text:
 |
 52011PC0706
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu tolli- ja maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (FISCUS) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ /* KOM/2011/0706 lõplik - 2011/0341 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1.
 ETTEPANEKU TAUST
 29. juunil 2011 võttis komisjon vastu
 ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta ajavahemikuks
 2014–2020[1]:
 tegemist on eelarvega, mis aitab ellu viia Euroopa 2020. aasta strateegiat ning
 mille raames soovitatakse muu hulgas luua programmide „Toll” ja „Fiscalis” uus
 põlvkond. Kooskõlas komisjoni lihtsustamispoliitikaga ja võttes arvesse
 praeguste programmide „Toll” ja „Fiscalis” vahelisi sarnasusi, tehakse
 ettepanek luua tulevikus ühtne programm (FISCUS), võttes siiski arvesse tolli-
 ja maksustamisvaldkonna eripärasid. Kõnealune programm aitab kaasa Euroopa
 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia[2] elluviimisele, tugevdades
 Euroopa Liidu ühtse turu ja tolliliidu toimimist. Edendades tehnika arengut ja
 innovatsiooni liikmesriikide maksuasutustes, et minna üle elektroonilisele
 maksuhaldusele, toetab uus programm ka digitaalse ühtse turu loomist (Euroopa
 digitaalne tegevuskava).
 Tolliliit kaitseb
 tollimakse, tasusid ning muid makse kogudes liidu ja liikmesriikide finantshuve[3]. Tolliliidus peavad
 kolmandatest riikidest pärit kaubad vastama liidu õigusaktidele, enne kui need
 lubatakse liidus vabasse ringlusse. See tähendab suurte kaubakoguste igapäevast
 haldamist (igas sekundis käideldakse seitset tollideklaratsiooni), mille käigus
 peab toll leidma tasakaalu ettevõtetevahelise kaubavahetuse soodustamise ja
 kodanike kaitsmise vahel nende ohutust ja turvalisust ähvardavate ohtude eest.
 Seda saab saavutada ainult liikmesriikide tolliasutuste omavahelise,
 tolliasutuste ja muude asutuste vahelise ning tolliasutuste ja kauplejate ning
 kolmandate isikute vahelise tõhusa operatiivkoostööga. Maksustamissüsteemide sujuv toimimine siseturul sõltub sellest,
 kui tulemuslikult ja tõhusalt kontrollivad liikmesriikide maksuasutused
 piiriüleseid tehinguid, ning maksupettuste vältimisest ja nende vastu
 võitlemisest ning maksutulude kaitsmisest. See eeldab maksuasutustevahelist
 ulatuslikku teabevahetust, mis tõhustab maksuasutuste tööd, vähendades samal
 ajal piiriüleselt tegutsevate maksumaksjate halduskoormust ning raha- ja
 ajakulu. Seda saab saavutada ainult liikmesriikide maksuasutuste ja kolmandate
 isikute vahelise tõhusa koostööga.
 Kavandatud programm toetab tolli- ja
 maksuasutuste ning muude asjaomaste isikute vahelist koostööd. See
 on 31. detsembril 2013 lõppevate programmide „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” jätkuprogramm.
 Kavandatud programm FISCUS toetab liidus tehtavat tolli- ja maksunduslast
 koostööd, mis on suunatud ühelt poolt suhtlusvõrkude
 loomisele ja pädevuse suurendamisele ning teiselt poolt IT-suutlikkuse
 suurendamisele. Esimene valdkond võimaldab vahetada liikmesriikide ja muude
 programmi elluviimises osalevate riikide vahel häid tavasid ja tegevusalaseid
 teadmisi. Teine valdkond võimaldab rahastada programmi raames uuenduslikke
 infotehnoloogia infrastruktuure ja süsteeme, mille abil saavad liidu tolli- ja
 maksuasutused areneda täisväärtuslikeks elektroonilisteks haldusasutusteks.
 Programmi peamine lisaväärtus saadakse, edendades liikmesriikide võimet
 suurendada tulusid ja hallata järjest keerukamalt toimivaid kaubavooge,
 vähendades samal ajal kulusid selleks eesmärgiks ettenähtud vahenditele.
 2.
 HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 2.1.
 Konsulteerimine ja eksperdihinnang
 Praeguste programmide vahehindamise[4] käigus analüüsis üks töövõtja
 programmide „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” tulemuslikkust, tõhusust,
 asjakohasust ja lisaväärtust. Selleks kasutati eri meetmete seireandmeid.
 Programmi „Toll 2013” vahehindamise käigus konsulteeriti kaubandusala
 esindajatega.
 Teine töövõtja tegi uuringu, mis käsitles
 kavandatava „Toll – Fiscalis” programmi võimalikku raamistikku:[5] sellega seotud raskusi,
 eesmärke ja eri poliitikavõimalusi, analüüsides muu hulgas põhjalikult tulevasi
 ülesandeid, struktuurilisi probleeme ja tolliliidu toimimise parandamise
 võimalusi. Viimase puhul konsulteeriti eri taseme tolliekspertidega.
 Teabevahetuse tähtsust silmas pidades tehti eraldi uuring teabevahetuse
 tulevase rakendusstrateegia kohta. Uuringut tutvustati maksu- ja tolliasutuste
 infojuhtidele 2011. aasta juunis korraldatud õpikodadel.
 Kavandatud programme käsitleva uuringu
 tulemusi arutati programmi elluviimises osalevate riikide esindajatega 2011.
 aasta juunis ja juulis korraldatud õpikodadel. Õpikodade ettevalmistamise
 käigus peetud asjaomaste programmikomiteede[6]
 kohtumise raames korraldati 2011. aasta kevadel ümarlauanõupidamine,
 milles osalenud riikidel paluti kirjeldada programmi peamisi tugevaid külgi ja
 programmi tõhustamise võimalusi.
 Koostati mõjuhinnangud, milles analüüsiti
 programmide „Toll” ja „Fiscalis” jätkamist. Mõjuhinnangud kinnitas
 mõjuhindamiskomitee.
 Tulevase programmi ettepaneku koostamisel
 kasutati arvukaid soovitusi programmi ülesehituse ja täiustamise kohta,
 eelkõige programmi meetmete ülesehituse ja eesmärkide sõnastamise kohta.
 Peamised soovitused olid seotud uute erieesmärkide püstitamise või
 olemasolevate täpsustamisega. Maksustamise valdkonna kohta antud soovitused
 keskendusid maksuasutuste ja maksumaksjate halduskoormuse vähendamisele ning
 koostöö parandamisele kolmandate riikide ja kolmandate isikutega ning
 pettustevastase võitluse tugevdamisele. Tolli valdkonnas soovitati programmis
 rohkem tähelepanu pöörata koostööle kolmandate riikide ning äri- ja
 kaubandusühendustega ning kaubanduse soodustamisele. Peale selle soovitati
 vahehinnangutes võtta kasutusele uued meetmed uute ülesannete täitmiseks,
 eelkõige teha koostööd konkreetsete igapäevaste ülesannete täitmisel, levitada
 paremini programmi meetmete tulemusi veebipõhiste koostöömeetodite abil ja
 määrata kindlaks raamistik programmi väljundite paremaks kontrollimiseks.
 2.2.
 Mõjuhinnang
 Võttes arvesse üldist poliitilist olukorda ja
 probleeme, mis tuleb lahendada järgmisel aastakümnel tolli ja maksustamise
 valdkonnas, analüüsiti ja võrreldi mõlema praeguse programmi mõjuhinnangus
 mitmeid poliitikavõimalusi.
 Ühised poliitikavõimalused:
 (1)
 baasstsenaarium:
 programmide elluviimise jätkamine nende praeguste eesmärkide ja ülesehitusega;
 (2)
 programmi lõpetamine:
 mõlemad programmid lõpetatakse ja EL ei rahasta enam tolli- ja maksustamise
 valdkonnas tehtavat koostööd toetavaid IT-vahendeid, ühismeetmeid või
 koolitustegevusi.
 Konkreetsed tollivaldkonna
 poliitikavõimalused:
 (3)
 suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele,
 näiteks ajakohastatud tolliseadustikule: kõnealune
 poliitikavõimalus laiendaks baasstsenaariumi, kohandades programmi tolliliidu
 arenevast keskkonnast tulenevatele uutele vajadustele. See võimalus hõlmab ELi
 tollialastes õigusaktides määratletud uute IT-süsteemide rakendamist,
 IT-süsteemide ühise arengumudeli järkjärgulist kasutuselevõtmist ja selle
 aluseks oleva juhtimise, struktuuri ja tehnika ajakohastamist;
 (4)
 suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele ja
 rahaline toetus tehnilise suutlikkuse suurendamiseks:
 lisaks eelmise võimalusega ette nähtud meetmetele hõlmaks see võimalus
 finantstoetusskeemi, mis võimaldab liikmesriikidel taotleda toetust maa-, mere-
 ja õhupiiride kontrollimiseks vajalike seadmete, näiteks skannerite või
 laboriseadmete soetamiseks. See aitaks liikmesriikidel kontrolli vastavalt
 tehnika arengust tulenevale vajadusele kiirendada ja sujuvamaks muuta;
 (5)
 suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele koos
 maksimaalselt jagatud IT-keskkonnaga: lisaks 3.
 võimalusega ette nähtud meetmetele aitab see võimalus ELi tollil kasutada ära
 Euroopa IT-süsteemide täielikult ühist arendamist ja toimimist ELi tollialaste
 õigusaktide, nagu ajakohastatud tolliseadustiku ja muude tolli käsitlevate
 õigusaktide rakendamiseks. See võimalus tagab suurema toetuse avaliku sektori
 asutustele, et nad saaksid arendada ja kasutada kõiki süsteeme, mis on
 vajalikud üle-euroopalise elektroonilise tollikeskkonna jaoks, ja
 ettevõtjatele, et nad saaksid kõnealuste süsteemidega ühineda.
 Konkreetsed maksustamisvaldkonna
 poliitikavõimalused:
 (6)
 baasstsenaariumi ajakohastamine: see võimalus seisneb baasstsenaariumi kohandamises vastavalt
 tulevaste ülesannete täitmiseks püstitatud erieesmärkidele.
 Võrreldes praeguse programmiga pööratakse rohkem tähelepanu võitlusele
 maksupettuste, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmisega,
 maksumaksjate ja maksuasutuste suure halduskoormuse vähendamisele ja kolmandate
 riikide ning isikutega tehtava koostöö kavandamisele. Selle poliitikavõimaluse
 rakendamiseks oleks vaja ainult veidi suuremat eelarvet kui praeguse programmi
 „Fiscalis” eelarve;
 (7)
 baasstsenaariumi ajakohastamine ja uute poliitikavaldkondade toetamine:
 lisaks poliitikavõimaluse „baasstsenaariumi ajakohastamine” all kirjeldatud
 probleemide lahendamisele võimaldab see poliitikavõimalus laiendada koostööd
 poliitika arengust tulenevatele uutele valdkondadele ja eelkõige soodustada
 programmi raames käesoleva uue õigusakti ühtset kohaldamist ja rakendamist ning
 sellega seotud teabevahetust ja halduskoostööd.
 Mõjuhinnangute põhjal soovitatakse eelistada
 tolli valdkonnas 3. võimalust: suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele,
 näiteks ajakohastatud tolliseadustikule, samal ajal kui maksustamise
 valdkonnas on eelistatuim võimalus 6. võimalus: baasstsenaariumi
 ajakohastamine. Mõlemad poliitikavõimalused on
 kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia eelarve ettepanekuga ja neid
 eelistavad liikmesriigid. Võimalust „suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele
 ja rahaline toetus tehnilise suutlikkuse suurendamiseks” tolli valdkonnas ei
 kaaluta, sest seadmete soetamist tehnilise suutlikkuse suurendamiseks saab
 kaasrahastada teiste programmide, sh regionaalsete struktuurifondide
 vahenditest, tagades samal ajal ühtsuse kavandatud programmi FISCUS
 erieesmärkidega.
 3.
 ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 3.1.
 Õiguslik alus
 Programmi FISCUS ettepanek põhineb kahel
 õiguslikul alusel. Ettepaneku tolli käsitlevate osade õiguslik alus on
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 33, milles kutsutakse Euroopa
 Liitu üles võtma meetmeid seoses tollikoostöö ja ELi tolliliiduga.
 Paljud maksupoliitika rakendamise aspektid
 kuuluvad valdavas osas liikmesriikide pädevusse. Kavandatud programmi ei saa
 aga käsitada liikmesriigi pädevusse kuuluva maksupoliitika meetmena. On ju
 programmi eesmärk parandada maksuasutustevahelist koostööd, luues mehhanismid
 ja vahendid ning tagades vajaliku rahastamise. Sellisel juhul ei ole programmi
 tulemuseks, kui seda rakendab komisjon, riiklike maksusüsteemide suurem ühtlus,
 kuid see võimaldab vähendada 27 samaaegselt kehtiva eri maksusüsteemi
 kahjulikke tagajärgi, nagu konkurentsimoonutused, asutuste ja maksumaksjate
 halduskoormus, meelepärase maksustamissüsteemi valimine jne. Kavandatud meede
 on seega puhas siseturu toetamise meede, mis võimaldab parandada mitmesuguste
 siseturul kasutatavate maksustamissüsteemide toimimist. Kavandatud programmi maksustamist
 käsitlevate osade õiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikkel
 114.
