text:
Skat.dk: Genoptagelse, ændring af praksis - opgørelse af afskrivningsgrundlaget for distributionsnet mv. i vand- og spildevandsselskaber
 14-4539191
 Afskrivningsgrundlag, vand- og spildevandsselskaber
 Ligningslovens § 2,
 Selskabsskatteloven § 5 D,
 Afskrivningsloven,
 Vejledning E nr. 227 ophæves ved dette styresignal
 Den juridiske vejledning 2019-1, afsnit C.D.1.1.7 Vandselskaber og kommunale vand-virksomheder
 Den juridiske vejledning 2019-1, afsnit C.D.11 Transfer Pricing
 Drikkevands- og spildevandsvirksomheder (vandselskaber) overgik fra og med indkomståret 2010 fra generel skattefrihed til generel skattepligt. I den forbindelse overdrog kommunerne deres vand- og spildevandsaktiviteter til nyetablerede selskaber. I nogle tilfælde var aktiviteterne allerede i årene forud for overgangen til skattepligt i 2010 blevet placeret i vandselskaber, og nogle af disse ”ældre” vandselskaber var allerede frivilligt overgået til skattepligt før 2010. SKAT (nu Skattestyrelsen) har i en række sager gennemgået vandselskabernes fastsatte skattemæssige indgangsværdier og reguleret selskabernes afskrivningsgrundlag og skattepligtige indkomst.
 Dette styresignal indeholder en ændring af praksis vedrørende opgørelsen af den skattemæssige indgangsværdi af vandselskabernes aktiver.
 Praksisændringen sker på baggrund af Højesterets domme i sagerne SKM2018.627.HR og SKM2018.635.HR, som underkender Skattestyrelsens brug af en tillempet Discounted Cash Flow (DCF)- model ved værdiansættelsen af de afskrivningsberettigede aktiver i vandselskaberne.
 Styresignalet beskriver den hidtidige og den nye praksis vedrørende opgørelse af de skattemæssige indgangsværdier af vandselskabernes aktiver, herunder særligt værdien af distributionsnet (ledningsnet) og produktionsanlæg, og dermed selskabernes afskrivningsgrundlag.
 Styresignalet gælder for de aktiver i vandselskaberne, der udgør en så integreret del af vand- og spildevandsvirksomheden, at de ikke kan benyttes af udenforstående, men kun af de omhandlede vandselskaber.
 Skattestyrelsens hidtidige praksis er beskrevet i vejledning E nr. 227 om vandværkers værdiansættelse. Vejledning E nr. 227 ophæves ved dette styresignal.
 Ved overførsel af aktiviteterne fra kommunerne til nystiftede skattepligtige vandselskaber, har værdien af de overførte aktiver betydning for opgørelsen af det skattemæssige afskrivningsgrundlag og dermed for opgørelsen af den skattepligtige indkomst i vandselskaberne.
 Om disse situationer fremgår det af ligningslovens § 2, at værdien af aktiver, der overdrages ved en kontrolleret transaktion, skal fastsættes i overensstemmelse med armslængdeprincippet.
 Værdien af aktiverne i vandselskaberne har også betydning for det skattemæssige afskrivningsgrundlag ved allerede eksisterende vandselskabers overgang til skattepligt, og dermed for opgørelsen af den skattepligtige indkomst i selskaberne.
 Om disse situationer fremgår det af selskabsskattelovens § 5 D, at selskaber, der overgår fra skattefrihed til skattepligt skal opgøre indgangsværdien af deres afskrivningsberettigede aktiver til handelsværdien. For så vidt angår bygninger og bygningsinstallationer i selskaber der overgår fra skattefrihed til skattepligt fremgår det af selskabsskattelovens § 5 D, stk. 3 og stk. 4, at disse som udgangspunkt ansættes til den offentlige ejendomsværdi i året forud for indtræden i skattepligt.
 § 5 D. Hvis et selskab eller en forening mv. overgår fra at være undtaget fra skattepligt efter § 3, stk. 1, nr. 1-18 og 21, til at blive skattepligtig efter § 1, får overgangen virkning for selskabets eller foreningens skattepligt på tidspunktet for påbegyndelsen af den virksomhed, der begrunder skattepligten, eller på det tidspunkt, hvor virksomheden anses for skattepligtig. Skatteansættelsen finder første gang sted for det indkomstår, jf. § 10, som den første indkomstperiode udgør uden hensyn til dennes længde. Den første indkomstperiode kan udgøre op til 18 måneder.
 Stk. 2. I det indkomstår, der er grundlaget for den første skatteansættelse, indgår maskiner, inventar og lignende driftsmidler samt skibe, som selskabet eller foreningen mv. ejer før overgangen til skattepligt, i saldoværdien efter afskrivningslovens regler med deres handelsværdi på dette tidspunkt omregnet til kontantværdi.
 Stk. 4. På installationer, der er afskrivningsberettigede efter afskrivningslovens § 15, stk. 2, og som er anskaffet eller fuldført før overgangen til skattepligt, foretages afskrivning på grundlag af den værdi, hvormed installationen skønnes at indgå i ejendomsværdien ved den seneste vurdering forud for det indkomstår, der er grundlaget for den første skatteansættelse, eller i tilfælde, hvor der ikke er ansat en ejendomsværdi, handelsværdien pr. seneste 1. oktober forud for det indkomstår, der er grundlaget for den første skatteansættelse.
 Det følger af Højesterets domme SKM2018.627.HR og SKM2018.635.HR, at den metode, hvorved værdien af vandselskabernes afskrivningsberettigede aktiver opgøres som et gennemsnit af den nedskrevne genanskaffelsesværdi og den nedskrevne anskaffelsesværdi (den såkaldte POLKA-værdi), er et rimeligt udtryk for aktivernes handelsværdi.
 Hos vandselskaberne er den skattemæssige værdi af aktiverne og dermed det skattemæssige afskrivningsgrundlag opgjort på forskellig vis. Nogle selskaber har opgjort værdien af aktiverne til den nedskrevne genanskaffelsesværdi, mens andre har brugt den nedskrevne anskaffelsesværdi. De fleste vandselskaber har dog opgjort værdien som et gennemsnit af den nedskrevne genanskaffelsesværdi og den nedskrevne anskaffelsesværdi.
 Skattestyrelsen værdiansatte de omhandlede aktiver i vandselskaberne på baggrund af en tillempet DCF-model. Ved den tillempede model blev der taget hensyn til, at det foreløbige overskud, som vandselskabet kunne skabe, ikke kunne udloddes, men skulle geninvesteres i selskabet eller anvendes til at reducere vandpriserne. Der blev taget udgangspunkt i vandselskabets egne budgetter og de heri opgjorte forventede fremtidige indtægter. Der blev anvendt et lavt afkastkrav, og den gennemsnitlige forventede restlevetid på de overdragne aktiver blev opgjort ud fra vandselskabets egne årsrapporter. På den baggrund blev nutidsværdien af indtægterne og dermed aktivernes indgangsværdi beregnet, og den fastsatte værdi af de omhandlede aktiver blev anvendt ved opgørelsen af afskrivningsgrundlaget i de enkelte vandselskaber.
 Højesterets har den 8. november 2018 afsagt dom i to prøvesager om opgørelsen af afskrivningsgrundlaget i vandselskaber ved overgang til skattepligt, SKM2018.627.HR og SKM2018.635.HR. Begge sager vedrører indkomståret 2007.
 Sagerne angik opgørelse af den skattemæssige indgangsværdi af aktiver, som var blevet indskudt i vandselskaberne. Overdragelsen var omfattet af ligningslovens § 2, og de skattemæssige værdier af de overdragne aktiver skulle fastsættes i overensstemmelse med armslængdeprincippet.
 Højesteret fandt i stedet, at den beregningsmetode, hvorved den regulatoriske værdi opgøres som et gennemsnit af den nedskrevne genanskaffelsesværdi og den nedskrevne anskaffelsesværdi (den såkaldte POLKA-værdi), var et rimeligt udtryk for, hvorledes aktivernes værdi efter ligningslovens § 2 skulle fastsættes.
 Det fremgår af ligningslovens § 2, at værdien af aktiver, der overdrages ved en kontrolleret transaktion, skal fastsættes i overensstemmelse med armslængdeprincippet.
