 12 TKF:n 5 kv kojeistotilan keskikerroksen jännitteenmittauslaitteiston suojaamattomat osat
 AKUSTOJEN JA AKKUTILOJEN MÄÄRÄYSTENMUKAISUUS
 AKUSTOJEN JA AKKUTILOJEN MÄÄRÄYSTENMUKAISUUS Antti Axén Opinnäytetyö Toukokuu 2012 Sähkötekniikka Sähkövoimatekniikka TIIVISTELMÄ Tampereen ammattikorkeakoulu Sähkötekniikka Sähkövoimatekniikka ANTTI AXÉN:


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 19.3.2011
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 89/4
 Unionin tuomioistuimen määräys (viides jaosto) 15.12.2010 (Audiencia Provincial de Oviedon (Espanja) esittämä ennakkoratkaisupyyntö) — Angel Lorenzo González Alonso v. Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros SAE
 (Asia C-352/10) (1)
 (Ennakkoratkaisupyyntö - Tutkimatta jättäminen)
 2011/C 89/07
 Oikeudenkäyntikieli: espanja
 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin
 Audiencia Provincial de Oviedo
 Asianosaiset
 Kantaja: Angel Lorenzo González Alonso
 Vastaaja: Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros SAE
 Oikeudenkäynnin kohde
 Ennakkoratkaisupyyntö — Audiencia Provincial de Oviedo — Muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa neuvoteltuja sopimuksia koskevasta kuluttajansuojasta 20.12.1985 annetun neuvoston direktiivin 85/577/ETY (EYVL L 372, s. 31) 3 artiklan 2 kohdan d alakohdan tulkinta — Muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehty sopimus, jossa tarjotaan henkivakuutusta vastineena kuukausittaisista vakuutusmaksuista, jotka sijoitetaan saman yrityksen tarjoamiin eri sijoitusinstrumentteihin
 Määräysosa
 Audiencia Provincial de Oviedon 22.10.2010 tekemällä välipäätöksellä esittämän ennakkoratkaisupyynnön tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat.
 (1) EUVL C 288, 23.10.2010.