 3.2.
 Subsidiaarsus ja proportsionaalsus
 Meetmeid tuleb võtta pigem ELi kui
 liikmesriikide tasandil järgmistel põhjustel:
 ·
 tolliliit kuulub liidu
 ainupädevusse. Liidule volituste üleandmisega leppisid liikmesriigid ipso
 facto kokku, et tolli valdkonnas on parem rakendada meetmeid liidu
 tasandil. Liidu õigusraamistik iseenesest siiski tolliliidu piisavalt
 nõuetekohast toimimist ei taga. Seda peavad täiendama tolliprogrammiga ette
 nähtud toetusmeetmed, et tagada ELi tollialaste õigusaktide ühtne ja
 kooskõlaline kohaldamine;
 ·
 paljud tolli valdkonnas rakendatud meetmed
 on piiriülese iseloomuga, hõlmates ja mõjutades kõiki 27 liikmesriiki,
 ja seetõttu ei saa üksikud liikmesriigid neid tulemuslikult ja tõhusalt
 rakendada. ELi meetmed on vajalikud, et anda tollitööle Euroopa mõõde, vältida
 siseturu moonutusi ja toetada ELi välispiiride tõhusat kaitset;
 ·
 seega on ELi meetmed põhjendatud, et tagada
 tolliliidu ja seda reguleeriva ühise õigusraamistiku nõuetekohane toimimine ja
 edasiarendamine, sest see on osutunud kõige tõhusamaks ja tulemuslikumaks
 vahendiks ELi tolliliidu ja tollikoostöö rakendamisel esinenud puuduste ja
 probleemide lahendamisel:
 ·
 maksustamise valdkonnas
 ei piisa sellest, kui võetakse vastu Euroopa tasandil õigusakt ja eeldatakse,
 et selle rakendamine toimub sujuvalt ning tõrgete korral piisab
 rikkumismenetlusest. ELi ja liikmesriikide maksuõiguse tõhus rakendamine eeldab
 koostööd ja tegevuse kooskõlastamist Euroopa tasandil;
 ·
 maksustamise valdkonnas
 tuvastatud probleeme ei saa lahendada komisjoni juhtimiseta ja
 julgustamata liikmesriike vaatama oma haldusterritooriumis piiridest kaugemale.
 Liikmesriikidevahelise tiheda koostöö ja tegevuse kooskõlastamiseta suureneks
 kõlvatu maksukonkurents ja meelepärase maksusüsteemi valimine ning petturid
 kasutaksid ära koostöö puudumist liikmesriikide ametiasutuste vahel;
 ·
 majanduslikel põhjustel
 on ELi tasandi meetmed palju tõhusamad. Tolli- ja maksundusalase koostöö
 tugisammas on ainult sel eesmärgil kasutatav turvaline suhtlusvõrk. See ühendab
 liikmesriikide tolli- ja maksuasutusi umbes 5 000 ühenduspunktis. Ühine
 IT-võrgustik tagab, et siseriiklik ametiasutus peab mis tahes teabe
 vahetamiseks võtma ühise infrastruktuuriga ühendust ainult üks kord. Sellise
 infrastruktuuri puudumise korral peaksid liikmesriigid ülejäänud liikmesriikide
 süsteemidega 26 korda ühendust võtma.
 ELi lepingu artikli 17 kohaselt teostab
 komisjon vastavalt aluslepingutes sätestatud tingimustele koordineerivaid,
 täitev- ja juhtimisfunktsioone. Võttes arvesse liidus tolli ja maksunduse
 valdkonnas kindlaks tehtud praegusi ja tulevasi probleeme, peab komisjon
 eriesindajate kaudu pikaajaliselt koordineerima liikmesriikide tolli- ja
 maksuasutuste operatiivtasandi tegevust. Programmi mitmesugused foorumid ja
 vahendid on komisjonile asjakohaseks raamistikuks koordineerimisülesande
 täitmisel tolli ja maksunduse valdkonnas. Seega on programm FISCUS kooskõlas subsidiaarsuse
 ja proportsionaalsuse põhimõttega (nagu on sätestatud Euroopa Liidu
 toimimise lepingu artiklis 5).
 3.3.
 Õigusakt
 Kooskõlas asjaomaste mõjuhinnangute
 järeldustega on sobiv ELi sekkumine rahastamisprogrammi kaudu. Võttes
 arvesse programmide „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” vahehindamisel saadud
 positiivset tagasisidet, teeb komisjon ettepaneku viia ellu jätkuprogramm
 FISCUS.
 Kuigi uus programm on jätkuvalt suunatud
 peamiselt liikmesriikidele ja liikmesriikide ametiasutustele, kavatsetakse
 tulevastesse programmimeetmete rakendamisse kaasata varasemast enam väliseid
 sidusrühmi. Seda arvesse võttes on programmi kehtestamiseks kohasem õigusakt
 määrus, mitte otsus, nagu eelmiste programmide puhul.
 4.
 MÕJU EELARVELE
 ELi
 rahastamisprogrammide läbivaatamise ajastus on seotud komisjoni tööprogrammis
 esitatud uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekuga. Vastavalt nimetatud
 ettepanekule sisaldab käesolev, programmi FISCUS käsitlev määrus 777
 600 000 euro (hetkehindades) suurust eelarveraamistikku
 ajavahemikuks 2014–2020.
 Programmi FISCUS
 rakendatakse otsese tsentraliseeritud haldamise teel ja prioriteedipõhiselt.
 Koos sidusrühmadega koostatakse tööprogrammid, milles määratakse kindlaks
 konkreetse ajavahemiku prioriteedid.
 5.
 MUU TEAVE
 5.1.
 Märkused konkreetsete õigussätete kohta
 5.1.1.
 I peatükk: üldsätted
 Seoses tollialaste aspektidega on programmi rakendusala
 konkreetselt keskendatud ELi tolliliidu toimimisele. Maksustamisalaste
 aspektidega seoses on programm viidud kooskõlla liidu hiljutiste
 maksustamisalaste õigusaktidega, st programm hõlmab nii käibe-, aktsiisi-,
 tulu- ja kapitalimaksu kui ka muid makse, mille suhtes kohaldatakse ELi
 maksualaseid õigusakte.
 Programmis FISCUS võivad osaleda
 liikmesriigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid. Kooskõlas
 liidu kõnealuse valdkonna üldise poliitikaga võivad teatud tingimustel osaleda
 ka Euroopa naabruspoliitika riigid. Peale selle võivad teatud meetmete
 rakendamises osaleda ka „väliseksperdid” (nt muude riigiasutuste esindajad,
 kaubandus-, riiklikud ja rahvusvahelised organisatsioonid ning ka muud
 eksperdid).
 Programmi FISCUS eesmärke on kohandatud
 vastavalt kindlakstehtud ja võimalikele probleemidele ja ülesannetele, mis
 seisavad tolli- ja maksupoliitika ning tolli ja maksuasutuste ees järgmisel
 aastakümnel. Programmi üldeesmärk on toetada tolliliidu toimimist ja tugevdada
 siseturgu, parandades maksustamissüsteemide toimimist osalevate riikide, nende
 tolli- ja maksuasutuste, ametnike ja välisekspertide koostöö kaudu.
 Programmi erieesmärgid edasiste tolli ja
 maksunduse valdkonnaga seotud probleemide nõuetekohaseks lahendamiseks liidus
 on järgmised:
 1.
 toetada liidu tolli ja maksualaste õigusaktide
 ettevalmistamist, ühtset kohaldamist ja tõhusat rakendamist;
 2.
 aidata kaasa tolli- ja maksuasutuste tõhusale
 toimimisele, suurendades nende haldussuutlikkust ja vähendades halduskoormust;
 3.
 vältida maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidmist
 ning tugevdada konkurentsivõimet, ohutust ja turvalisust, tugevdades koostööd
 rahvusvaheliste organisatsioonide, muude valitsusasutuste, kolmandate riikide,
 ettevõtjate ja nende organisatsioonidega;
 4.
 tugevdada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet,
 soodustades kauplemist ja vähendades õigusnormide täitmisega seotud kulusid;
 5.
 kaitsta pettuste ja maksudest kõrvalehoidmisega
 võitlemise kaudu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide finants- ja
 majandushuve;
 6.
 (tolli valdkonnas) toetada tolli kodanike ja
 majanduse ohutuse ja turvalisuse ning keskkonna kaitsmisel.
 Lisatud on tegevuseesmärgid, mis keskenduvad
 programmi tulemustele ja on esitatud määruse 1. lisas.
 5.1.2.
 II peatükk: abikõlblikud meetmed
 Meetmed, mida
 programmi raames rahastatakse, on sarnased praeguste programmide meetmetega,
 nimelt:
 ·
 ühismeetmed, mille eesmärk on vahetada teavet ja
 häid tavasid programmis osalevate riikide tolli- ja maksuametnike vahel;
 ·
 Euroopa infosüsteemid,[7] mis hõlbustavad teabevahetust
 ja juurdepääsu ühistele andmetele, ning
 ·
 koolitustegevus, mille eesmärk on Euroopa tolli- ja
 maksuametnike pädevuse suurendamine.
 Teatud meetmetesse on tehtud muudatusi.
 ·
 Programmi FISCUS lisatakse mõned uued
 ühismeetmetega seotud vahendid:
 ·
 juhtrühm (uus ainult
 maksustamise valdkonna puhul) tegeleb kooskõlastamisega ja tavaliselt kuuluvad
 sellesse kõik huvitatud osalevad riigid. Juhtrühm erineb projektirühmast, kuhu
 tavaliselt kuulub piiratud arv riike ja mis tegutseb piiratud aja jooksul ning
 eelnevalt kindlaks määratud eesmärgi ja täpselt kirjeldatud tulemuse
 saavutamise nimel;
 ·
 eksperdirühm on
 struktureeritud koostöövorm, mis koondab teadmisi ja/või täidab konkreetseid
 ülesandeid. Eksperdirühm võib olla ajutine või alaline ja seda toetatakse
 näiteks veebipõhiste koostööteenuste, haldusabi, infrastruktuuri ja seadmetega,
 et tagada meetme edukas rakendamine;
 ·
 haldussuutlikkuse suurendamise meetmed toetavad tolli- ja maksuasutusi, kellel esineb konkreetseid probleeme,
 olgu selleks siis teadmiste vähesus, ekspertide puudus, organisatsioonilised
 või muud puudused, mida saab lahendada teiste riikide ja/või komisjoni ametnike
 võetavate spetsiaalsete toetusmeetmetega.
 ·
 Seoses Euroopa infosüsteemiga on IT-varad ja
 -teenused, mis on seotud mõne liikmesriigiga või kõigi liikmesriikidega ja
 mille omanik või ostja on komisjon, uues programmis määratletud liidu
 komponentidena. Kõnealuseid liidu komponente kirjeldatakse kavandatud õigusakti
 2. lisa punktis 4. Liikmesriikide komponendid on kõik
 need, mis ei ole liidu komponendid. Neid arendavad, paigaldavad ja käitavad
 ning seega ka rahastavad ja nende eest vastutavad liikmesriigid.
 Liidu komponentide uuesti määratlemisel tuleks
 arvesse võtta muutuvaid IT-süsteemide arendamise tavasid. Praegu vastutab iga
 liikmesriik oma riigi süsteemi rakendamise eest vastavalt ühisele tehnilisele
 kirjeldusele, mistõttu on igal süsteemil 27 arendust, 27 kauplejatele suunatud
 liidest, 27 arenduskava ja 27 projekti või toimimisega seotud probleemide
 kogumit jne. Eelkõige finantskriisi arvesse võttes leiab komisjon, et IT-süsteeme
 tuleks arendada tõhusamalt, sh tuleks rohkem kasutada tsentraliseeritud
 vahendeid ja kaasata ühisprojektidesse rohkem liikmesriike.
 Lihtsustamise eesmärk on vähendada üldisi
 IT-kulusid ja parandada andmete ühtsust ning eeskirjade kohaldamist, minnes
 järk-järgult üle ühisele IT-arendusele (oskusteave, andmed, IT-komponendid).
 Sellega saavutatakse näiteks äriprotsesside modelleerimise ja paremate
 kvaliteedinõuete kaudu paremad töömeetodid ja kauplejatele suunatud liideste
 ühtlustamise kaudu suurem standardsus. Liidu komponentide uus käsitlus vähendab
 arendus- ja kasutuselevõtukavade erinevuse ohtu. See annab ka täiendavad
 vahendid projektide lõplikuks vormistamiseks, sest ühise kava kasutamisel
 puudub oht, et kogu projekti kasutuselevõtmise määrab arendusahela kõige
 aeglasem lüli. Suurem komisjoni vastutus eeldab komisjoni tasandil
 eriotstarbelisemat tuge ja spetsialiseerunud töötajaid.
 5.1.3.
 IV peatükk: rakendamine
 Käesoleva määruse rakendamise ühtsete
 tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Sel juhul
 võetakse iga-aastane tööprogramm vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
 veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad
 ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
 mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)[8] artiklis 5 osutatud
 kontrollimenetluse kohaselt.
 5.2.
 Lihtsustamine
 5.2.1.
 Kuidas aitab ettepanek kaasa lihtsustamisele?