 Det fremgår af selskabsskattelovens § 5 D, stk. 2 og 7, at selskaber, der overgår fra skattefrihed til skattepligt, skal opgøre indgangsværdien af deres afskrivningsberettigede driftsmidler til handelsværdien. Se nedenfor omkring indgangsværdien for ejendomme og bygningsinstallationer
 Værdien af vandselskabernes aktiver har ved overførsel af aktiviteterne fra kommunerne til nyetablerede skattepligtige vandselskaber eller ved eksisterende vandselskabers overgang til skattepligt, betydning for selskabernes skattemæssige afskrivningsgrundlag, og dermed opgørelsen af den skattepligtige indkomst i selskaberne.
 Højesteret har i dommene SKM2018.627.HR og SKM2018.635.HR fastlagt principperne for opgørelsen af de skattemæssige indgangsværdier af vandselskabernes aktiver:
 ”Værdiansættelsen efter ligningslovens § 2
 Højesteret lægger i overensstemmelse med skønserklæringen, jf. svarene på spørgsmål A, A/B 1 og SS 2, til grund, at der som følge af de regulatoriske krav på området, herunder navnlig ”hvile i sig selv”-princippet, ikke er et marked for handel med [vandforsynings- og spildevandsvirksomheder] eller sådanne virksomheders aktiver, og at der ikke findes tilsvarende eller lignende transaktioner mellem uafhængige parter, som kan danne grundlag for en vurdering af værdien af H1s [distributionsnet/ledningsnet og produktionsanlæg]. Der kan således ikke i den foreliggende sag fastsættes en værdi af [distributionsnettet/ledningsnet og produktionsanlæg] baseret på, hvad dette kan sælges for i almindelig fri handel.
 For [vandforsynings- og spildevandsvirksomhed] gælder, at der påhviler selskaberne en forsyningspligt, og at ”hvile i sig selv”-princippet indebærer, at der ikke kan tjenes penge på aktiviteterne. Højesteret finder på denne baggrund, at det afgørende for den skattemæssige værdiansættelse af [distributionsnettet/ledningsnet og produktionsanlæg] må være, hvilken værdi aktiverne må skønnes at have haft for H1.
 Som følge af overtagelsen af forsyningspligten har det for H1 været nødvendigt at råde over et [distributionsnet/ledningsnet og produktionsanlæg]. Udgangspunktet for værdiansættelsen må derfor være, hvad det under markedsmæssige betingelser ville have kostet for H1 at overtage det allerede eksisterende distributionsnet. Nettets nedskrevne genanskaffelsesværdi er et tilnærmet udtryk herfor. Alternativet for H1 ville være nyetablering af et [distributionsnet/ledningsnet og produktionsanlæg]. Efter ligningslovens § 2 skal værdien fastsættes i overensstemmelse med, hvad der ville være opnået, hvis transaktionen var afsluttet mellem uafhængige parter. Ved skønnet over, hvilken værdi det erhvervede [distributionsnet/ledningsnet og produktionsanlæg] bør fastsættes til, må der derfor også tages hensyn til, at kommunen som den sælgende part ikke havde noget at bruge [distributionsnettet/ledningsnettet og produktionsanlægget] til efter H1’s overtagelse af forsyningspligten. H1 må derfor antages som den købende part at kunne have forhandlet sig til en lavere købspris for [distributionsnettet/ledningsnettet og produktionsanlægget] end den nedskrevne genanskaffelsesværdi.
 På den anførte baggrund og i overensstemmelse med skønsmandens svar på spørgsmål F finder Højesteret, at den beregningsmetode, hvorved den regulatoriske værdi opgøres som et gennemsnit af den nedskrevne genanskaffelsesværdi og den nedskrevne anskaffelsesværdi (den såkaldte POLKA-værdi), er et rimeligt udtryk for, hvorledes [distributionsnettets/ledningsnettets og produktionsanlæggets] værdi efter ligningslovens § 2 bør fastsættes. ”
 [Skattestyrelsen har indsat [....], hvor der i de to domme er brugt forskellige betegnelser.]
 Ifølge dommene gælder de anviste principper for værdiansættelsen af vandselskabernes aktiver kun for de aktiver, der ikke kan bruges til andre formål end vand- og spildevandsvirksomhed. For de aktiver, der kan bruges til andre formål, er POLKA-værdien en minimumsværdi. Herved forstås, at værdien af aktiverne kan være højere end POLKA-værdien, hvis den pris aktiverne kan sælges til i almindelig fri handel er højere end den regulatoriske værdi. Dette kan eksempelvis være tilfældet for nogle af vandselskabernes ejendomme.
 Dommene vedrører overdragelser omfattet af ligningslovens § 2, men principperne gælder også ved fastsættelsen af aktivers handelsværdi efter selskabsskattelovens § 5 D, stk. 2 og 7, når der som følge af regulatoriske krav på området, herunder navnlig ”hvile i sig selv”-princippet, ikke er et marked for handel med vandforsyningsvirksomheder eller sådanne virksomheders aktiver, og der derfor ikke findes tilsvarende eller lignende transaktioner mellem uafhængige parter, som kan danne grundlag for en vurdering af handelsværdien af aktiverne.
 Beregningsmetoden, hvor aktivernes værdi opgøres som et gennemsnit af den nedskrevne genanskaffelsesværdi og den nedskrevne anskaffelsesværdi, findes derfor også at kunne anvendes ved fastsættelse af aktivernes handelsværdi efter selskabsskattelovens § 5 D, stk. 2 og 7. Dette gælder dog efter selskabsskattelovens § 5 D, stk. 3-4, ikke afskrivningsberettigede ejendomme og installationer, der var i behold ved overgangen.
 Særligt for ejendomme, der kan bruges til andre formål end vand- og spildevandsvirksomhed, gælder det, at disse skal værdiansættes forskelligt, afhængigt af, om de er blevet overdraget til et nystiftet selskab, eller om de er ejet af et selskab der er overgået fra skattefrihed til generel skattepligt. Se herom nedenfor.
 Regulatorisk værdi (POLKA-værdi)
 Ifølge bekendtgørelse nr. 143 af 9. februar 2010 om prisloftsregulering m.v. af vandsektoren (prisloftsbekendtgørelsen) § 23, stk. 1-3, skulle vandselskaberne udarbejde en reguleringsmæssig åbningsbalance pr. 1. januar 2010. Ved udarbejdelsen af denne åbningsbalance blev værdien af selskabets anlægsaktiver ansat til gennemsnittet af aktivets nedskrevne genanskaffelsesværdi og aktivets nedskrevne anskaffelsesværdi.
 Værdifastsættelsen af selskabernes anlægsaktiver sker bl.a. ud fra oplysninger i et pris- og levetidskatalog (POLKA).
 Opgørelsen af den regulatoriske værdi (POLKA-værdien) foretages i overensstemmelse med den metode og de anvisninger, der gives i ”Vejledning til udarbejdelse af reguleringsmæssig åbningsbalance, Forsyningssekretariatet, 17. februar 2010”.
 Anskaffelsesværdien er udtryk for, hvad det har kostet at købe et givet anlægsaktiv på anskaffelsestidspunktet. Anskaffelsesværdierne for hvert aktiv er beregnet ved at justere genanskaffelsesværdien med prisudviklingen fra anskaffelsestidspunktet til genanskaffelsestidspunktet.
 Genanskaffelsesværdien er et udtryk for, hvad det vil koste at udskifte et givet anlægsaktiv på et bestemt tidspunkt. Genanskaffelsesværdierne for hvert af et selskabs aktiver er opgjort i 2009-priser.
 POLKA-værdien er gennemsnittet af den samlede nedskrevne anskaffelsesværdi og den samlede nedskrevne genanskaffelsesværdi. POLKA-værdien er et udtryk for den samlede reguleringsmæssige værdi af et selskabs anlægsaktiver.
 Konkurrence- og forbrugerstyrelsen har i forbindelse med dommene fra Højesteret fundet og offentliggjort alle de oprindelige POLKA-værdier pr. 31. december 2009, der blev anvendt ved fastsættelsen af prisloftet for 2011. Disse oprindelige POLKA-værdier findes her → https://www.kfst.dk/vandtilsyn/økonomiske-rammer/polka-til-brug-for-skatteberegning/.
 For at POLKA-værdierne kan anvendes ved fastsættelsen af de skattemæssige indgangsværdier på overdragelses- eller overgangstidspunktet, skal POLKA-værdierne justeres i forhold til ændringer, som er sket efter fastsættelsen af POLKA-værdien pr. 31. december 2009.
 Foreligger der ikke en reguleringsmæssig åbningsbalance på tidspunktet for overtagelsen af aktiverne, eller ved vandselskabets overgang fra skattefrihed til skattepligt, så skal POLKA-værdien på overdragelses- eller overgangstidspunktet beregnes manuelt til brug for den skattemæssige åbningsbalance.