 (a)
 Kooskõla finantsmäärusega
 Programmi ettepanek on finantsmääruse ja selle
 rakendusaktidega täielikult kooskõlas. Programmi rakendamisel kasutatavad
 peamised rahastamisvahendid on toetused ja hanked. Programm hõlmab komisjoni
 finantsmääruse läbivaatamise ettepanekus kavandatud lihtsustamismeetmeid,
 eelkõige ühekordsete maksete, kindlate määrade ja ühikuhindade kasutamist.
 Võttes arvesse programmi raames tasutavate majutus- ja sõidukulude käsitlemise
 tähtsust, võetakse programmi raames kasutusele uues finantsmääruses kõnealuse
 valdkonnaga seoses väljapakutud lihtsustamismeetmed.
 (b)
 Kooskõla programmidega „Toll 2013” ja „Fiscalis
 2013”
 Eelmiste „Toll” ja „Fiscalis” programmide
 haldamine oli omavahel täielikult kooskõlas, tuginedes samasugustele
 hanke-eeskirjadele ja toetusmudelitele, ühistele juhtimissuunistele ja
 IT-põhistele süsteemidele. Juhtimismudel hõlmab selget ja lihtsat
 programmimeetmete korraldamise menetlust. Komisjoni programmijuhtimisrühma
 abistavad eri tolli- ja maksuasutuste programmijuhtimisrühmad, kes
 tegutsevad liikmesriikide tolli- ja maksuametnike abistajate ja esmaste kontaktisikutena.
 Juhtimismudel võimaldab rakendada meetmeid lühikese aja (kõige rohkem
 mõne nädala) jooksul, reageerida kiiresti uutele vajadustele, tagades
 samal ajal eri meetmete kooskõla. Liikmesriigid väljendasid vahehinnangus
 rahulolu programmi juhtimismudeliga[9].
 Võttes arvesse asjaolu, et programmid „Toll” ja „Fiscalis” on juba omavahel
 tihedas kooskõlas, ja komisjoni lihtsustamispoliitikat, otsustati teha
 ettepanek viia 2014.–2020. aastaks koostatud mitmeaastase finantsraamistiku
 raames ellu ühtne programm FISCUS.
 (c)
 Kas kaaluti programmi rakendamise delegeerimist?
 Kaaluti võimalust rakendada tulevast programmi rakendusameti
 kaudu. Ametile võiks anda volitused selliste ülesannete täitmiseks nagu
 programmi raames rakendatavate meetmete valimine, meetmete halduslik
 ettevalmistamine ja järelkontroll, meetmete järelevalve, toetused ja
 IT-süsteemide hanked. Selline rakendusamet oleks siiski täiendav lüli
 juhtimisstruktuuris, mis suurendab uute haldusmenetluste lisandumise tõttu
 koordineerimise ja kontrollimise kulusid ning muudab otsustamise keerukamaks ja
 aeglasemaks. See kahjustaks ka komisjoni oskusteabe taset ja lisaks
 haldusaspektidele suurendaks sisu killustumise ohtu. See võimalus ei tooks
 eeldatavat kasu äritegevusele ja jäeti seetõttu kõrvale.
 Teise võimalusena kaaluti ka kõikide
 asjakohaste IT-alaste meetmete, v.a CCN/CSI võrk ja sellega seotud
 teenused, üleandmist liikmesriikide ametiasutustele. Selle stsenaariumi
 puhul valitseb väga suur oht, et järk-järgult tekib vajadus ja võetakse ette
 algatusi luua rohkem keskjuhtimisstruktuure. Sellest tulenev mõju oleks sarnane
 programmide lõpetamise mõjuga ning see ohustaks tolli- ja maksuasutuste töö
 tõhusust ja tulemuslikkust, seaks kahtluse alla tolliliidu ühtsuse ja seega
 kauplejate ühesuguse kohtlemise ja vähendaks pettuste tõkestamise ja avastamise
 suutlikkust. Võttes arvesse kahjulikku mõju programmi tulemustele ja
 toimimisele, jäeti ka see stsenaarium kõrvale.
 (d)
 Kas programmi rakendamisel kasutatakse ühiseid
 IT-vahendeid, et vähendada abisaajate ja töövõtjate halduskoormust?
 Programmides „Toll 2013” ja „Fiscalis 2013” juba
 kasutatakse vahendeid, mis hõlbustavad toetuste haldamist ühise
 tegevusaruandlusvahendi abil.
 5.2.2.
 Ettepaneku tulemuste hindamine
 Programmi toimimist hinnatakse ühtse toimimis-,
 mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate kogumi alusel, mis on seotud programmi
 üld-, eri- ja tegevuseesmärkidega, ja komisjoni juhtimiskava arvesse võttes.
 Mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate üksikasjalik loetelu on esitatud asjaomase
 programmi mõjuhinnangus. Programmi mõne tegevuseesmärgi jaoks on komisjon
 kindlaks määranud eeldatavad tulemused, ülejäänud saavutatakse praeguste
 programmide raames rakendatavate meemetega. Enne 2020. aasta programmi
 rakendamise alustamist määrab komisjon kindlaks kõikide tegevuseesmärkide eeldatavad
 tulemused ja esitab need programmikomiteele kinnitamiseks iga-aastase
 tööprogrammi menetluse raames.
 5.2.3.
 Kas programmi ettepanek on kooskõlas komisjoni
 üldise poliitikaga
 Programm aitab saavutada Euroopa 2020. aasta
 strateegia eesmärke, tugevdades ühtset turgu, suurendades avaliku sektori
 tööviljakust ja toetades tehnika arengut ja innovatsiooni haldusasutustes ning
 edendades tööhõivet. Programm toetab Euroopa digitaalse tegevuskava
 juhtalgatusi,[10]
 juhtalgatust „Innovaatiline liit”,[11]
 juhtalgatust „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”[12] ja juhtalgatust
 „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika”[13]. Programm toetab ka ühtse turu
 akti[14]
 ning edendab majanduskasvu ja innovatsiooni, tagades intellektuaalomandi
 õiguste kaitse piiril kooskõlas hiljutise tervikliku intellektuaalomandi õigusi
 käsitleva strateegiaga[15].
 Seoses liidu ja liikmesriikide finants- ja majandushuvide kaitsmisega toetab
 programm tollimaksude ning mitmesuguste tasude ja kaubandusmaksude kogumist
 ning ühiseid jõupingutusi pettustega võitlemisel. Tolliliit on ELi
 kaubanduspoliitika operatiivharu ja seega aitab programm kaasa kahe- ja
 mitmepoolsete kaubanduslepingute rakendamisele, maksude kogumisele ja
 kaubandusmeetmete (näiteks päritolueeskirjade), embargode ja muude piirangute
 kohaldamisele kooskõlas ELi kaubandusstrateegiaga[16]. Hiljuti usaldati tollile ka
 keskkonnakaitsja ülesanded (mis on muu hulgas seotud jäätmete ebaseadusliku
 ekspordi, kemikaalide, osoonikihti kahandavate ainete, puidu ebaseadusliku
 raiumise ja CITESi konventsiooniga). Lisaks aitavad tollimeetmed ning tolli,
 politsei ja muude õiguskaitseasutuste vaheline koostöö suurendada ELi
 sisejulgeolekut, nagu on sätestatud sisejulgeoleku strateegia tegevuskavas[17] ja Stockholmi programmi
 tegevuskavas[18].
 2011/0341 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega kehtestatakse Euroopa Liidu tolli- ja
 maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (FISCUS) ning
 tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikleid 33 ja 114,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust [19],
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Enne 2014. aastat rakendatud mitmeaastased tolli-
 ja maksustamisalased tegevusprogrammid on aidanud märkimisväärselt hõlbustada
 ja tugevdada tolli- ja maksuasutuste vahelist koostööd liidus. Seetõttu on
 asjakohane tagada nende programmide jätkumine uue programmi kehtestamisega
 samas valdkonnas.
 (2)
 Võttes arvesse enne 2014. aastat rakendatud
 programmide vahelist koostoimet ja kooskõlas Euroopa 2020. aasta eelarvet
 käsitlevas teatises[20]
 sätestatud komisjoni kohustusega vähendada programmide arvu tuleks tolli- ja
 maksuasutuste koostööprogrammid asendada üheainsa programmiga. Peale selle
 võimaldab üheainsa programmi kehtestamine tegevust lihtsustada ja ühtlustada
 ning samal ajal säilib võimalus võtta tolli ja maksustamise valdkonnas eraldi
 meetmeid.
 (3)
 Programmi meetmed, st Euroopa infosüsteemid, tolli-
 ja maksuametnike ühismeetmed ja ühised koolitusalgatused, aitavad eeldatavalt
 kaasa Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
 strateegia[21]
 elluviimisele. Luues raamistiku meetmetele, mille eesmärk on tagada tõhusamad
 tolli- ja maksuasutused, suurendada ettevõtjate konkurentsivõimet, edendada
 tööhõivet ja kaitsta Euroopa Liidu finants- ja majandushuve, aitab programm
 aktiivselt tugevdada tolliliidu ja siseturu toimimist.
 (4)
 Programmi maksustamisalane osa tuleks viia
 kooskõlla liidu kehtivate ja tulevaste õigusaktidega, et oleks võimalik toetada
 liidu võimalike uute maksude ja õigusaktidega seotud meetmeid. Seega ei peaks
 maksustamise mõiste hõlmama käesoleva programmi tähenduses mitte ainult nõukogu
 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist
 käibemaksusüsteemi)[22]
 kohast käibemaksu, nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/83/EMÜ
 (alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise
 kohta)[23]
 kohast alkoholiaktsiisi, nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/64/EL
 (tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta)[24] kohast tubakatoodete aktsiisi,
 nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ (millega
 korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse
 raamistik)[25]
 kohast energiatoodete ja elektrienergia aktsiisi, vaid ka kõiki muid liidu
 maksualaste õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvaid makse nõukogu
 16. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/24/EL (vastastikuse abi kohta
 maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel)[26] tähenduses.
 (5)
 Selleks et toetada kolmandate riikide ühinemist ja
 assotsieerumist, võivad teatud tingimustel programmis osaleda ühinevad riigid
 ja kandidaatriigid ning ka potentsiaalsed kandidaatriigid ja Euroopa
 naabruspoliitika[27] partnerriigid. Võttes arvesse maailma majanduse
 üha suuremat seotust, tuleks ette näha ka välisekspertide, nagu kolmandate
 riikide ametnike, rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate või teatud
 tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate kaasamise võimalus.
 (6)
 Võttes arvesse tulevase aastakümne probleeme ja
 ülesandeid, tuleks enne 2014. aastat rakendatud programmide eesmärke kohandada.
 Käesoleva määrusega kehtestatud programmil peaks olema tähtis roll sellistes
 olulistes valdkondades nagu Euroopa Liidu õiguse ühtne rakendamine, Euroopa
 Liidu finants- ja majandushuvide kaitsmine, ohutuse ja turvalisuse tagamine
 ning tolli- ja maksuasutuste haldussuutlikkuse suurendamine. Kindlaksmääratud
 uute ülesannete dünaamikat arvesse võttes tuleks suuremat tähelepanu pöörata
 pettustega võitlemisele, halduskoormuse vähendamisele ja kaubanduse
 soodustamisele.
 (7)
 Enne 2014. aastat rakendatud programmide raames
 kasutatud vahendid osutusid asjakohasteks ja seetõttu need säilitati. Võttes
 arvesse seda, et on vaja vahendeid, mis võimaldavad struktureeritumat
 operatiivkoostööd, on lisatud täiendavad vahendid, nagu liidu ja liikmesriikide
 ekspertidest moodustatud eksperdirühmad, et täita ühiselt ülesandeid
 konkreetsetes valdkondades. Hiljutisi suundumusi silmas pidades tuleks ette
 näha võimalus rakendada programmi raames suutlikkuse suurendamise meetmeid, et
 anda asjatundlikku abi riikidele, kes seda vajavad.
 (8)
 Euroopa infosüsteemid mängivad äärmiselt tähtsat
 rolli liidu tolli- ja maksusüsteemide tugevdamisel ja seetõttu tuleks neid ka
 edaspidi programmi raames rahastada. Lisaks tuleks ette näha võimalus lisada
 programmi ka liidu õigusaktide alusel loodud uued tolli ja maksudega seotud
 infosüsteemid. Viimased peaksid põhinema ühistel arengumudelitel ja ajakohasel
 IT-süsteemil, et muuta tolli- ja maksuasutused paindlikumaks ja tõhusamaks.
 (9)
 Programmi raames
 tuleks suurendada ka inimeste pädevust ühiskoolituste korraldamise kaudu. Tolli- ja maksuametnikud peavad koguma ja ajakohastama oma teadmisi
 ja oskusi, mida Euroopa Liit vajab. Programm peaks olema esmatähtis, et
 suurendada tolli- ja maksuametnikele ning ka ettevõtjatele suunatud suuremate
 koolitustoetuste kaudu tõhusalt inimeste suutlikkust. Euroopa Liidu praegune
 ühine koolituspoliitika, mis põhineb peamiselt e-õppe tsentraliseeritud
 arendamisel, tuleks arendada mitmetahuliseks Euroopa Liidu maksundusalase
 koolitamise toetusprogrammiks.
 (10)
 Programm peaks hõlmama seitsmeaastast ajavahemikku,
 et selle kestus oleks kooskõlas nõukogu [kuupäev] määruses (EL) nr xxx, millega
 määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,[28] sätestatud mitmeaastase
 finantsraamistikuga.
 (11)
 Terveks programmi
 elluviimise ajaks tuleks sätestada rahastamispakett, mis
 on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus
 peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni XX/YY/201Z
 eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva
 institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 17 tähenduses.
 (12)
 Kooskõlas 2010. aasta eelarve läbivaatamist
 käsitlevas teatises[29]
 sätestatud komisjoni kohustusega muuta rahastamisprogrammid ühtsemaks ja
 lihtsamaks, tuleks juhul, kui programmiga ette nähtud meetmetel on eri
 rahastamisvahenditega ühised eesmärgid, jagada ressursse teiste liidu
 rahastamisvahenditega, välistades siiski kahekordse rahastamise. Käesoleva
 programmi raames võetud meetmed peaksid tagama liidu vahendite kasutamise
 ühtsuse tolliliidu toimimise toetamisel.
 (13)
 Käesoleva määruse rahastamiseks vajalikke meetmeid
 tuleks võtta kooskõlas nõukogu [kuupäev] määrusega (EÜ, Euratom) nr xxx/20xx (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta)
 ja komisjoni [kuupäev] määrusega (EÜ, Euratom) nr
 xxx/20xx, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ,
 Euratom) nr xxx/20xx rakendamise üksikasjalikud eeskirjad (lisada viide
 uuele finantsmäärusele ja selle rakendusaktile).
 (14)
 Liidu finantshuve tuleb kogu kulutuste tegemise
 tsükli jooksul kaitsta sobivate meetmetega, sh eeskirjade eiramise vältimise,
 avastamise ja uurimise, kaotatud, valesti makstud või vääralt kasutatud
 vahendite tagasinõudmise ja vajaduse korral trahvide abil.
 (15)
 Selleks et tagada ühtsed käesoleva määruse
 rakendamise tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr
 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
 liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
 rakendamisvolituste teostamise suhtes.[30]
 (16)
 Kuna võetava meetme eesmärki, nimelt luua
 mitmeaastane programm siseturu maksustamissüsteemide ja tolliliidu toimimise
 parandamiseks, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada, kui nad ei saa
 teha programmi rakendamiseks vajalikku tõhusat koostööd ja tegevust
 tulemuslikult kooskõlastada, ning programmi mõju tõttu saab seda paremini
 saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu
 artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei
 lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 (17)
 Komisjoni peaks käesoleva
 programmi rakendamisel abistama programmi FISCUS komitee. Kõnealuse komitee
 põhipädevus sätestatakse iga-aastases tööprogrammis.
 (18)
 Käesoleva määrusega tuleks
 asendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsus nr 1482/2007/EÜ, millega kehtestatakse siseturu maksustamissüsteemide
 toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2013”) ja
 tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2235/2002/EÜ,[31] ning Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsus nr 624/2007/EÜ, millega
 kehtestatakse ühenduse tollialane tegevusprogramm („Toll 2013”)[32]. Nimetatud otsused tuleks
 seega kehtetuks tunnistada,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I peatükk
 Üldsätted
 Artikkel 1
 Reguleerimisese
 1.
 Siseturu maksustamissüsteemide ja tolliliidu
 toimimise parandamiseks luuakse mitmeaastane tegevusprogramm FISCUS (edaspidi
 „programm”).
 2.
 Programm koosneb tolli käsitlevast osast ja
 maksustamist käsitlevast osast.
 3.
 Programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014
 kuni 31. detsembrini 2020.
 Artikkel 2
 Mõisted
 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
 (a)
 „tolli- ja maksuasutused” – tolli ja maksustamist
 käsitlevate eeskirjade kohaldamise eest vastutavad asutused;
 (b)
 „väliseksperdid” –
 (1)
 valitsusasutuste esindajad, sh kolmandate riikide
 valitsusasutuste esindajad, kes ei osale programmis vastavalt artikli 3
 lõigetele 1 ja 2;
 (2)
 ettevõtjad ja nende organisatsioonid;
 (3)
 rahvusvaheliste ja muude asjaomaste
 organisatsioonide esindajad;
 (c)
 „maksustamine” – järgmiste maksude kohaldamine:
 (1)
 direktiivi 2006/112/EÜ kohane käibemaks;
 (2)
 direktiivi 92/83/EMÜ kohane alkoholiaktsiis;
 (3)
 direktiivi 2006/64/EÜ kohane tubakatoodete aktsiis;
 (4)
 direktiivi 2003/96/EÜ kohased energiatoodete ja
 elektrienergia maksud;
 (5)
 kõik muud direktiivi 2010/24/EL artikli 2 lõike 1
 punkti a reguleerimisalasse kuuluvad maksud.
 Artikkel 3
 Programmis osalemine
 1.
 Programmis osalevad riigid on liikmesriigid ja
 lõikes 2 osutatud riigid, kes täidavad lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimusi.
 2.
 Programmis võivad osaleda järgmised riigid:
 a) ühinemiseelse strateegia raames abi
 saavad ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid
 vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise
 üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes,
 assotsiatsiooninõukogu otsustes ja muudes sarnastes lepingutes;
 b) Euroopa naabruspoliitika partnerriigid,
 tingimusel et nende riikide asjakohased õigusaktid ja haldusmeetodid on
 piisavalt ühtlustatud liidu vastavate õigusaktide ja haldusmeetoditega.
 Asjaomased partnerriigid osalevad programmis vastavalt sätetele, mis määratakse
 koos nende riikidega kindlaks pärast nende riikide osalemist liidu programmides
 käsitlevate raamkokkulepete sõlmimist.
 3.
 Väliseksperdid võivad osaleda programmi raames
 korraldatavas tegevuses, kui see on vajalik artiklites 4 ja 5 osutatud
 eesmärkide saavutamiseks. Kõnealused eksperdid valitakse konkreetse tegevuse
 puhul asjakohaste oskuste, kogemuse ja teadmiste alusel.
 Artikkel 4
 Üldeesmärk
 Programmi üldeesmärk on toetada
 maksustamissüsteemide toimimise parandamise kaudu koostöös osalevate riikide,
 nende tolli- ja maksuasutuste, ametnike ja välisekspertidega tolliliidu
 toimimist ja tugevdada siseturgu.
 Kõnealuse eesmärgi saavutamist hinnatakse muu
 hulgas järgmise näitaja alusel: programmi sidusrühmade arvamuse muutumine
 programmi panuse kohta tolliliidu paremasse toimimisse ja siseturu tugevdamisse.
 Artikkel 5
 Erieesmärgid
 1.
 Programmi erieesmärgid on järgmised:
 (a)
 toetada liidu tolli- ja maksualaste õigusaktide
 ettevalmistamist, ühtset kohaldamist ja tõhusat rakendamist;
 (b)
 aidata kaasa tolli- ja maksuasutuste tõhusale
 toimimisele, suurendades nende haldussuutlikkust ja vähendades halduskoormust;
 (c)
 vältida maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidmist
 ning suurendada konkurentsivõimet, ohutust ja turvalisust, tugevdades koostööd
 rahvusvaheliste organisatsioonide, muude valitsusasutuste, kolmandate riikide,
 ettevõtjate ja nende organisatsioonidega;
 (d)
 suurendada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet,
 soodustades kaubandust ja vähendades õigusnormide täitmisega seotud kulusid;
 (e)
 kaitsta pettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu
 võitlemise kaudu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide finants- ja
 majandushuve;
 (f)
 tolli valdkonnas: toetada tolli kodanike ja
 majanduse ohutuse ja turvalisuse ning keskkonna kaitsmisel.
 2.
 Iga eespool nimetatud erieesmärgi saavutamist
 hinnatakse näitaja alusel, mis põhineb programmi sidusrühmade arvamusel
 programmi panuse kohta erieesmärkide saavutamisse.
 II peatükk
 Abikõlblikud meetmed
 Artikkel 6
 Abikõlblikud meetmed
 Programmi raames antakse artiklis 13 osutatud
 iga-aastases tööprogrammis sätestatud tingimustel rahalist toetust järgmistele meetmetele:
 (a)
 operatiivkoostöö ja kooskõlastamise ühismeetmed:
 (1)
 seminarid ja õpikojad;
 (2)
 juhtrühmad, kes juhivad ja kooskõlastavad oma
 pädevusvaldkonda kuuluvate meetmete rakendamist;
 (3)
 projektirühmad, kuhu kuulub piiratud arv riike ja
 kes tegutsevad piiratud aja jooksul, et saavutada eelnevalt kindlaksmääratud
 eesmärke ja täpselt kirjeldatud tulemusi;
 (4)
 osalevate riikide või kolmandate riikide
 korraldatud töövisiidid, mis võimaldavad ametnikel omandada või täiendada
 oskusi ja teadmisi tolli ja maksustamise valdkonnas; kolmandate riikide
 korraldatud töövisiitide puhul on programmi raames abikõlblikud ainult sõidu-
 ja elamiskulud (majutuskulud ja päevaraha);
 (5)
 eksperdirühmad, mis on alalised või ajutised
 struktureeritud koostöövormid, mis koondavad asjatundjate arvamusi, et täita
 ülesandeid konkreetsetes valdkondades või teevad operatiivtööd ja mida
 toetatakse näiteks veebipõhiste koostööteenuste, haldusabi, infrastruktuuri ja
 seadmetega;
 (6)
 haldussuutlikkuse suurendamise ja toetamise
 meetmed;
 (7)
 uuringud;
 (8)
 teabevahetusprojektid;
 (9)
 mis tahes muu tegevus, mis toetab artiklites 4 ja 5
 sätestatud üldiste ja erieesmärkide saavutamist;
 (b)
 konkreetsed tollivaldkonna ühismeetmed, sealhulgas
 kontrollitegevus, millega tegelevad komisjoni ja osalevate riikide ametnikest
 moodustatud ühisrühmad, et analüüsida tolliga seotud tavasid, teha kindlaks
 kõik eeskirjade rakendamisel esinevad probleemid ja esitada vajaduse korral
 ettepanekuid liidu eeskirjade ja töömeetodite kohandamiseks;
 (c)
 konkreetsed maksustamisvaldkonna ühismeetmed,
 sealhulgas mitmepoolsed kontrollid, mida korraldavad kaks või enam osalevat
 riiki, sh vähemalt üks liikmesriik, et kontrollida kooskõlastatult ühe või
 mitme asjaomase maksukohustuslase maksukohustusi;
 (d)
 IT-suutlikkuse suurendamine, nimelt II lisa punktis
 4 sätestatud liidu komponentide arendamine, hooldamine, käitamine ja kvaliteedi
 kontroll järgmistes süsteemides:
 (1)
 II lisa punktides 1, 2 ja 3 sätestatud Euroopa
 infosüsteemid ja
 (2)
 vastavalt liidu õigusaktidele loodud uued Euroopa
 infosüsteemid;
 (e)
 inimeste pädevuse suurendamine: ühiskoolitusmeetmed,
 mille eesmärk on toetada tolli ja maksustamisega seotud vajalikke ametialaseid
 oskusi ja teadmisi.
 Artikkel 7
 Ühismeetmete rakendamist käsitlevad erisätted
 1.
 Osalevad riigid tagavad, et ühismeetmete
 rakendamises määratakse osalema ametnikud, kellel on nõuetekohased teadmised ja
 kvalifikatsioon.
 2.
 Osalevad riigid võtavad ühismeetmete rakendamiseks
 vajalikke meetmeid, eelkõige suurendades oma tolli- või maksuasutuste
 teadlikkust kõnealustest meetmetest ja tagades saavutatud tulemuste optimaalse
 kasutamise.
 Artikkel 8
 Euroopa infosüsteemide rakendamist käsitlevad erisätted
 1.
 Komisjon ja osalevad riigid tagavad II lisa
 punktides 1, 2 ja 3 osutatud Euroopa infosüsteemide arendamise, käitamise ja
 nõuetekohase hooldamise.
 2.
 Komisjon kooskõlastab koostöös osalevate riikidega
 II lisa punktides 1, 2 ja 3 osutatud süsteemide ja infrastruktuuri liidu ja
 muude komponentide loomise ja toimimisega seotud aspektid, et tagada nende
 toimivus, vastastikune ühenduvus ja pidev täiustamine.
 Artikkel 9
 Ühiskoolitust käsitlevad erisätted
 1.
 Osalevad riigid lõimivad ühiselt välja töötatud
 koolitussisu, sh e-õppe moodulid, koolituskavad ja ühiselt kokku lepitud
 koolitusstandardid oma riiklikesse koolituskavadesse.
 2.
 Osalevad riigid tagavad, et nende ametnikud läbivad
 ametialaste oskuste ja teadmiste omandamiseks vajaliku põhi- ja
 täienduskoolituse vastavalt koolituskavale.
 3.
 Osalevad riigid pakuvad ametnikele keeleõpet, et
 tagada programmis osalemiseks vajalik piisav keeleoskus.
 III peatükk
 Finantsraamistik
 Artikkel 10
 Finantsraamistik
 1.
 Programmi rakendamise rahastamispakett on
 777 600 000 eurot (hetkehindades).
 2.
 Programmi rahalistest vahenditest võib katta ka
 programmi haldamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike
 ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamisega seotud
 kulusid, eelkõige neid, mis on seotud uuringute, ekspertide kohtumiste,
 teavitamise ja teabevahetusega, sh Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide
 propageerimisega, kui need tegevused on seotud käesoleva määruse
 üldeesmärkidega; teabe töötlemiseks ja vahetamiseks kasutatava IT-võrgustikuga
 seotud kulusid ning muid tehnilise ja haldusabi kulusid, mida komisjon
 programmi juhtimisel kannab.