 Er der på et tidspunkt efter selskabets etablering udarbejdet en reguleringsmæssig POLKA-værdi, så kan de skattemæssige indgangsværdier på etableringstidspunktet beregnes med udgangspunkt i denne senere værdi. Køb og salg i perioden mellem etableringen og frem til åbningsbalancens udarbejdelse skal i så fald tilbageføres og værdierne omberegnes til det tidligere overdragelses- eller overgangstidspunkt.
 Ved omberegningen skal afskrivninger og restlevetiderne på aktiverne justeres til det tidligere overdragelses- eller overgangstidspunkt, og værdierne skal pristalsreguleres.
 Vandselskaber har haft mulighed for at ændre i POLKA-værdierne, fx ved at tidligere skøn er blevet erstattet af et mere retvisende skøn eller af de reelle anlæg. Hvis et vandselskab efterfølgende har foretaget en sådan ændring i de reguleringsmæssige værdier, skal der justeres herfor ved opgørelsen af de skattemæssige indgangsværdier på overdragelses- eller overgangstidspunktet.
 Ved fastsættelsen af POLKA-værdierne pr. 31. december 2010 blev der lavet justeringer, så anlæg, der blev permanent taget ud af drift i 2010, blev fjernet fra POLKA-værdiansættelsen. Disse anlæg skal indgå ved fastsættelse af den skattemæssige værdi af selskabernes aktiver pr. 1. januar 2010, hvis anlæggene på dette tidspunkt stadig var i drift.
 Pris- og levetidskatalog for vandforsyning og spildevand
 Pris- og levetidskatalogerne (POLKA) angiver priser og standardlevetider på investeringer i vandsektoren. Der er to pris- og levetidskataloger; ét for drikkevandsselskaber og ét for spildevandvandsselskaber. De fremgik oprindeligt som bilag 1 til prisloftbekendtgørelsen fra 2010, som blev erstattet af bekendtgørelsen om økonomiske rammer for vandselskaber. Pris- og levetidskatalogerne er fortsat gældende under den nuværende økonomiske regulering.
 Pris- og levetidskatalogerne kan findes på → www.kfst.dk. Nedenfor er link til det relevante materiale:
 → 2010 vejledningen til udarbejdelse af reguleringsmæssig åbningsbalance
 → Pris- og levetidskatalog for vandforsyning
 → Pris- og levetidskatalog for spildevandsforsyning
 Ejendomme, der kan bruges til andre formål end vand- og spildevandsvirksomhed
 Anvisningen ovenfor om brug af regulatoriske værdier gælder kun for de aktiver, der ikke kan bruges til andre formål end vand- og spildevandsvirksomhed.
 I forbindelse med, at vand- og spildevandsvirksomhed er overdraget fra kommunerne til nystiftede skattepligtige selskaber, kan der være overdraget ejendomme, som kan benyttes til andre formål end vand- og spildevandsvirksomhed, fx beboelse eller erhverv. Den pris som disse ejendomme kan sælges for i almindelig fri handel kan derfor være højere end den regulatoriske værdi (POLKA-værdien). Er det tilfældet, så benyttes den højere værdi som grundlag for de skattemæssige afskrivninger i det nystiftede skattepligtige selskab, jf. ligningslovens § 2.
 Afskrivningsberettigede ejendomme, uanset om de kan bruges til andre formål end vand- og spildevandsvirksomhed, når selskabet er overgået til skattepligt
 Hvis vandselskabet er overgået fra generel skattefrihed til skattepligt, skal værdien af afskrivningsberettigede ejendomme og installationer, der udelukkende tjener sådanne bygninger, og som var i behold ved overgangen, uanset om de kan benyttes til andre formål eller ej, fastsættes til den værdi, hvormed bygningen eller installationen indgår i ejendomsværdien ved den seneste vurdering forud for det indkomstår, der er grundlaget for den første skatteansættelse. Hvis der ikke er ansat en ejendomsværdi benyttes handelsværdien pr. seneste 1. oktober forud for det indkomstår, der er grundlaget for den første skatteansættelse, jf. selskabsskattelovens § 5 D, stk. 3 og 4.
 5. Verserende sager i Landsskatteretten
 Der er ca. 270 verserende sager i Landsskatteretten vedrørende opgørelse af det skattemæssige afskrivningsgrundlag i vandselskaberne. Behandlingen af disse sager har afventet dommen i de to prøvesager.
 Afgøres sagen ved Landsskatteretten med hjemvisning til beløbsmæssig opgørelse hos Skattestyrelsen, foretages ansættelsen og opgørelsen af det skattemæssige afskrivningsgrundlag i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet under overskriften ”Ny praksis”, og/eller efter Landsskatterettens konkrete anvisninger.
 Har vandselskabet en verserende klagesag i Landsskatteretten, så er der også mulighed for at selskabet kan trække klagen tilbage. Skatteansættelsen kan i så fald blive genoptaget i overensstemmelse med retningslinjerne i dette styresignal. Se i den forbindelse nedenfor under pkt. 7 om konsekvenserne for omkostningsgodtgørelse ved tilbagetrækning af klagen.
 6. Genoptagelse af ansættelsen
 Dommene i SKM2018.627.HR og SKM2018.635.HRmedfører en ændring af praksis, og der er på denne baggrund adgang til genoptagelse efter skatteforvaltningslovens §§ 26 og 27.
 Har vandselskabet en verserende sag i Landsskatteretten, og ønsker selskabet at trække klagen tilbage for at få sagen genoptaget hos Skattestyrelsen, så skal selskabet, når klagen er trukket, give Skattestyrelsen meddelelse om, at skatteansættelsen ønskes genoptaget.
 Det skønnes, at der er ca. 50 vandselskaber, som ikke har en klagesag ved Landsskatteretten. I disse sager vil Skattestyrelsen af egen drift genoptage ansættelsen inden for nedenstående tidsfrister, hvis Skattestyrelsen har kendskab til, at de skattemæssige indgangsværdier og dermed afskrivningsgrundlaget i selskaberne er opgjort forkert.
 Vandselskaber som ikke har en sag ved Landsskatteretten, og som heller ikke har været i kontakt med Skattestyrelsen om fastsættelsen af deres skattemæssige afskrivningsgrundlag, skal selv kontakte Skattestyrelsen og anmode om genoptagelse af deres skatteansættelse inden for nedenstående frister.
 6.2. Ordinær genoptagelse
 I sager, hvor aktiverne i eksisterende vandselskaber skal værdiansættes i forbindelse med overgang fra skattefrihed til skattepligt, kan der i henhold til skatteforvaltningslovens § 26, stk. 2, ske genoptagelse, hvis anmodning herom fremsættes senest den 1. maj i det fjerde år efter udløbet af det pågældende indkomstår.
 Det bemærkes i denne forbindelse, at det ikke vil være muligt at få genoptaget en skatteansættelse efter § 26, stk. 3, idet den ændrede bedømmelse af afskrivningsgrundlaget i disse sager beror på et skøn. At der er tale om et skøn fremgår af dommene, hvor Højesteret anfører:
 ”... Efter ligningslovens § 2 skal værdien fastsættes i overensstemmelse med, hvad der ville være opnået, hvis transaktionen var afsluttet mellem uafhængige parter. Ved skønnet over, hvilken værdi det erhvervede distributionsnet bør fastsættes til, må der derfor også tages hensyn til, at kommunen som den sælgende part ikke havde noget at bruge distributionsnettet til efter H1’s overtagelse af forsyningspligten. H1 må derfor antages som den købende part at kunne have forhandlet sig til en lavere købspris for distributionsnettet end den nedskrevne genanskaffelsesværdi.
 På den anførte baggrund og i overensstemmelse med skønsmandens svar på spørgsmål F finder Højesteret, at den beregningsmetode, hvorved den regulatoriske værdi opgøres som et gennemsnit af den nedskrevne genanskaffelsesværdi og den nedskrevne anskaffelsesværdi (den såkaldte POLKA-værdi), er et rimeligt udtryk for, hvorledes distributionsnettets værdi efter ligningslovens § 2 bør fastsættes.”
 [Skattestyrelsens understregning]
 I sager, hvor aktiverne skal værdiansættes i forbindelse med en overdragelse fra en kommune til et vandselskab, og transaktionen derfor er omfattet af skattekontrollovens § 37 (tidligere § 3 B), kan der i henhold til skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, ske genoptagelse, hvis anmodning herom fremsættes senest den 1. maj i det sjette år efter udløbet af det pågældende indkomstår.