 Artikkel 11
 Meetmete liigid
 1.
 Komisjon rakendab programmi kooskõlas
 finantsmäärusega.
 2.
 Artiklis 6 sätestatud meetmetele ettenähtud
 liidupoolset rahalist toetust antakse järgmisel viisil:
 (a)
 toetused,
 (b)
 riigihankelepingud,
 (c)
 artikli 3 lõikes 3 osutatud välisekspertide kulude
 hüvitamine.
 3.
 Toetuste kaasrahastamise määr on kuni 100 %
 abikõlblikest kuludest, kui tegemist on sõidu- ja majutuskulude, ürituste
 korraldamise kulude ja päevarahadega. Seda määra kohaldatakse kõikide
 abikõlblike meetmete suhtes, v.a. eksperdirühmad. Selle abikõlblike meetmete
 kategooria jaoks sätestatakse iga-aastases tööprogrammis kohaldatav kaasrahastamise
 määr juhuks, kui meede vajab toetust.
 Artikkel 12
 Liidu finantshuvide kaitse
 1.
 Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et
 käesoleva määruse kohaselt rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse
 Euroopa Liidu finantshuve pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse
 vältimise meetmete kohaldamisega ning tõhusa kontrolliga, ja kui avastatakse
 rikkumine, siis alusetult makstud summade tagasinõudmisega või vajaduse korral
 tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
 2.
 Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal
 on õigus auditeerida nii dokumentide põhjal kui ka kohapeal kõiki abisaajaid,
 töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud liidu rahalisi vahendeid.
 3.
 Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib
 kontrollida ja inspekteerida kohapeal kõnealuse rahastamisega kas otseselt või
 kaudselt seotud ettevõtjaid vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses
 (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli
 ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja
 igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest,[33]
 sätestatud korrale, et teha kindlaks, kas seoses toetuslepingu, toetuse andmise
 otsuse või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga on esinenud pettust,
 korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab Euroopa Liidu
 finantshuve.
 4.
 Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist,
 volitatakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud
 raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes ja muudes sarnastes lepingutes
 ning käesoleva määruse rakendamisest tulenevates toetuslepingutes, toetuse
 andmise otsustes ja lepingutes komisjoni, kontrollikoda ja OLAFi selliste
 auditite, kohapealsete kontrollide ja inspekteerimiste tegemiseks.
 IV peatükk
 Rakendamisvolitused
 Artikkel 13
 Tööprogramm
 1.
 Komisjon võtab programmi rakendamisel programmi iga
 osa kohta vastu iga-aastase tööprogrammi, mis sisaldab programmi eesmärke,
 eelarvejaotust ja meetmeteks toetuste saamise hindamise kriteeriume. Kõnealused
 rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud
 kontrollimenetluse ja finantsmäärusega.
 2.
 Tollialase iga-aastase tööprogrammi koostamisel
 võtab komisjon arvesse ühist tollipoliitikat, mida uute arengusuundade
 arvessevõtmiseks pidevalt kohandatakse komisjoni ja liikmesriikide vahelise
 koostöö käigus tollipoliitika töörühmas, kuhu kuuluvad komisjoni ja
 liikmesriikide tolliasutuste juhid või nende esindajad.
 Komisjon teavitab tollipoliitika töörühma
 korrapäraselt programmi tolli käsitleva osa rakendamisega seotud meetmetest.
 Artikkel 14
 Komiteemenetlus
 1.
 Komisjoni programmi FISCUS komitee. Komitee võib
 kokku tulla kahes eri koosseisus, millest üks tegeleb tolli käsitlevate
 programmiaspektidega ja teine maksustamist käsitlevate programmiaspektidega.
 Tegemist on komiteega määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
 2.
 Käesolevale artiklile viitamisel kohaldatakse
 määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
 V peatükk
 Järelevalve ja hindamine
 Artikkel 15
 Järelevalve programmi meetmete üle
 1.
 Komisjon teostab koostöös osalevate riikidega programmi
 ja programmi meetmete üle järelevalvet, et jälgida meetmete rakendamist.
 2.
 Artikli 5 lõikes 2 sätestatud peamisi
 tulemuslikkuse näitajaid kasutatakse muu hulgas programmi mõju hindamiseks.
 Neid hinnatakse eelnevalt kindlaksmääratud võrdlusnäitajate alusel, mis
 kajastavad rakendamiseelset olukorda.
 Artikkel 16
 Hindamine
 1.
 Komisjon tagab programmi vahe- ja lõpphindamise,
 mis toimub asjaomaste hindamisküsimuste alusel ja õigeaegselt, et tulemusi
 saaks kasutada otsuste tegemisel. Tulemusi kasutatakse tulevaste programmide
 võimaliku jätkamise, muutmise või peatamise kohta otsuse tegemisel. Kõnealuseid
 hindamisi teeb sõltumatu välishindaja.
 2.
 Komisjon esitab hiljemalt 2018. aasta keskel
 vahehindamise aruande programmi meetmete eesmärkide saavutamise, ressursside
 kasutamise tõhususe ja programmi Euroopa lisaväärtuse kohta. Aruandes
 käsitletakse ka lihtsustamist, eesmärkide jätkuvat asjakohasust ja programmi
 panust liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide
 saavutamisse.
 3.
 Komisjon esitab hiljemalt 2021. aasta lõpuks
 lõpparuande programmi pikaajalise mõju ja selle jätkuvuse kohta.
 4.
 Osalevad riigid esitavad komisjonile komisjoni
 taotluse korral kõik andmed ja kogu teabe, mis on vajalik komisjoni vahe- ja
 lõpparuande koostamiseks.
 VI peatükk
 Lõppsätted
 Artikkel 17
 Kehtetuks tunnistamine
 Otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ
 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
 Kõnealuste otsuste alusel võetud meetmetega
 seotud rahaliste kohustuste suhtes kohaldatakse kuni nende lõppemiseni
 jätkuvalt kõnealuseid otsuseid.
 Artikkel 18
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
 kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 LISA
 I.
 Programmi tegevuseesmärgid
 Artiklis 5 sätestatud ühe või mitme
 erieesmärgi rakendamise ja selle üle järelevalve teostamise tegevuseesmärgid on
 järgmised.
 1.
 Võtta kasutusele meetmed, mis toetavad tolli ja
 maksustamist käsitlevate liidu õigusaktide ühetaolist mõistmist ja rakendamist.
 2.
 Toetada ja soodustada tolli ja maksustamisega
 seotud ühistegevusi.
 3.
 Luua ja hallata tolli ja maksustamise Euroopa
 infosüsteeme.
 4.
 Suurendada tolli- ja maksuametnike ning
 välisekspertide oskusi ja teadmisi tolli ja maksustamise valdkonnas.
 5.
 Toetada e-halduse väljatöötamist tolli- ja
 maksuasutuste ning väliste sidusrühmade jaoks.
 6.
 Võtta kasutusele tolli ja maksustamisega seotud
 meetmed, millesse on kaasatud kolmandad riigid ja väliseksperdid.
 7.
 Toetada parimate tavade kindlakstegemist ja
 jagamist.
 8.
 Luua eksperdirühmad, mis täidavad koos konkreetseid
 operatiivülesandeid.
 II2. Euroopa infosüsteemid ja nende liidu
 komponendid
 Viidatud artikli 6 punktis d.
 1.
 Ühised Euroopa infosüsteemid on järgmised:
 (a)
 ühine teabevõrk/ühine süsteemiliides (CCN/CSI),
 CCNi mail3, CSI sild, http sild, CCNi lihtsustatud kataloogisirvimise protokoll (LDAP)
 ja sellega seotud vahendid, CCNi portaal, CCNi üle teostatav järelevalve;
 (b)
 tugisüsteemid, eelkõige CCNi rakenduse
 konfigureerimise vahend, automatiseeritud pakkumise haldamise vahend (TASMAN),
 tegevusaruandlusvahend (ART2), maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi (DG
 TAXUD) veebipõhine elektrooniline projektihaldusvahend (TEMPO), teenuste
 haldusvahend (SMT), kasutajate haldussüsteem (UM), äriprotsessi juhtimise
 süsteem, kättesaadavuse näidikupaneel ja AvDB, IT‐teenuste haldamise
 portaal, kataloog ja kasutajate juurdepääsuõiguste haldamine;
 (c)
 tolli- ja maksustamisprogrammide teavitus- ja
 teabevahetussüsteem (PICS).
 2.
 Tolli valdkonnas kasutatavad Euroopa infosüsteemid
 on järgmised:
 (a)
 tollisüsteemid liikumise jälgimiseks, eelkõige
 (uus) arvutipõhine transiidisüsteem ((N)CTS), NCTS TIR Venemaa jaoks,
 ekspordikontrollisüsteem (ECS) ja impordikontrollisüsteem (ICS). Neid süsteeme
 toetavad järgmised rakendused/komponendid: kolmandate riikidega teabe
 vahetamise süsteem (SPEED- sild), SPEED Edifact konverteerimissõlm (SPEED-ECN),
 SPEED standardkatserakendus (SSTA), transiidi standardkatserakendus (STTA),
 transiidi katserakendus (TTA), tsentraliseeritud teenused/võrdlusandmed (CSRD),
 tsentraliseeritud teenuste/juhtimisinfosüsteem (CS/MIS);
 (b)
 ühenduse riskijuhtimissüsteem (CRMS), mis hõlmab
 riskiteabe vorme (RIF) ja ühisprofiilide CPCA funktsionaaldomeene;
 (c)
 ettevõtjate süsteem (EOS), mis hõlmab ettevõtjate
 registreerimist ja tuvastamist (EORI), volitatud ettevõtjaid (AEO),
 liinilaevandusteenuseid (RSS) ja partnerriikide funktsionaaldomeenide
 vastastikust tunnustamist. Selle süsteemi tugikomponent on geneeriline
 veebiteenus;
 (d)
 tariifisüsteem (TARIC3), mis on muude rakenduste,
 nagu kvootide haldamise süsteemi (QUOTA2), järelevalve juhtimise ja jälgimise
 süsteemi (SURV2), Euroopa siduva tariifiinfo süsteemi (EBTI3) ja Euroopa
 keemiliste ainete tolliloetelu (ECICS2) võrdlusandmete süsteem. Kombineeritud
 nomenklatuuri (CN) ja maksupeatamiste teabesüsteemi (SUSPENSIONS) rakendused
 haldavad tariifisüsteemidega otseselt seotud õigusteavet;
 (e)
 kontrollimiseks kasutatavad rakendused, eelkõige
 näidiste käitlemise süsteem (SMS) ja töötlemisprotseduuride teabesüsteem
 (ISPP);
 (f)
 võltsimis- ja piraatlusevastane süsteem (COPIS);
 (g)
 andmelevisüsteem (DDS2), millega hallatakse
 internetis avalikult kättesaadavat teavet;
 (h)
 pettustevastane infosüsteem (AFIS).
 3.
 Maksustamise valdkonnas kasutatavad Euroopa
 infosüsteemid on järgmised:
 (a)
 käibemaksuga seotud süsteemid, eelkõige käibemaksu
 ja käibemaksu tagastamise kohta teabe vahetamise süsteem (VIES), sh VIESi
 algrakendus, VIESi kontrollivahend, maksustatistika süsteem, veebipõhine VIES,
 veebipõhise VIESi konfigureerimise vahend, VIESi ja käibemaksu tagastamise
 katsevahend, käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri algoritmid,
 käibemaksu e-vormide vahetamine, käibemaks e-teenustelt (VoeS); VoeSi
 katsevahend, käibemaksu e-vormide katsevahend;
 (b)
 summade tagasinõudmisega seotud süsteemid, eelkõige
 maksunõuete sissenõudmise e-vormid, täitmisele pööramist lubava ühtse
 juriidilise dokumendi (UIPE) ja ühtse teavitusvormi (UNF) e-vormid;
 (c)
 otsese maksustamisega seotud süsteemid, eelkõige
 säästude maksustamise süsteem, säästude maksustamise katsesüsteem, otsese
 maksustamise e-vormid, veebipõhise maksukohustuslasena registreerimise number,
 direktiivi 2011/16/EL artikliga 8 seotud teabevahetus ja sellega seotud
 katsevahendid;
 (d)
 muud maksustamisega seotud süsteemid, eelkõige
 Euroopa maksude elektrooniline andmebaas („Taxes in Europe database”, TEDB),
 CCN/Mail OECD riikidesse;
 (e)
 aktsiisisüsteemid, eelkõige aktsiisialase teabe
 vahetamise süsteem (SEED), aktsiisiga maksustatud toodete ringluse ja kontrolli
 süsteem (EMCS), MVS e-vormid, katserakendused (TA);
 (f)
 muud kesksüsteemid, eelkõige liikmesriikide
 teavitus- ja teabevahetusrakendus (MSCIA), iseteeninduslik katsesüsteem (SSTS),
 maksustamisega seotud statistikasüsteemid, veebivormide tsentraliseeritud
 kasutamine, aktsiiside tsentraliseeritud teenused / aktsiiside haldamise
 teabesüsteem (CS/MISE);
 4.
 Euroopa infosüsteemide liidu komponendid on:
 (a)
 IT-varad, nagu süsteemide riistvara, tarkvara ja
 võrguühendused, sh seotud andmete infrastruktuur;
 (b)
 süsteemide arendamiseks, hooldamiseks,
 täiustamiseks ja käitamiseks vajalikud IT-teenused;
 (c)
 kõik muud komponendid, mida komisjon käsitab nende
 tõhususe, turvalisuse ja ratsionaalsuse tõttu osalevatele riikidele ühisena.
 ETTEPANEKUTELE LISATAV
 FINANTSSELGITUS
 1.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 struktuurile
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik
 1.4. Eesmärgid
 1.5. Ettepaneku/algatuse
 põhjendus
 1.6. Meetme
 kestus ja finantsmõju
 1.7. Ettenähtud
 eelarve täitmise viisid
 2.
 HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve
 ja aruandluse eeskirjad
 2.2. Haldus-
 ja kontrollisüsteemid
 2.3. Pettuse ja
 eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2. Hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
 3.2.2. Hinnanguline
 mõju tegevusassigneeringutele
 3.2.3. Hinnanguline
 mõju haldusassigneeringutele
 3.2.4. Kooskõla
 kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5. Kolmandate
 isikute rahaline osalus
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 ETTEPANEKUTELE
 LISATAV FINANTSSELGITUS
 1.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.
 Ettepaneku/algatuse nimetus
 Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu
 tolli- ja maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (FISCUS)
 ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1482/2007/EÜ ja nr 624/2007/EÜ.
 1.2.
 Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise
 juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[34]
 struktuurile
 1404
 Tollipoliitika
 1405
 Maksupoliitika
 1.3.
 Ettepaneku/algatuse liik
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[35]
 X Ettepanek/algatus
 käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4.
 Eesmärgid
 1.4.1.
 Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
 mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Kavandatud programm
 FISCUS aitab kaasa Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava
 majanduskasvu strateegia[36]
 elluviimisele 1) tugevdades ühtse turu toimimist, 2) luues raamistiku, et
 toetada avaliku sektori tööviljakuse suurendamiseks võetavaid meetmeid ja 3)
 andes tõuke tehnika arengule ja innovatsioonile liikmesriikide ning Euroopa
 Liidu tolli- ja maksuasutustes.
 Maksustamist käsitlev
 osa
 Programm toetab eelkõige
 juhtalgatusi „Euroopa digitaalne tegevuskava”,[37] „Innovaatiline liit”[38] ja „Üleilmastumise ajastu
 terviklik tööstuspoliitika”[39].
 Programm aitab liikmesriikide maksuasutustel saada täisväärtuslikeks
 e-maksuasutusteks ja vähendab samal ajal maksumaksjate halduskoormust,
 võimaldades arukamalt rakendada liidu maksualaseid õigusakte.
 Samuti toetab programm ühtse
 turu akti[40]
 rakendamist eelkõige kõnealuses õigusaktis nimetatud ja maksupoliitika jaoks
 olulistes valdkondades ja valdkondades, mis käsitlevad maksumaksjate koormuse
 vähendamist. Tulevased poliitilised algatused, mida programm toetab ja
 rakendada aitab, nagu kavandatud energiamaksu direktiiv, uus
 käibemaksustrateegia ja ettevõtete ühine konsolideeritud tulumaksubaas ning
 algatused, mille eesmärk on piiriüleste maksutõkete kõrvaldamine kodanike
 hüvanguks, aitavad nende vastuvõtmisel oluliselt kaasa ühtse turu akti eesmärkide
 saavutamisele.
 Tolli käsitlev osa
 Tolliliit on siseturu
 jaoks ülitähtis. Kolmandatest riikidest pärit kaupade sisenemisel piirideta
 siseturule ja seal vabasse ringlusse lubamisel tuleb täita formaalsusi ja muid
 nõudeid; pärast seda võivad need ELi sees vabalt liikuda. Ühiseid eeskirju ja
 määrusi ühetaoliselt kohaldades toetab toll õiglaste ja konkurentsivõimeliste
 tingimuste arengut siseturul. Toetatakse majanduskasvu ja innovatsiooni
 siseturul, näiteks piiril intellektuaalomandi õigusi kaitstes (vt ka Euroopa
 võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldine kava[41] ja hiljuti komisjoni
 poolt vastu võetud uus intellektuaalomandi õiguste kaitsmist siseturul
 käsitlev strateegia). Hiljuti siseturu tuleviku teemal üldsusega
 konsulteerimise[42]
 käigus saadud vastused näitavad, et asjaomase majandusharu ühenduste ootused
 täiendavate võltsimise ja piraatluse vastaste ELi meetmetega seoses on suured.
 Intellektuaalomandi õigustega seotud tollitegevuse statistika[43] kinnitab, et tollil on
 intellektuaalomandi õiguste tõhusal kaitsmisel ülitähtis roll. Lisaks toetab
 programm tolliliidu raames mitmesuguseid eri poliitikameetmeid. Näiteks ELi ja
 liikmesriikide finantshuvide kaitsmine tollimaksude ning mitmesuguste
 kaubanduslike tasude ja maksude kogumise kaudu ja ühiste jõupingutuste tegemine
 pettustega võitlemiseks. 2010. aastal moodustasid traditsioonilised
 omavahendid umbes 12,3 % (15,7 miljardit eurot) ELi eelarvest[44]. Tolliliit on ELi kaubanduspoliitika
 operatiivharu, mis tegeleb kahe- ja mitmepoolsete kaubanduslepingute rakendamise,
 maksude kogumise ja kaubandusmeetmete (näiteks päritolueeskirjade), embargode
 ja muude piirangute kohaldamisega. 2010. aasta novembris avaldatud
 aruteludokumendis „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika.
 Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema”[45] tutvustatakse kahepoolsete
 lepingute raames ja Maailma Tolliorganisatsiooni vahendusel toimuva
 rahvusvahelise tollikoostöö kava. Seal rõhutatakse, et tõhusad
 tolliprotseduurid aitavad vähendada õigusnormide täitmisega seonduvaid kulusid,
 soodustavad seaduslikku kaubandust ja aitavad võidelda ohtudega, mis on seotud
 turvalisuse ja ohutuse ning intellektuaalomandi õiguste rikkumisega.
 Tolliliidu tähtsus ELi sisejulgeoleku
 tagamisel on pidevalt suurenenud ja suureneb veelgi vastavalt sisejulgeoleku
 strateegia tegevuskavale[46]
 ja Stockholmi programmi tegevuskavale[47].
 Lisaks aitavad tollimeetmed ning tolli, politsei ja muude õiguskaitseasutuste
 vaheline koostöö saavutada üldisi julgeolekueesmärke, nagu võitlus rahapesu,
 piiriülese organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga.
 1.4.2.
 Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
 tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise
 juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Asjaomased
 tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile on
 tollipoliitika (1404) ja maksustamispoliitika (1405). Programmi erieesmärgid on
 järgmised:
 (1)
 toetada liidu tolli- ja maksustamisalaste
 õigusaktide ettevalmistamist, ühtset kohaldamist ja tõhusat rakendamist;
 (2)
 aidata kaasa tolli- ja maksuasutuste tõhusale
 toimimisele, suurendades nende haldussuutlikkust ja vähendades halduskoormust;
 (3)
 vältida maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidmist
 ning suurendada konkurentsivõimet, ohutust ja turvalisust, tugevdades koostööd
 rahvusvaheliste organisatsioonide, muude valitsusasutuste, kolmandate riikide,
 ettevõtjate ja nende organisatsioonidega;
 (4)
 suurendada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet,
 soodustades kaubandust ja vähendades õigusnormide täitmisega seotud kulusid;
 (5)
 kaitsta pettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu
 võitlemise kaudu Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide finants- ja
 majandushuve;
 (6)
 toetada tolli kodanike ja majanduse ohutuse ja
 turvalisuse ning keskkonna kaitsmisel.
 1.4.3.
 Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 Tolli
 seisukohast leppisid liikmesriigid ELile volituste üleandmisega – tolliliit
 kuulub ELi ainupädevusse – ipso facto kokku, et tolli valdkonnas on parem
 rakendada meetmeid ELi tasandil. Tolliliidu piisavalt nõuetekohast
 toimimist ELi õigusraamistik iseenesest siiski ei taga. Tuleb rakendada
 tolliprogrammis sätestatud toetavaid kõrvalmeetmeid, et tagada ELi tollialaste
 õigusaktide ühtne ja kooskõlaline kohaldamine, et kauplejate kohtlemine,
 pettuste vältimine ja õiguslikud kohustused oleksid ühesugused.
 Lisaks
 on paljud tolli valdkonna meetmed piiriülese iseloomuga, hõlmates ja mõjutades
 kõiki 27 liikmesriiki, ja seetõttu ei saa üksikud liikmesriigid neid tulemuslikult
 ja tõhusalt rakendada. ELi meede on vajalik, et anda tollitööle Euroopa mõõde,
 vältida siseturu moonutusi ja toetada ELi piiride tõhusat kaitset.
 Solidaarsus
 ja vastutuse jagamine on tolliliidu rahastamise aluspõhimõtted. Olukord, kus
 vajadus tõhusate meetmete järele on suurem kui konkreetse liikmesriigi
 suutlikkus neid võtta, kahjustab liitu tervikuna. ELi sekkumine on vajalik, et
 säilitada ELi avalik hüve juhul, kui üksikud liikmesriigid ei suuda ELi
 vajadusi (näiteks julgeolekuvajadusi) nõuetekohaselt täita. Sellisel juhul
 tähendab ELi meede, et ühiselt rahastatakse tehnilise suutlikkuse
 suurendamist, et oleks tagatud tõhus kontroll, olenemata sellest, et teatavate
 liikmesriikide vahendid on piiratud.
 Kavandatud
 programmi eesmärk on parandada maksuasutuste vahelist koostööd, luues selleks
 mehhanismid ja vahendid, ning tagada selle eesmärgi saavutamiseks vajalik
 rahastamine. Sellisel juhul ei ole programmi tulemuseks, kui seda rakendab
 komisjon, riiklike maksusüsteemide suurem ühtlus, kuid see võimaldab vähendada
 27 samaaegselt kehtiva eri maksusüsteemi kahjulikke tagajärgi, nagu pettusi,
 konkurentsimoonutusi, asutuste ja ettevõtjate halduskoormust, meelepärase
 maksustamissüsteemi valimist jne. Kavandatud meede on seega selgelt siseturu
 toetamise meede, kuna see võimaldab parandada mitmesuguste siseturul
 kasutatavate maksustamissüsteemide toimimist.
 Kuigi
 liikmesriikide maksustamissüsteemide haldamine on liikmesriikide kohustus, on
 ettepaneku mõjuhinnangus tuvastatud probleeme arvesse võttes selge, et
 maksuasutused peavad koostööd tegema isegi rohkem kui praegu. Kogu ELi hõlmav
 koostöö võimaldab maksuasutustel koos toimida, vältida dubleerimist ja vahetada
 häid tavasid kõikides maksustamisega seotud valdkondades, nagu ettevõtluse,
 infotehnoloogia, rahvusvahelise koostöö alal jm valdkondades. Maksustamisalase koostöö toetamine kehtiva programmi „Fiscalis 2013”
 raames on tõendanud oma eeliseid ja need kogemused on väga väärtuslikud, et
 lahendada tulevased probleemid, eelkõige aegunud tehnika, koostööraskused
 operatiivtasandil konkreetsete ülesannete täitmisel, ebavõrdsed rahalised
 vahendid maksuasutuste tegevuse toetamiseks ja raskused struktuurilise koostöö
 alustamisel maksuasutuste peamiste sidusrühmadega.
 1.4.4.
 Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste
 näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Programmi
 meetmete üle teostatakse järelevalvet, et tagada programmi rakendamise
 eeskirjade ja menetluste nõuetekohane kohaldamine ja kontrollida, kas programm
 suudab oma eesmärgid saavutada. Võetakse kasutusele järelevalveraamistik, sh
 sekkumisloogika, terviklik näitajate kogum,
 hindamismeetodid, andmekogumiskava, selge ja liigendatud aruandlus- ja
 järelevalveprotsess ning vahe- ja lõpphindamine.
 Programmi
 tulemuslikkust hinnatakse ühtse tõhusus-, mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate
 kogumi alusel, mis on seotud programmi üld-, eri- ja tegevuseesmärkidega, ja
 võttes arvesse komisjoni halduskava. Mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate
 üksikasjalik loetelu esitatakse asjaomase programmi mõjuhinnangus. Maksunduse
 ja tolliliidu peadirektoraat on kindlaks määranud mõned programmi
 tegevuseesmärgid. Teisi ei ole praegusel hetkel veel võimalik kindlaks määrata.
 Need tegevuseesmärgid määratakse kindlaks enne, kui maksunduse ja tolliliidu
 peadirektoraat alustab 2020. aasta programmi elluviimist, ja esitatakse
 programmikomiteele heakskiitmiseks iga-aastase tööprogrammi menetluse raames.
 Üldeesmärgi saavutamist hinnatakse kui
 programmi kõigi asjaomaste sidusrühmade arvamuse muutumist programmi panuse
 kohta tolliliidu paremasse toimimisse ja siseturu tugevdamisse
 maksustamissüsteemide toimimise parandamise kaudu ja sellega taotletakse
 seda, et sidusrühmade arvamus programmi panuse kohta kõnealuse eesmärgi
 saavutamisse on stabiilne või muutub paremaks.