 6.3. Ekstraordinær genoptagelse
 Er fristen i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 2, udløbet, kan der i henhold til skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 7, efter anmodning, ske ekstraordinær genoptagelse til gunst for den skattepligtige fra og med det indkomstår, der har været til prøvelse i den første sag, der resulterede i en underkendelse af praksis, eller fra og med det indkomstår, der er påbegyndt, men endnu ikke udløbet 3 år forud for underkendelsen af praksis.
 Da dommene i SKM2018.627.HR og SKM2018.635.HR er afsagt samme dag, 8. november 2018, og begge sager vedrører samme indkomstår, 2007, vil der være mulighed for genoptagelse fra og med indkomståret 2007, jf. skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 7.
 Det bemærkes, at forældelsesfristen for krav afledt af en ekstraordinær ansættelse er 10 år, jf. skatteforvaltningslovens § 34 a, stk. 4. Højesteretsdommene blev afsagt 8. november 2018, og overskydende skat for indkomståret 2007 overføres senest den 20. november 2008 tillagt 2-3 bankdage, jf. selskabsskatteloven § 29 B, stk. 5. Den 10-årige forældelsesfrist begrænser derfor ligeledes adgangen til genoptagelse til indkomstår fra og med 2007.
 6.4. Reaktionsfrist for ekstraordinær genoptagelse
 Det fremgår af skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, at en anmodning om ekstraordinær genoptagelse skal fremsættes senest 6 måneder, efter den skattepligtige er kommet til kundskab om det forhold, der begrunder fravigelse af fristen i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 2.
 6.5. Anmodning om genoptagelse
 Meddelelse om, at en klage ved Landsskatteretten er trukket tilbage og/eller anmodning om genoptagelse for alle indkomstår skal indgives til Skattestyrelsen i TastSelv Selskabsskat(DIAS), ”Anmod om genoptagelse af skatteansættelsen” for det seneste indkomstår. Bilag til anmodningen (Dokumentation) skal indsendes særskilt på mail til: Store-selskaber-Vand@SKTST.dk.
 Anmodningen og bilag skal hver især indeholde oplysninger om navn, adresse, CVR-nr.
 Anmodning om genoptagelse vedlægges dokumentation for indgangsværdierne ved indtræden i skattepligt, jf. ovenstående. Dokumentationen af indgangsværdierne kan eksempelvis bestå i det af DANVA og Danske Vandværker anbefalede regneark til opgørelse af indgangsværdierne. Anmodningen vedlægges også opgjorte afskrivningssaldi, samt opgørelse af den ændrede skattepligtige indkomst på selskabs- og sambeskatningsniveau.
 Der kan søges vejledning hos Skattestyrelsen om opgørelsen af afskrivningsgrundlag mv. forinden indkomsterne endeligt fastlægges, jf. forvaltningslovens § 7.
 7. Omkostningsgodtgørelse
 Der kan ansøges om omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand mv. efter reglerne i skatteforvaltningslovens kapitel 19, §§ 52 – 61.
 Der kan ansøges om omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand mv. der er afholdt af selskabet i perioden efter 1. januar 2017 i forbindelse med en klage til Landsskatteretten.
 Trækkes en klage hos Landsskatteretten tilbage, er udgifter til sagkyndig bistand, der afholdes efter dette tidspunkt, ikke godtgørelsesberettigede.
 Afgøres en klagesag hos Landsskatteretten med hjemvisning til Skattestyrelsen for en beløbsmæssig opgørelse af den skattepligtige indkomst, kan der ansøges om omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand, der afholdes efter Landsskatterettens afgørelse i forbindelse med beregningen af den skattepligtige indkomst, jf. skatteforvaltningslovens § 55, stk. 5.
 Ansøgningen om omkostningsgodtgørelse indgives ved at logge på skat.dk med NemID og udfylde og indsende blanket 02.008.
 Ansøgningen skal opfylde betingelserne oplistet i skatteforvaltningslovens kapitel 19 samt bekendtgørelse nr. 513 af 19. maj 2017.
 Yderligere vejledning om omkostningsgodtgørelse findes på → www.skat.dk/omkostningsgodtgørelse.
 8. Selvangivelsesomvalg
 Det følger af skatteforvaltningslovens § 30, at den skattepligtige efter anmodning kan få lov til at ændre tidligere selvangivne oplysninger, i det omfang Skattestyrelsen har foretaget en ansættelse i indkomst- eller ejendomsværdiskatten, der har betydning for valget, og valget som følge heraf har fået utilsigtede skattemæssige konsekvenser. Omvalget kan foranlediges af både ansættelsesændringer foretaget på Skattestyrelsens initiativ og efter anmodning fra den skattepligtige, jf. herved SKM2007.371.DEP.
 Ændringer i afskrivningsgrundlaget anses for omfattet af begrebet ansættelsesændring i henhold til skatteforvaltningslovens § 30. Betingelserne for omvalg er derfor opfyldt, hvis tidligere selvangivne oplysninger har været påvirket af hidtidig praksis for opgørelsen af afskrivningsgrundlaget, og det valg der er truffet på den baggrund, nu med den nye praksis for fastsættelsen af skattemæssige indgangsværdier, har fået utilsigtede skattemæssige konsekvenser.
 En anmodning om selvangivelsesomvalg efter skatteforvaltningsloven § 30 kan kun imødekommes i et sådant omfang, at den skattemæssige effekt af ændringen i forhold til den oprindeligt selvangivne indkomst udlignes helt eller delvist, men ikke yderligere. Se også om denne begrænsning nedenfor i afsnit 9 om ændring af af- og nedskrivninger.
 8.1 Fristen for indgivelse af anmodning om selvangivelsesomvalg
 Anmodning om tilladelse til omvalg skal indgives til Skattestyrelsen ved indsendelse til TastSelv Selskabsskat (DIAS), ”Anmod om genoptagelse af skatteansættelsen” for det seneste indkomstår. Bilag vedr. anmodningen indsendes via mail til: Store-selskaber-Vand@SKTST.dk. Anmodning og bilag skal indsendes inden 6 måneder efter, at den skattepligtige er kommet til kundskab om den nye ansættelse, der begrunder anmodningen, jf. skatteforvaltningsloven § 30, stk. 2.
 9. Ændring af af- og nedskrivninger
 De vandselskaber, der ved en genoptagelse får deres skatteansættelser ændret, har adgang til inden for lovens rammer at få ændret deres af- og nedskrivninger i et sådant omfang, at den skattemæssige effekt af ændringen udlignes helt eller delvist, jf. bekendtgørelse nr. 1287 af 13. december 2005, § 1, stk. 1 og 5.
 Ved ændringen af skatteansættelsen tages der udgangspunkt i den afskrivningsprocent selskabet oprindeligt har anvendt ved selvangivelsen, idet grundlaget for en eventuel mellemliggende ændring af afskrivningsprocenten i forbindelse med Skattestyrelsens tidligere ansættelse af indkomsten nu anses for bortfaldet.
 Det bemærkes i den sammenhæng, at en efterfølgende ændring af de skattemæssige afskrivninger i forbindelse med genoptagelse eller hjemvisning af skatteansættelsen alene kan ske til udligning af den skattemæssige effekt af ansættelsesændringen set i forhold til den oprindeligt selvangivne indkomst. Den skattepligtige indkomst efter genoptagelsen eller hjemvisningen kan således - ikke gennem en forøgelse af afskrivningsprocenten - blive mindre end den oprindeligt selvangivne skattepligtige indkomst.
 I eksemplet nedenfor ses beregningen af skattemæssige afskrivninger og skattepligtig indkomst i en situation, hvor det selvangivne afskrivningsgrundlag på 25.000 ved en efterfølgende skatteansættelse er blevet forhøjet til 100.000.
 Selvangivne skattemæssige afskrivninger og skattepligtig indkomst efter tidl. praksis
 Ansat skattemæssige afskrivninger og skattepligtig indkomst efter ny praksis
 Skattepligtig indkomst før afskrivninger
 Skattemæssige afskrivninger baseret på afskrivningsgrundlag efter gl. praksis (7 pct. af 25.000)
 Skattemæssige afskrivninger baseret på afskrivningsgrundlag efter ny praksis (7 pct. af 100000)
 Ved den efterfølgende skatteansættelse, hvor afskrivningsgrundlaget er blevet ændret, fastholdes den oprindeligt selvangivne afskrivningsprocent. Ved ansættelsen fastsættes afskrivningerne derfor til 7% af det nye afskrivningsgrundlag på 100.000. I eksemplet kan den skattepligtige indkomst for 2014 derfor opgøres til minus 2000.
 Skatteyder skal kun anmode om, at afskrivningsprocenten efterfølgende ændres, hvis skatteyder ønsker at anvende en lavere afskrivningsprocent end den selvangivne – fx en afskrivningsprocent på 5 pct. således, at den skattepligtig indkomst i eksemplet bliver 0.
 Praksis for efterfølgende af- og nedskrivninger beskrives i Den juridiske vejledning, afsnit C.C.2.4.1.8.
 9.1. Fristen for ansøgning om ændring af af- og nedskrivninger
 Ansøgning om ændring af af- og nedskrivninger skal senest indgives enten 3 år efter udløbet af det indkomstår, som ansøgningen vedrører, eller senest 3 måneder efter, at told- og skatteforvaltningen har orienteret den skattepligtige om den ændrede skatteansættelse i medfør af § 1, stk. 8, i bekendtgørelse nr. 1287 af 13.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 5.6.2010
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 148/27
 Vispārējās tiesas 2010. gada 21. aprīļa spriedums — Coin/ITSB — Dynamiki Zoi (“Fitcoin”)
 (Lieta T-249/08) (1)
 (Kopienas preču zīme - Iebildumu process - Kopienas vārdiskas preču zīmes “Fitcoin” reģistrācijas pieteikums - Agrākas valsts, starptautiskā un Kopienas preču zīmes “coin” - Relatīvs atteikuma pamatojums - Konkrētā sabiedrības daļa - Sajaukšanas iespēja - Regulas (EK) Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts (tagad — Regulas (EK) Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts))
 2010/C 148/48
 Tiesvedības valoda — angļu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Coin SpA (Venēcija, Itālija) (pārstāvji — P. Perani un P. Pozzi, avocats)
 Atbildētājs: Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB) (pārstāvis — Ó. Mondéjar Ortuño)
 Otra procesa ITSB Apelāciju padomē dalībniece: Dynamiki Zoi AE (Atēnas, Grieķija)
 Priekšmets
 Prasība par ITSB Apelāciju pirmās padomes 2008. gada 15. aprīļa lēmumu lietā R 1429/2007-1 attiecībā uz iebildumu procesu starp Coin SpA un Dynamiki Zoi AE
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 atcelt Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB) Apelāciju pirmās padomes 2008. gada 15. aprīļa lēmumu lietā R 1429/2007-1;
 2)
 ITSB atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
 (1) OV C 209, 15.08.2008.


type: other

text:
European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Il-konformità tal-Istati Membri mal-liġi tal-UE: lok għal titjib
 Il-konformità tal-Istati Membri mal-liġi tal-UE: lok għal titjib
 Ir-Rapport Annwali dwar il-Monitoraġġ tal-Applikazzjoni tad-Dritt tal-UE ppubblikat illum, jagħti ħarsa lejn kif il-Kummissjoni ssorveljat u infurzat il-liġi tal-UE tul l-2017. It-Tabella ta' Valutazzjoni tas-Suq Uniku li ġiet ippubblikata llum ukoll fuq l-internet, fil-25 anniversarju mit-twaqqif tas-Suq Uniku tal-UE, turi li qed jixxejnu ħafna mill-ostakli għall-moviment liberu tal-persuni, tas-servizzi, tal-oġġetti u tal-kapital, iżda f'ċerti oqsma s-sitwazzjoni staġnat jew saħansitra sejra għall-agħar.
 Il-liġi tal-UE jeħtieġ tiġi applikata b'mod effettiv ħalli ċ-ċittadini u n-negozji jkollhom garanzija li jistgħu jgawdu mill-benefiċċji li toffrilhom il-liġi tal-UE. L-effettività ta' kull regola, irrispettivament minn kemm tfasslet u tħejjiet bir-reqqa, tiddependi biss mill-implimentazzjoni tagħha. Għaldaqstant, il-Kummissjoni meta tmexxi 'l quddiem il-prijoritajiet ta' politika tagħha, tagħti attenzjoni mhux biss biex tipproponi leġiżlazzjoni ġdida, iżda anki biex tiżgura li din tiġi applikata u infurzata kif xieraq. Ngħidu aħna fl-2017, il-Kummissjoni kienet soda fl-infurzar tar-regoli relatati mal-protezzjoni tad-data, il-migrazzjoni, il-protezzjoni tal-konsumaturi, il-ġlieda kontra l-ħasil tal-flus u l-finanzjament tat-terroriżmu jew il-kwalità tal-arja.
 Fl-istess waqt, il-koperazzjoni mill-qrib bejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri tibqa' fundamentali biex tiġi implimentata l-liġi tal-UE u biex jingħelbu l-problemi li jistgħu jinqalgħu. Matul is-sena, il-Kummissjoni assistiet lill-Istati Membri biex iħejju ruħhom għad-dħul fis-seħħ tar-Regolament Ġenerali dwar il-Protezzjoni tad-Data (ir-Regolament (UE) 2016/679).
 Ir-Rapport Annwali dwar il-Monitoraġġ tal-Applikazzjoni tad-dritt tal-UE fl-2017
 Ir-Rapport Annwali għall-2017 juri tnaqqis żgħir (b'5.91 %) fil-kawżi ta' ksur miftuħa meta mqabbel mas-sena ta' qabel. B'hekk, wara li fl-2016 laħaq l-ogħla livell fil-ħames snin ta' qabel, fl-2017 l-għadd ta' kawżi beda jistabbilizza ruħu (ara l-Grafika 1). Iżda kull nuqqas fl-implimentazzjoni korretta tad-dritt tal-UE jċaħħad liċ-ċittadini u lin-negozji mid-drittijiet u l-benefiċċji li toffrilhom il-liġi Ewropea. Fil-qasam tal-ambjent, pereżempju, it-traspożizzjoni u l-implimentazzjoni sħaħ tad-Direttiva dwar it-tnaqqis tal-użu tal-basktijiet tal-plastik huma essenzjali biex jiġi indirizzat it-tħassib dejjem jikber taċ-ċittadini b'rabta mal-plastik.
 Il-Grafika 2 ta' hawn taħt tagħti ħarsa ġenerali lejn is-sitwazzjoni għal kull Stat Membru. Fejn jidħlu l-każijiet ta' traspożizzjoni tard, il-Belġju, Ċipru, u l-Portugall kellhom l-akbar ammont ta' kawżi miftuħa, filwaqt li l-inqas kawżi miftuħa kienu fl-Italja, fid-Danimarka u fl-Ungerija. Spanja, l-Italja u l-Ġermanja kellhom l-akbar ammont ta' kawżi pendenti minħabba traspożizzjoni skorretta u/jew applikazzjoni żbaljata tal-liġi tal-UE, filwaqt li d-Danimarka kellha l-inqas ammont ta' kawżi miftuħa s-sena li għaddiet.
 L-oqsma ta' politika fejn infetħu l-aktar kawżi ta' ksur fl-2017 kienu l-mobbiltà u t-trasport, l-ambjent kif ukoll l-istabbiltà finanzjarja, is-servizzi u s-swieq kapitali (ara l-Grafika 3).
 Nevitaw it-traspożizzjoni tard tad-Direttivi
 Biex iċ-ċittadini u n-negozji jibbenefikaw mil-liġi tal-UE, hu kruċjali li l-Istati Membri jittrasponu d-Direttivi Ewropej fl-ordni ġuridiku nazzjonali tagħhom sal-iskadenzi miftiehma.
 Fl-2017, l-għadd ta' proċeduri ta' ksur ġodda relatati mat-traspożizzjoni tard naqas ġmielu b'34 % (minn 847 kawża fl-2016 għal 558 fl-2017) u hu eqreb lejn il-livell fl-2015 (543 kawża). Il-Kummissjoni fetħet proċeduri ġodda ta' ksur kontra l-maġġoranza tal-Istati Membri talli naqsu milli jittrasponu d-Direttivi dwar l-użu tal-basktijiet tal-plastik, dwar l-iskart u dwar l-affidabbiltà stradali tal-vetturi[1].
 Biex isibuha eħfef jittrasponu b'mod korrett u fil-ħin, il-Kummissjoni kompliet tassisti lill-Istati Membri billi ħejjiet pjanijiet ta' implimentazzjoni, siti web apposta u dokumenti ta' gwida, u qasmet l-aqwa prattiki waqt laqgħat tal-gruppi ta' esperti. Pereżempju, qabel id-dħul fis-seħħ tar-Regolament Ġenerali dwar il-Protezzjoni tad-Data (il-GDPR) fil-25 ta' Mejju 2018, f'Jannar 2018 il-Kummissjoni kienet diġà ppubblikat gwida dettaljata biex tgħin lill-Istati Membri japplikaw ir-regoli l-ġodda fil-ħin.