 Näitajad,
 mille alusel hinnatakse erieesmärkide saavutamist, on esitatud käesoleva
 ettepaneku artikli 5 lõikes 2.
 1.5.
 Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1.
 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
 vajadused
 Ettepanek
 toetab Euroopa 2020. aasta strateegiat ja punktis 1.4.1 kirjeldatud
 mitmesuguste muude liidu õigusaktide rakendamist.
 1.5.2.
 Euroopa Liidu meetme lisaväärtus
 Nagu
 seletuskirja punktis 3.2 on üksikasjalikult kirjeldatud, on liidu tasandil
 meetmete võtmine kasulikum kui 27 liikmesriigi tasandil.
 1.5.3.
 Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 Majanduslikel
 põhjustel on ELi tasandi meede palju tõhusam. Tolli- ja maksustamisalase
 koostöö alustala on ainult sel eesmärgil kasutatav turvaline suhtlusvõrk, mida
 kasutatakse alates 1990. aastate alguses elluviidud esimestest tolli- ja
 maksualase koostöö programmidest. See ühendab omavahel liikmesriikide tolli- ja
 maksuasutusi umbes 5 000 ühenduspunktis. Ühine IT-võrk tagab, et
 iga siseriiklik asutus peab mis tahes teabe vahetamiseks võtma ühise
 infrastruktuuriga ühendust vaid üks kord. Sellise infrastruktuuri puudumise
 korral peaksid liikmesriigid iga liikmesriigi süsteemiga 26 korda ühendust
 võtma.
 Programmi
 muudeks nurgakivideks on meetmed, mis viivad tolli- või maksuametnikud kokku,
 et näiteks vahetada parimaid tavasid, õppida üksteiselt, analüüsida probleeme
 või koostada suuniseid. Kui liikmesriigid oleksid pidanud üksteiselt õppima
 väljaspool programmi oma tegevusi arendades, oleksid nad loonud enda vahendid
 ja töömeetodid. Puuduks tegevuste koostoime ja 27 liikmesriigi tasandil ei
 oleks süstemaatiliselt rakendatud ühismeetmeid. On palju tõhusam, kui komisjon
 tegutseb programmi toel meetmete vahendajana osalevate riikide vahel.
 Programmil
 on veel üks tähtis mittemateriaalne lisaväärtus. Programm on aidanud luua ühise
 huvi tunde, suurendanud vastastikust usaldust ja loonud liikmesriikide vahel
 ning liikmesriikide ja komisjoni vahel tahte tolli- ja maksustamise
 valdkonnas koostööd teha.
 1.5.4.
 Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
 meetmetega
 Ühe
 tolli valdkonnas välja töötatud poliitikastsenaariumiga nähakse ette rahalise
 abi andmine liikmesriikide tolliasutustele seadmete ostmiseks ja tehnilise
 suutlikkuse suurendamiseks. Programmi FISCUS raames eraldi rahastamiskava
 väljatöötamise asemel võivad liikmesriigid taotleda sel eesmärgil toetust
 muudest programmidest, sh regionaalsetest struktuurifondidest.
 Siseasjade
 peadirektoraadi programmide „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine”
 (ISEC) ja „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks
 valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine” (CIPS)[48] vahehindamisel leiti, et
 programmide „Toll” ja „Fiscalis” juhtimismudel „pakub kõige paremaid võimalusi
 ISEC/CIPS programmide juhtimise parandamiseks, sest see võimaldab kiiresti ja
 paindlikult reageerida operatiivvajadustele”[49].
 Üleeuroopaliste
 IT-süsteemide kese on CCN/CSI võrk, mida kasutab ka OLAF rikkumisi ja
 pettusi käsitleva teabe vahetamiseks (ja säilitamiseks). Nii saavad mõlemad
 peadirektoraadid kasu mastaabisäästust.
 1.6.
 Meetme kestus ja finantsmõju
 X Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020
 –
 ̈ Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2023 (ajavahemikul 2021–2023
 ainult maksete assigneeringute puhul)
 ̈ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
 –
 rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
 AAAA–AAAA,
 –
 millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7.
 Ettenähtud eelarve täitmise viisid[50]
 X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni
 poolt
 ̈ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 ̈ rakendusametitele
 ̈ ühenduste asutatud asutustele[51]
 ̈ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
 osutavatele asutustele
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete
 rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks
 määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
 ̈ Eelarve täitmine koostöös
 liikmesriikidega
 ̈ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
 ̈ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
 Mitme eelarve täitmise
 viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
 Märkused
 /
 2.
 HALDUSMEETMED
 2.1.
 Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 Täpsustage tingimused
 ja sagedus.
 Programmi meetmete üle teostatakse järelevalvet, et tagada programmi eeskirjade ja menetluste nõuetekohane rakendamine
 (auditiüksus). Ühismeetmete ettepanekute üle teostatakse pidevat järelevalvet
 veebipõhise andmebaasi (tegevusaruandlusvahend (ART)) kaudu, mis sisaldab
 ettepanekuid ja vastavaid meetmeid. Sama vahendi abil saavad programmi raames
 toetuse saajad, st liikmesriikide tolli- ja maksuasutused esitada
 elektrooniliselt aruandeid ühismeetmetes osalemiseks eraldatud toetusest
 rahastatud kulude kohta. Liikmesriigid peavad tegevusaruandlusvahendi kaudu
 saatma komisjonile igal aastal finantsaruande.
 Riigihangete
 kaudu rahastatavate IT- ja koolitussuutlikkuse suurendamise meetmete suhtes
 kohaldatakse standardseid aruandluse ja järelevalve eeskirju.
 Programmi
 hinnatakse kaks korda. Vahehindamise tulemused esitatakse 2018. aasta
 keskel ja programmi lõpphindamise tulemused 2021. aasta lõpus. Liikmesriigid
 kui peamised programmi raames abi saajad koguvad olulise osa andmetest,
 esitades teabe kas üksikute vahendite tasandil (peamiselt ARTi kaudu) või
 programmi üldisema mõju kohta (kas arvamusuuringus osaledes või aruandeid
 esitades).
 Siiani
 oli olemasolevate programmide hindamine suunatud valdavalt programmi esmastele
 sidusrühmadele, st tolli- ja maksuasutustele ning nende ekspertidele, kes on
 programmi sihtrühmad. Võttes arvesse seda, kui tähtis on küsida ka
 programmivälistelt sidusrühmadelt (st ettevõtjatelt), kuidas programm neid
 mõjutab ja millist kasu nad saavad näiteks tolli- ja maksuasutuste vahelisest
 paremast koostööst, hinnatakse tulevikus ka programmi kaudset mõju.
 2.2.
 Haldus- ja kontrollisüsteemid
 2.2.1.
 Tuvastatud ohud
 Programmi
 rakendamisega seotud võimalikud ohud on seotud järgmiste asjaoludega:
 –
 liikmesriikide ja kandidaatriikide konsortsiumiga
 sõlmitud toetuslepingu rakendamine. Riskitaset peetakse madalaks, sest
 abisaajad on osalevate riikide haldusasutused.
 Programmi
 raames sõlmitud hankelepingute rakendamine. Näited ohtude kohta on järgmised:
 –
 liikmesriigid deklareerivad nende tegevustega
 seotud kulusid, mis ei ole programmi raames heaks kiidetud;
 –
 liikmesriigid deklareerivad samu kulusid kaks
 korda;
 –
 riigihanke-eeskirju ei järgita;
 –
 olematu tulemuse eest esitatud arve maksmine.
 2.2.2.
 Ettenähtud kontrollimeetod(id)
 Kontrollistrateegia
 peamised elemendid, mida kohaldatakse, on:
 Hankelepingute puhul
 Kohaldatakse finantsmääruses kindlaks määratud hangete kontrolli
 menetlusi. Kõik hankelepingud sõlmitakse maksete eest
 vastutavate komisjoni talituste kehtestatud kontrollimenetluse kohaselt, võttes
 arvesse lepingulisi kohustusi ning usaldusväärset finants- ja üldist juhtimist.
 Kõikides komisjoni ja abisaajate vahel sõlmitud lepingutes sätestatakse
 pettusevastased meetmed (kontroll, aruanded jne). Iga üksiku lepingu puhul
 sätestatakse lepingu aluseks olevad üksikasjalikud tingimused. Vastuvõtmisel
 järgitakse rangelt maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi elektroonilise
 projektihaldusvahendi (TEMPO) metoodikat: tulemused vaadatakse läbi, muudetakse
 vajaduse korral ja lõpuks kiidetakse sõnaselgelt heaks (või lükatakse tagasi).
 Ilma „kinnituskirjata” ei maksta ühtegi arvet.
 Hanke tehniline kontroll
 Maksunduse
 ja tolliliidu peadirektoraat kontrollib tulemusi ja teostab järelevalvet
 töövõtjate tegevuse ja teenuste üle. Samuti teeb ta korrapäraselt töövõtjate
 kvaliteedi- ja turbeauditeid. Kvaliteediauditi käigus kontrollitakse töövõtja
 tegelike tööprotsesside vastavust kvaliteedikavas kindlaks määratud
 eeskirjadele ja menetlustele. Turbeaudit keskendub konkreetsetele
 protsessidele, menetlustele ja korrale.
 Toetuste puhul
 Programmi
 raames toetuse saajatega (liikmesriikide ja kandidaatriikide tolliasutustega)
 sõlmitud toetuslepingutes määratakse kindlaks meetmete rahastamiseks toetuse
 taotlemise tingimused, sh lisatakse kontrollimeetodeid käsitlev peatükk. Kõik
 osalevad haldusasutused kohustuvad järgima kulusid käsitlevaid komisjoni
 finants- ja halduseeskirju.
 Tegevused,
 milles osalemist võivad toetuse saajad saadud toetusest rahastada, on kantud
 veebipõhisesse andmebaasi (ART – tegevusaruandlusvahend). Liikmesriigid
 esitavad kuluaruanded samas andmebaasis, millel on vigade vähendamiseks mitu
 sisemist kontrollisüsteemi. Näiteks saavad liikmesriigid esitada kuluaruande
 ainult nende tegevuste kohta, milles neid kutsuti osalema, ja nad saavad teha
 seda ainult ühe korra. Lisaks aruandlussüsteemile lisatud kontrollisüsteemidele
 kontrollib maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat pisteliselt dokumente ja
 teeb kohapealseid kontrolle. Selline kontrollistrateegia võimaldab hoida
 toetuse saajate halduskoormuse võimalikult väikesena ning eraldatud eelarve ja
 võimalike riskidega proportsionaalsena.
 Lisaks
 eespool nimetatud kontrollile teeb maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat
 järgmisi tavapäraseid finantskontrolle:
 kulukohustuste eelkontroll:
 maksunduse
 ja tolliliidu peadirektoraadis kontrollib kõiki kulukohustusi personali- või
 finantstalituse juhataja. Järelikult hõlmab eelkontroll määratud summasid 100 %
 ulatuses. Kõnealune menetlus annab kindluse tehingute õiguspärasuse ja
 korrektsuse suhtes;
 maksete eelkontroll:
 igal
 nädalal valitakse pisteliselt eelkontrolliks, mida teeb personali- või
 finantstalituse juhataja, vähemalt üks makse (kõikides kulukategooriates).
 Kontrolli katvuse suhtes kindlaid eesmärke ei seata, sest kontrolli eesmärk on
 kontrollida makseid pisteliselt, et teha kindlaks, kas kõik maksed vastavad
 nõuetele. Ülejäänud makseid töödeldakse iga päev vastavalt kehtivatele
 eeskirjadele.
 Edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja deklaratsioonid:
 Kõik
 edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad kirjutavad alla deklaratsioonile, mis
 lisatakse asjaomase aasta kohta koostatud tegevusaruandele. Deklaratsioon
 hõlmab programmi raames elluviidavaid tegevusi. Edasivolitatud eelarvevahendite
 käsutaja kinnitab, et eelarve täitmisega seotud toimingud on ellu viidud
 vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, et kehtivad juhtimis- ja
 kontrollisüsteemid tagavad rahuldavalt tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse
 ning et toimingutega seotud riskid on nõuetekohaselt tuvastatud, nendest on
 teatatud ja et on rakendatud riskide maandamise meetmeid.
 Kehtestatud
 kontrollimenetlused annavad maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile piisava
 kindluse kulude kvaliteedi ja korrektsuse suhtes ning vähendavad nõuetele
 mittevastamise ohtu. Ühismeetmeid hinnatakse kolmandal tasemel[52] ja hankelepinguid neljandal
 tasemel[53].
 Eelnimetatud kontrollistrateegia meetmed muudavad võimaliku riski praktiliselt
 olematuks ja see mõjutab kõiki abisaajaid. Kõik täiendavad meetmed riskide
 edasiseks vähendamiseks oleks ebaproportsionaalselt kulukad ja seetõttu neid
 ette ei nähta. Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat on arvamusel, et
 kontrolli seisukohast puuduvad erinevused käesoleva ja kehtiva programmi vahel
 ning kohaldab 2020. aasta programmi suhtes sama kontrollistrateegiat.
 Eelnimetatud kontrollistrateegia rakendamisega seotud kulud piirduvad 2,60 %-ga
 eelarvest ja jäävad eeldatavasti samasse suurusjärku.