 Is-sena l-oħra, il-Kummissjoni ressqet ħames Stati Membri quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-UE u talbet li jiġu applikati penali finanzjarji: żewġ kawżi kontra l-Belġju[2], żewġ kawżi kontra l-Kroazja[3], kawża kontra s-Slovakkja[4], oħra kontra s-Slovenja[5] u oħra kontra Spanja[6].
 Tabella ta' Valutazzjoni tas-Suq Uniku għall-2018
 It-Tabella ta' Valutazzjoni tas-Suq Uniku tagħti ħarsa ġenerali dettaljata u preċiża tal-qagħda tal-implimentazzjoni tar-regoli tas-Suq Uniku tal-UE fiż-Żona Ekonomika Ewropea (iż-ŻEE) fl-2017. Din tevalwa kif l-UE u l-Istati Membri taż-ŻEE japplikaw dawn ir-regoli u tidentifika n-nuqqasijiet fejn il-pajjiżi u l-Kummissjoni għandhom iżidu l-isforzi tagħhom.
 Skont il-prestazzjoni tagħhom fl-2017, l-Istati Membri ngħataw 152 sinjal aħdar, 135 sinjal isfar u 49 sinjal aħmar. Is-sinjali juru f'liema oqsma marru tajjeb ħafna (aħdar), kisbu riżultati medji (isfar) jew marru agħar mill-medja (aħmar).
 Il-ħarsa ġenerali (ara l-Grafika 4 hawn taħt) toħroġ fid-dieher li l-Istati Membri tejbu r-rikonoxximent tal-kwalifiki professjonali, it-traspożizzjoni tar-regoli relatati mas-Suq Uniku, u l-iżvilupp ta' għodod li jappoġġaw il-funzjonament tajjeb tas-Suq Uniku fil-prattika (L-Ewropa tiegħek, e-Certis, u l-EURES). Iżda meta mqabbla mal-edizzjoni tat-Tabella ta' Valutazzjoni ta' qabel, l-Istati Membri rċevew aktar sinjali ħomor fejn jidħol il-ftuħ għall-kummerċ transfruntier tal-merkanzija u s-servizzi, l-ekwità tas-sistemi tal-akkwist pubbliku u l-għadd ta' proċedimenti ta' ksur.
 B'mod ġenerali, il-pajjiżi bl-aqwa prestazzjoni kienu l-Finlandja, id-Danimarka u s-Slovakkja, filwaqt li l-akbar għadd ta' sinjali ħomor ingħata lir-Repubblika Ċeka, lill-Irlanda u lill-Greċja.
 Il-Kummissjoni tirreaġixxi għall-ilmenti taċ-ċittadini
 Iċ-ċittadini, in-negozji, l-NGOs u partijiet konċernati oħra jistgħu jirrapportaw suspetti ta' ksur tal-liġi tal-UE permezz ta' formola online aċċessibbli mill-portal Europa Id-drittijiet tiegħek. Fl-2017, ħafna mill-ilmenti kellhom x'jaqsmu mal-ġustizzja u d-drittijiet tal-konsumatur, l-impjiegi, is-Suq Uniku tal-UE, l-industrija u l-SMEs. Bħala parti mill-formola għall-ilmenti, is-SOLVIT jista' jgħin liċ-ċittadini u lin-negozji biex isolvu l-problemi tagħhom ma' awtorità pubblika f'pajjiż ieħor tal-UE.
 Sa mill-1984, wara talba tal-Parlament Ewropew, il-Kummissjoni tippreżenta rapport annwali dwar il-monitoraġġ tal-applikazzjoni tal-liġi tal-UE tul is-sena ta' qabel. Imbagħad il-Parlament Ewropew jadotta riżoluzzjoni dwar ir-rapport tal-Kummissjoni.
 Bħala prijorità, il-Kummissjoni tiffoka fuq il-problemi fejn l-azzjoni ta' infurzar tista' tagħmel differenza reali u tipprovdi valur miżjud reali għall-individwi u għan-negozji. Fejn jidħol il-qsim tar-responsabbiltajiet bejn l-istituzzjonijiet Ewropej, il-Kummissjoni Ewropea għandha responsabbiltà ġenerali li tibda l-proċess leġiżlattiv. Imbagħad il-Kunsill u l-Parlament Ewropew jiddiskutu l-proposti tal-Kummissjoni. L-Istati Membri huma responsabbli biex japplikaw, jimplimentaw u jinfurzaw sew u fil-ħin il-liġi tal-UE fl-ordni ġuridiku nazzjonali. Il-Kummissjoni tagħlaq dan il-proċess: ġaladarba l-proposti tagħha jiġu adottati bħala liġi tal-UE, din tieħu ħsieb li l-Istati Membri japplikaw din il-liġi kif suppost u tieħu azzjoni jekk dan ma jsirx. Għaldaqstant, il-Kummissjoni għandha taġixxi b'mod sod u mingħajr dewmien kull meta l-ksur ifixkel il-kisba tal-għanijiet ta' politika tal-UE. F'dan il-kuntest, dan l-aħħar il-Kummissjoni ħolqot approċċ aktar strateġiku għal infurzar fejn jidħol it-trattament tal-ksur, bi qbil mal-impenn tagħha li tkun “akbar u aktar ambizzjuża fejn jidħlu l-affarijiet il-kbar, u iżgħar u aktar modesta fl-affarijiet iż-żgħar”[7].
 It-Tabella ta' Valutazzjoni tas-Suq Uniku tevalwa kull sena kif l-Istati Membri:
 - jimplimentaw ir-regoli tal-UE;
 - joħolqu swieq miftuħa u integrati (eżempju, l-akkwist pubbliku u l-kummerċ tal-merkanzija u tas-servizzi);
 - jittrattaw kwistjonijiet amministrattivi fejn jidħlu l-ħaddiema barranin (eż. il-kwalifiki professjonali);
 - jikkoperaw u jagħtu sehemhom fejn jidħlu għadd ta' għodod ta' governanza għall-UE kollha (eż. il-portal L-Ewropa Tiegħek, Solvit, u l-EURES)
 Din is-sena tfakkar il-25 anniversarju tas-Suq Uniku tal-UE. Din l-edizzjoni tat-Tabella ta' Valutazzjoni tas-Suq Uniku tevalwa l-prestazzjoni f'erba' oqsma ta' politika, f'żewġ oqsma rigward il-ftuħ u l-integrazzjoni tas-suq, u 13-il għodda ta' governanza.
 a) Ir-Rapport Annwali dwar il-Monitoraġġ tal-Applikazzjoni tad-dritt tal-UE fl-2017
 - Rapport annwali dwar l-implimentazzjoni nazzjonali tad-dritt tal-UE
 - Skedi informattivi skont il-pajjiżi
 - Skeda informattiva tal-EU-28
 - Dwar il-proċedura ġenerali ta' ksur tal-UE, ara l-MEMO kollha 17/01/2012.
 b) It-Tabella ta' Valutazzjoni tas-Suq Uniku (l-edizzjoni tal-2018):
 - Tabella ta' Valutazzjoni
 - Ħarsa ġenerali lejn il-prestazzjoni
 [1] Id-Direttiva 2015/720/UE dwar l-użu tal-basktijiet tal-plastik; Id-Direttivi 2015/720/UE; 2015/863/UE; U 2016/774/UEdwar l-iskart u d-Direttiva 2014/47/UE l-affidabbiltà stradali tal-vetturi
 [2] Il-Kummissjoni vs Il-Belġju (C-543/17). Il-Kummissjoni ressqet lill-Belġju quddiem il-Qorti talli naqas milli jimplimenta bis-sħiħ id-Direttiva dwar miżuri li jnaqqsu l-ispiża għall-installazzjoni ta' netwerks tal-komunikazzjoni elettronika b'veloċità għolja. Din ipproponiet li jitħallsu penali ta' € 54 639.36 kuljum. Fit-tieni kawża (Il-Kummissjoni vs Il-Belġju, C-564/17), il-Kummissjoni ressqet lill-Belġju quddiem il-Qorti talli naqas milli jimplimenta bis-sħiħ id-Direttiva dwar il-Permess Uniku. Din ipproponiet li jitħallsu penali ta' €70 828.80 kuljum.