 Programmi kontrollistrateegia on piisavalt tõhus, et muuta
 mittevastamise oht praktiliselt olematuks, ning kaasnevate riskidega
 proportsionaalne.
 2.3.
 Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Lisaks
 kõikide õigusaktidega ette nähtud kontrollimehhanismide kohaldamisele koostab
 peadirektoraat pettusevastase strateegia, mis on kooskõlas komisjoni uue, 24.
 juunil 2011. aastal vastu võetud pettusevastase strateegiaga (CAFS), et
 tagada muu hulgas, et pettusevastane sisekontroll on täielikult kooskõlas
 CAFSiga ja et pettuseohu haldamine on suunatud pettuseohu avastamisele ja
 nõuetekohasele kõrvaldamisele. Vajaduse korral võetakse kasutusele võrgurühmad
 ja asjakohased IT-vahendid, et analüüsida programmiga
 FISCUS seotud pettusejuhtumeid.
 3.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
 eelarveread, millele mõju avaldub
 · Olemasolevad eelarveread
 Järjestage
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
 kaupa.
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assignee-ringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus ........................................] || Liigenda-tud/liigen-damata ([54]) || EFTA[55] riigid || Kandidaat-riigid[56] || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 || || || || || ||
 · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
 iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assignee-ringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus .........................................] || Liigenda-tud/liigen-damata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1 || 14.04.03 – FISCUS (tollisektor) || Liigen-datud || EI || JAH || EI || EI
 1 || 14.04.04 – FISCUS (maksusektor) || Liigen-datud || EI || JAH || EI || EI
 1 || 14.01.04.05 FISCUS – halduskulud || Liigen-damata || EI || EI || EI || EI
 3.2.
 Hinnanguline mõju kuludele[57]
 3.2.1.
 Üldine hinnanguline mõju kuludele
 Programmi FISCUS eelarve ei sisalda
 finantstehingute maksu käsitleva ettepaneku rakendamisel uue Euroopa
 IT-süsteemi võimaliku kasutuselevõtmisega (kui see osutub vajalikuks) seotud
 kulusid, võttes arvesse, et finantstehingute maksu käsitleva ettepaneku
 vastuvõtmine on alles algusjärgus.
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 1 || Arukas ja kaasav majanduskasv
 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2023 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud || ||
 14.0403 || Kulukohustused || (1) || 71,300 || 73,400 || 75,500 || 77,600 || 79,800 || 82,100 || 84,300 || || 544,000
 Maksed || (2) || 14,260 || 46,765 || 62,390 || 67,740 || 69,650 || 71,625 || 73,645 || 137,925 || 544,000
 14.0404 || Kulukohustused || (1a) || 33,100 || 33,100 || 33,100 || 33,200 || 33,200 || 33,200 || 33,300 || || 232,200
 Maksed || (2a) || 9,268 || 24,163 || 27,473 || 29,818 || 29,863 || 29,873 || 29,908 || 51,834 || 232,200
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[58] || ||
 14.010405 || || (3) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400
 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1(a)+3 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600
 Maksed || =2+2(a)+3 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 104,400 || 106,500 || 108,600 || 110,800 || 113,000 || 115,300 || 117,600 || || 776,200
 Maksed || (5) || 23,528 || 70,928 || 89,863 || 97,558 || 99,513 || 101,498 || 103,553 || 189,759 || 776,200
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+6 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600
 Maksed || =5+6 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat ||
  Personalikulud || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483
  Muud halduskulud || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270
 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat KOKKU || || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
 || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2023 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 120,279 || 122,379 || 124,479 || 126,679 || 128,879 || 131,179 || 133,479 || || 887,353
 Maksed || 39,407 || 86,807 || 105,742 || 113,437 || 115,392 || 117,377 || 119,432 || 189,759 || 887,353
 Hinnanguline
 mõju tegevusassigneeringutele
 –
 X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
 kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Kulukohustused miljonites eurodes (kolm kohta pärast
 koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[59] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite koguarv || Kogukulud
 Üldeesmärk: tugevdada siseturgu, parandades osalevate riikide, nende tolli- ja maksuasutuste, nende ametnike ja välisekspertide vahelise koostöö kaudu tolliliitu ja maksustamissüsteeme
 Tollisektor || || || || || || || || || || || || || || || ||
 IT-suutlikkuse suurendamine || IT-lepingute arv || || Umbes 30 || 57,000 || || 59,100 || || 61,200 || || 63,300 || || 65,500 || || 67,800 || || 70,000 || || 443,900
 Ühismeetmed || Korraldatavate ürituste arv || || Umbes 450 || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 80,500
 Inimressursside loomine || Koolituste arv || || Kinnitatakse || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 19,600
 Tollisektor kokku || || 71,300 || || 73,400 || || 75,500 || || 77,600 || || 79,800 || || 82,100 || || 84,300 || || 544,000
 Maksusektor || || || || || || || || || || || || || || || ||
 IT-suutlikkuse suurendamine || IT-lepingute arv || || Umbes 20 || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 163,100
 Ühismeetmed || Korraldatavate ürituste arv || || Umbes 260 || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 59,500
 Inimressursside loomine || Koolituste arv || || Kinnitatakse || 1,300 || || 1,300 || || 1,300 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,500 || || 9,600
 Maksusektor kokku || || 33,100 || || 33,100 || || 33,100 || || 33,200 || || 33,200 || || 33,200 || || 33,300 || || 232,200
 KULUD KOKKU || || 104,400 || || 106,500 || || 108,600 || || 110,800 || || 113,000 || || 115,300 || || 117,600 || || 776,200
 3.2.2.
 Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 3.2.2.1.
 Ülevaade
 –
 X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
 kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 miljonites eurodes
 (kolm kohta pärast koma)
 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || ||
 Personalikulud || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483
 Muud halduskulud || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[60] välja jäävad kulud || || || || || || || ||
 Personalikulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Muud halduskulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 KOKKU || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
 3.2.2.2.
 Hinnanguline personalivajadus
 –
 X Ettepanek/algatus
 hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguline väärtus täisarvuna
 (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 14 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97
 14 01 01 02 (delegatsioonides) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 14 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[61]
 14 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26
 14 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 14 01 04 05[62] || - peakorteris [63] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 - delegatsioonides || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 14 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Muud eelarveread (täpsustage) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 KOKKU || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123
 14 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale
 või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused
 kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
 ümberpaigutamise teel peadirektoraadisiseselt, vajaduse korral võidakse
 personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
 eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Rangelt programmi juhtimisega seotud tegevused[64] ja programmi rakendamisega seotud tegevused, nt uuringud, Euroopa IT-süsteemide arendamine, hooldamine ja käitamine
 Koosseisuvälised töötajad || Abistamine programmi rakendamisega seotud tegevuste, nagu uuringute tegemisel ning Euroopa IT-süsteemide arendamisel, hooldamisel ja käitamisel
 3.2.3.
 Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –
 X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga.
 3.2.4.
 Kolmandate isikute rahaline osalus
 –
 Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
 poolset kaasrahastamist
 Hinnanguline mõju tuludele
 –
 X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
 tuludele.
 [1] KOM(2011) 500 (lõplik), 29.6.2011, komisjoni teatis
 „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”.
 [2] KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010, komisjoni teatis
 „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
 strateegia”.
 [3] 2010. aastal saadi umbes 12,3 % (15,7 miljardit
 eurot) ELi eelarvest traditsioonilistest omavahenditest. Eelarve
 peadirektoraat, temaatiline aruanne tollikontrolli strateegia
 kohtaliikmesriikides – Taditsiooniliste omavahendite kontroll, lk 3.
 [4] Fiscalis
 2013 vahehinnang: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf.
 Toll 2013 vahehinnang: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf.
 [5] Deloitte
 „The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model
 in the Taxation Area in Europe” („Tolliliidu tulevane toimimisraamistik ja
 Euroopa maksustamise valdkonna koostöömudel”) .
 [6] 3.
 mail 2011 toimunud programmi „Fiscalis” komitee 9. koosoleku protokoll.
 11. aprillil 2011 toimunud programmi„Toll” komitee 9. koosoleku protokoll.
 [7] Endise nimega üleeuroopalised IT-süsteemid.
 [8] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
 [9] The Evaluation Partnership, Toll
 2013 vahehinnang, lk 72–80;
 Ramboll, Fiscalis 2013 vahehinnang, punktid 268–305.
 [10] KOM(2010) 245 (lõplik/2), komisjoni teatis „Euroopa digitaalne tegevuskava”.
 [11] KOM(2010) 546, 6.10.2010, „Euroopa 2020 –
 strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit”.
 [12] KOM(2010) 682, 23.11.2010, „Uute oskuste ja
 töökohtade tegevuskava”.
 [13] KOM(2010) 614, 28.10.2010, komisjoni teatis „Euroopa
 2020 – strateegiline juhtalgatus. Üleilmastumise ajastu terviklik
 tööstuspoliitika”.
 [14] KOM(2011) 206 (lõplik).
 [15] KOM(2011) 287, komisjoni teatis „Intellektuaalomandiõiguse
 ühtne turg loovuse ja innovatsiooni soodustamiseks, et tagada Euroopas
 majanduskasv, kvaliteetsete töökohtade loomine ning kõrgetasemelised tooted ja
 teenused”.
 [16] KOM(2010) 612, komisjoni teatis „Kaubandus, majanduskasv
 ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia
 keskne teema”.
 [17] KOM(2010) 673 (lõplik), Brüssel, 22.11.2010, komisjoni
 teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeoleku strateegia
 toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”.
 [18] KOM(2010) 171 (lõplik), Brüssel, 20.4.2010, komisjoni
 teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele
 ja Regioonide Komiteele „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa
 kodanikel. Stockholmi programmi
 rakendamise tegevuskava”.
 [19] ELT C , , lk .
 [20] KOM(2011) 500 (lõplik), I osa.
 [21] KOM(2010) 2020.
 [22] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.
 [23] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 21.
 [24] ELT L 176, 5.7.2011, lk 24.
 [25] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.
 [26] ELT L 84, 31.3.2010, lk 1.
 [27] KOM(2004) 373.
 [28] Täiendada.
 [29] KOM(2010) 700.
 [30] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
 [31] ELT L 330, 15.12.2007, lk 1.
 [32] ELT L 154, 14.6.2007, lk 25.
 [33] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
 [34] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
 eelarvestamine.
 [35] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või
 b.
 [36] KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010, komisjoni teatis
 „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
 strateegia”.
 [37] KOM(2010) 245 (lõplik)/2, 19.5.2010, komisjoni teatis „Euroopa digitaalne tegevuskava”.
 [38] KOM(2010) 546, 6.10.2010, komisjoni teatis „Euroopa
 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit”.
 [39] KOM(2010) 614, 28.10.2010, komisjoni teatis „Euroopa
 2020 – strateegiline juhtalgatus. Üleilmastumise ajastu terviklik
 tööstuspoliitika”.
 [40] KOM(2011) 0206 (lõplik).
 [41] Nõukogu poolt vastu võetud 2008. aastal (2008/C 253/01).
 [42] SEK(2011) 467 (lõplik), 13.4.2011. Teatise „Ühtse turu
 akt” teemalise üldsusega konsulteerimise käigus saadud vastuste ülevaade.
 [43] http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/
 statistics/statistics_2010.pdf.
 [44] Eelarve peadirektoraat „Liikmesriikide
 tollikontrollistrateegiaid käsitlev teemakohane aruanne – traditsiooniliste
 omavahendite kontroll”, lk 3.
 [45] KOM(2010) 612, komisjoni teatis „Kaubandus, majanduskasv
 ja maailmapoliitika”, lk 12.
 [46] KOM(2010) 673 (lõplik), Brüssel, 22.11.2010, komisjoni
 teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeoleku strateegia
 toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”.
 [47] KOM(2010) 171 (lõplik), Brüssel, 20.4.2010, komisjoni
 teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele
 ja Regioonide Komiteele „Vabadusel,
 turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tagamine Euroopa kodanikele – Stockholmi
 programmi rakendamise tegevuskava”.
 [48] KOM(2005) 124, 6.4.2005, programmi eelarve on
 2007.–2013. aasta finantsraamistiku kohaselt 745 miljonit eurot.
 [49] Economisti Associati, programmide „Kuritegevuse ennetamine
 ja selle vastu võitlemine” ja „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide
 ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine” hindamine, 2.12.2010,
 lk 89.
 [50] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
 finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [51] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
 [52] Kontrolli täpsus – kolmas tase: kontroll viitega täiesti
 sõltumatule kinnitavale teabele.
 [53] Kontrolli täpsus – neljas tase: kontroll viitega asjaomases
 kontrollietapis kättesaadavatele alusdokumentidele, sh juurdepääs nimetatud
 dokumentidele.
 [54] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
 [55] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [56] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
 potentsiaalsed kandidaatriigid.
 [57] Kulud on esitatud hetkehindades.
 [58] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
 otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [59] Väljunditeks on tarnitavad kaubad ja osutatavad teenused
 (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites
 jne).
 [60] Tehniline ja/või haldusabi ning
 ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud
 (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [61] Lepingulised töötajad, kohalikud
 töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid
 delegatsioonides.
 [62] Tegevusassigneeringutest
 rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A
 read).
 [63] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa
 Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.
 [64] Rangelt programmi juhtimisega seotud ametikohtade arv
 piirdub 18-ga.