 [3] Il-Kummissjoni vs Il-Kroazja (C-381/17). Il-Kummissjoni ressqet lill-Kroazja quddiem il-Qorti talli naqset milli timplimenta bis-sħiħ id-Direttiva dwar il-Kreditu Ipotekarju. Din ipproponiet li jitħallsu penali ta' €9 865.40 kuljum. Fit-tieni kawża (Il-Kummissjoni vs Il-Kroazja, C-415/17), il-Kummissjoni ressqet lill-Kroazja quddiem il-Qorti talli naqset milli timplimenta bis-sħiħ id-Direttiva dwar il-verifiki statutorji tal-kontijiet annwali u tal-kontijiet konsolidati. Din ipproponiet li jitħallsu penali ta' €9 275.20 kuljum.
 [4] Il-Kummissjoni vs Is-Slovakkja (C-605/17). Il-Kummissjoni ressqet lis-Slovakkja quddiem il-Qorti talli naqset milli timplimenta bis-sħiħ id-Direttiva dwar miżuri li jnaqqsu l-ispiża għall-installazzjoni ta' netwerks tal-komunikazzjoni elettronika b'veloċità għolja. Din ipproponiet li jitħallsu penali ta' €10 036.80 kuljum.
 [5] Il-Kummissjoni vs Is-Slovenja (C-594/17). Il-Kummissjoni ressqet lis-Slovenja quddiem il-Qorti talli naqset milli timplimenta bis-sħiħ id-Direttiva tal-Kunsill dwar ir-rekwiżiti għall-oqfsa baġitarji tal-Istati Membri. Din ipproponiet li jitħallsu penali ta' €7 099.20 kuljum.
 [6] Il-Kummissjoni vs Spanja (C-569/17). Il-Kummissjoni ressqet lil Spanja quddiem il-Qorti talli naqset milli timplimenta bis-sħiħ id-Direttiva dwar il-Kreditu Ipotekarju. Din ipproponiet li jitħallsu penali ta' €105 991.60 kuljum.
 [7] Il-Komunikazzjoni “Id-dritt tal-UE: Riżultati aħjar permezz ta' applikazzjoni aħjar”, C(2016)8600, ĠU C 18, id-19 ta' Jannar 2017
 Annex_IP-18-4295_mt.pdf


type: contracts

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 22002D0080
 Euroopa Liidu Teataja L 266 , 03/10/2002 Lk 0026 - 0029
 EMP Ühiskomitee otsusnr 80/2002,25. juuni 2002,millega muudetakse EMP lepingu I lisa (veterinaar- ja fütosanitaarküsimused)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eelkõige selle artiklit 98ning arvestades järgmist:(1) Lepingu I lisa muudeti EMP Ühiskomitee 17. juuni 1998. aasta otsusega nr 69/98. [1](2) Lepingusse tuleb lisada 16 seemneid käsitlevat akti,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu I lisa III peatükki muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisas määratletule.Artikkel 2Direktiivide 95/6/EÜ, [2] 96/18/EÜ, [3] 96/72/EÜ, [4] 1999/8/EÜ, [5] 1999/54/EÜ, [6] otsuste 94/650/EÜ, [7] 95/232/EÜ, [8] 97/125/EÜ, [9] 97/363/EÜ, [10] 98/173/EÜ, [11] 98/174/EÜ, [12] 98/320/EÜ, [13] 99/84/EÜ, [14] 99/416/EÜ, [15] 2000/165/EÜ [16] ja 2001/18/EÜ [17] islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP kaasandes, on autentne.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub 26. juunil 2002 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. [18]Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel, 25. juuni 2002EMP Ühiskomitee nimeleesistujaP. Westerlund[1] EÜT L 158, 24.6.1999, lk 1.[2] EÜT L 67, 25.3.1995, lk 30.[3] EÜT L 76, 26.3.1996, lk 21.[4] EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10.[5] EÜT L 50, 26.2.1999, lk 26.[6] EÜT L 142, 5.6.1999, lk 30.[7] EÜT L 252, 28.9.1994, lk 15.[8] EÜT L 154, 5.7.1995, lk 22.[9] EÜT L 48, 19.2.1997, lk 35.[10] EÜT L 152, 11.6.1997, lk 33.[11] EÜT L 63, 4.3.1998, lk 30.[12] EÜT L 63, 4.3.1998, lk 31.[13] EÜT L 140, 12.5.1998, lk 14.[14] EÜT L 27, 2.2.1999, lk 31.[15] EÜT L 159, 25.6.1999, lk 53.[16] EÜT L 52, 25.2.2000, lk 41.[17] EÜT L 4, 9.1.2001, lk 36.[18] Põhiseadusest tulenevad nõuded puuduvad.--------------------------------------------------LISAEMP Ühiskomitee otsuse nr 80/2002Lepingu I lisa III peatükki muudetakse vastavalt allpool sätestatule.1. Osa 1 punktile 1 (nõukogu direktiiv 66/400/EMÜ) lisatakse järgmine taane:"— 396 L 0072: nõukogu direktiiv 96/72/EÜ, 18. november 1996 (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10)."2. Osa 1 punktile 2 (nõukogu direktiiv 66/401/EMÜ) lisatakse järgmised taanded:"— 396 L 0018: komisjoni direktiiv 96/18/EÜ, 19. märts 1996 (EÜT L 76, 26.3.1996, lk 21),— 396 L 0072: nõukogu direktiiv 96/72/EÜ, 18. november 1996 (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10)."3. Osa 1 punktile 3 (nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ) lisatakse järgmised taanded:"— 395 L 0006: komisjoni direktiiv 95/6/EÜ, 20. märts 1995 (EÜT L 67, 25.3.1995, lk 30),— 396 L 0072: nõukogu direktiiv 96/72/EÜ, 18. november 1996 (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10),— 399 L 0008: komisjoni direktiiv 1999/8/EÜ, 18. veebruar 1999 (EÜT L 50, 26.2.1999, lk 26),— 399 L 0054: komisjoni direktiiv 1999/54/EÜ, 26. mai 1999 (EÜT L 142, 5.6.1999, lk 30)."4. Osa 1 punktile 4 (nõukogu direktiiv 69/208/EMÜ) lisatakse järgmised taanded:"— 396 L 0018: komisjoni direktiiv 96/18/EÜ, 19. märts 1996 (EÜT L 76, 26.3.1996, lk 21),— 396 L 0072: nõukogu direktiiv 96/72/EÜ, 18. november 1996 (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10)."5. Osa 1 punktile 6 (nõukogu direktiiv 70/458/EMÜ) punktile 6 lisatakse järgmised taanded:"— 396 L 0018: komisjoni direktiiv 96/18/EÜ, 19. märts 1996 (EÜT L 76, 26.3.1996, lk 21),— 396 L 0072: nõukogu direktiiv 96/72/EÜ, 18. november 1996 (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10)."6. Osa 2 punktile 5 (komisjoni otsus 87/309/EMÜ) lisatakse järgmine taane:"— 397 D 0125: komisjoni otsus 97/125/EÜ, 24. jaanuar 1997 (EÜT L 48, 19.2.1997, lk 35)."7. Osa 2 punkti 11 (komisjoni otsus 93/213/EMÜ) järele lisatakse:"12. 394 D 0650: komisjoni otsus 94/650/EÜ, 9. september 1994, ajutise eksperimendi organiseerimise kohta seemne turustamiseks puistes selle lõpptarbijale (EÜT L 252, 28.9.1994, lk 15), muudetud järgmise aktiga:- 398 D 0174: komisjoni otsus 98/174/EÜ, 17. veebruar 1998 (EÜT L 63, 4.3.1998, lk 31).13. 395 D 0232: komisjoni otsus 95/232/EÜ, 27. juuni 1995, nõukogu direktiivi 69/208/EMÜ alusel ajutise katse korraldamise kohta rapsi ja rüpsi hübriidseemne ja seemnesegude vastavustingimuste kinnitamiseks (EÜT L 154, 5.7.1995, lk 22), muudetud järgmise aktiga- 398 D 0173: komisjoni otsus 98/173/EÜ, 17. veebruar 1998 (EÜT L 63, 4.3.1998, lk 30),- 399 D 0084: komisjoni otsus 1999/84/EÜ, 19. jaanuar 1999 (EÜT L 27, 2.2.1999, lk 31),- 32001 D 0018: komisjoni otsus 2001/18/EÜ, 21. detsember 2000 (EÜT L 4, 9.1.2001, lk 36).14. 397 D 0125: komisjoni otsus 97/125/EÜ, 24. jaanuar 1997, millega lubatakse trükkida ettenähtud teave kustumatult õli- ja kiudtaimede seemne pakenditele ja muudetakse otsust 87/309/EMÜ, millega lubatakse trükkida ettenähtud teave kustumatult teatavate söödakultuuri liikide pakenditele (EÜT L 48, 19.2.1997, lk 35).15. 398 D 0320: komisjoni otsus 98/320/EÜ, 27. aprill 1998, ajutise katse korraldamise kohta seemneproovide võtmiseks ja seemnekontrolliks vastavalt nõukogu direktiividele 66/400/EMÜ, 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ ja 69/208/EMÜ (EÜT L 140, 12.5.1998, lk 14).16. 32000 D 0165: komisjoni otsus 2000/165/EÜ, 15. veebruar 2000, millega sätestatakse nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 66/403/EMÜ ja 69/208/EMÜ teatavate taimede seemne ja paljundusmaterjali võrdluskatsete kord (EÜT L 52, 25.2.2000, lk 41).Käesolevas lepingus loetakse selle otsuse sätteid järgmises kohanduses:Seda otsust ei kohaldata direktiivis 66/403/EMÜ käsitletud seemnete ja paljundusmaterjali suhtes."8. Punkti 71 (komisjoni otsus 93/208/EMÜ) järele pealkirja "AKTID, MIDA EFTA RIIGID JA EFTA JÄRELVALVEAMET IGATI ARVESSE VÕTAVAD" alla lisatakse järgmised punktid:"72. 397 D 0363: komisjoni otsus 97/363/EÜ, 28. mai 1997, millega muudetakse teatud otsuseid, millega lubatakse Prantsusmaal piirata teatud liiki põllumajandustaimede sortide seemnete turustamist (EÜT L 152, 11.6.1997, lk 33).73. 399 D 0416: komisjoni otsus 1999/416/EÜ, 9. juuni 1999, millega lubatakse liikmesriikidel ajutiselt turustada nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ või 66/402/EMÜ nõuetele mittevastavaid teatavate liikide seemneid (EÜT L 159, 25.6.1999, lk 53)."--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Хиса̀ря е град в Южна България. Намира се в област Пловдив и е административен център на община Хисаря.
 Населението на град Хисаря към 15 март 2017 г. е 7011 души по настоящ адрес. По данни на НСИ населението на града към 31 декември 2018 е 6362 жители.
 География
 Град Хисаря се намира в централната част на България, под южните склонове на Средна гора, на 346 m н.в. Отстои на 44 km северно от областния град Пловдив и 24 km южно от град Карлово.
 Релефът е оформен от плавния преход от склоновете на Средна гора към Горнотракийската низина.
 Климатът е преходно-континентален с топла и мека зима. Снежната покривка се задържа средно 27 дни в годината. Климатични стойности – средна лятна температура: 21,4 °C; средна зимна температура: 1,1 °C; средна годишна температура: 11,5 °C; средни годишни валежи: възлизат на 500 l/m2, по изразени през месеците юни и ноември. Пролетта е ранна и сравнително топла, лятото се характеризира с високи температури (юли и август), ниска влажност и слаби ветрове. Есента е слънчева, топла и продължителна. Преобладават източните ветрове със средна годишна скорост 1,1 m/s. Силните и бурни ветрове са рядкост, което е много благоприятно за зимния сезон.
 В района на град Хисаря няма замърсители на въздуха.
 Минерални води и балнеолечение
 Хисаря се отличава с 22 минерални извора с различни физико-химични характеристики и температура и с доказани лечебни свойства – 16 естествени и 6 дълбоко сондирани. Всички води са бистри, безцветни, термални и с приятни питейно-вкусови качества. По химични свойства са натриево-сулфатно-хидрокарбонатни, с висока алкална реакция и ниска твърдост. Преобладаващо е съдържанието на хидрокарбонати и натрий. Съдържат минерали от 170 до 275 mg/l и попадат в категорията на слабо минерализираните води (под 2 g/l).
 Минералните води от гр. Хисаря се използват както за питейно лечение на бъбречно-урологични, жлъчни, стомашно-чревни и чернодробни заболявания, така и за къпане при лечение на заболявания на опорно-двигателния апарат, на обмяната на веществата и ендокринната система и гинекологични заболявания.
 В града се поставят основите на организираното балнеолечение в България. През 1882 г. правителството на Източна Румелия издава „Правилник за експлоатация на хисарските бани“. В лабораторията на Санитарния съвет в Пловдив чешкият химик Состержонек прави химически анализ на водата от пет хисарски извора – това е първият химически анализ на минерална вода в България.
 Минералната вода от извор Момина баня е с най-високо съдържание на радон (160 емана) и температура 41 °C, което я прави най-подходяща за лечението на бъбречно-урологични заболявания и заболявания на опорно-двигателния апарат. Радиоактивността на минералната вода, особено на „Момина баня“, дава възможност за провеждане на радонови инхалации. Водата е без мирис, с приятен вкус. Един от изворите, които Состержонек изследва през 1882 г. е именно Момина баня.
 Минералната вода на извор Момина сълза има температура 42 °C и съдържа много микроелементи – манган, цинк, кобалт, мед и др. Използва се за питейно лечение предимно на стомашно-чревни заболявания. Това е най-вкусната хисарска вода.
 До водопийния павилион Момина сълза е чешмата Стублата, водата от която е най-хладка – 31 °C и се ползва за промиване на очите. В този район в радиус от 100 m са разположени няколко извора с различно химическо съдържание и температура. Топлица е най-горещият извор с 51 °C и върху него е била построена първата баня, използвана още през римската епоха. Водата се използва за балнеолечение, подходяща е при гинекологични заболявания. До него е извор Бистрица, с температура на водата 45 °C. Използва се само за къпане. Подходяща е за кожни заболявания – освежава кожата, прави я нежна и красива. Срещу тях е разположен изворът Свежест. Водата в банята е с температура 41 °C, а в басейна се охлажда до 37 °C. Използва се за лечение предимно на неврози.
 До този комплекс от минерални извори са останките на най-голямата римска баня, открити през 1935 г. Археолозите датират строежа от IV в. Банята е градена със смесена зидария, с дебелина на стените 1 – 2 m. Подът и стените са били облицовани с бял мрамор. Имало е помещения за топла и студена баня, място за почивка, два басейна, с размери 15х5 m и дълбочина 1,40 m. В други, специални помещения, след къпането са се извършвали лечебни
 процедури – масажи и намазване с благовонни масла. Към банята имало и нимфеум – светилище на нимфите, почитани като божества на изворната и лековита вода. В банята е имало хипокаустна система за отопление. Керамични тръби отвеждали топлата вода под мраморните плочи на пода, а нагоре, между двойните стени, се насочвала топлата пара.
 История
 Хисаря (наричана Диоклецианопол, Ветус Аугуста Ария, Термейтисина, Топлица) има богата хилядолетна история. Благоприятният климат и минералните води са привлекли хората по тези места от най-дълбока древност. Тук е съществувало праисторическо селище още преди V-IV хил. пр. Хр. По-късното тракийско селище около минералните извори е влизало в пределите на Одриското царство. Около минералните извори били изградени лечебно-религиозни светилища (нимфеуми). От този период датират големите тракийски култови съоръжения край Старосел.
 След завладяването на провинция Тракия от римляните през 46 г. около минералните извори възниква голям римски град. През 293 г. император Диоклециан му дава статут на град и оттогава започва неговото укрепяване с масивни крепостни стени и изпълнението на нови градоустройствени решения. По своята запазеност и оригиналност укрепителната система и архитектурата на римския град Диоклецианопол се нарежда сред първите места в Европа. На много места крепостната стена достига височина до 11 m, а южната крепостна порта се извисява на 13 m. Крепостта е имала 44 кули.
 В античния град се е влизало през 4 големи порти. Градската архитектура е съсредоточена в централния градски парк до извор Момина сълза. Тук се е намирала най-представителната обществена сграда (резиденция). Тя представлява голяма двуетажна постройка, чиито помещения завършват с внушителна сводова конструкция. В непосредствена близост до нея е разположен бански комплекс, който обхваща площ от около 2000 m2. Термите на Диоклецианопол са едни от малкото запазени римски терми на Балканския полуостров, в които са били извършвани процедури и лечение с минерална вода. Съхранени почти до покрив, те впечатляват със своята оригиналност. От вътрешната страна помещенията са били облицовани с бял мрамор. За отопление е била използвана минералната вода.
 Комплексът от представителните сгради в парк Момина сълза включва и амфитеатъра. Той е бил едно от най-посещаваните и любими места на хората в онази епоха, дошли в Диоклецианопол на отдих и развлечение. Амфитеатърът е от типа на циркусите, в които са се провеждали спортни състезания и борби с животни. Построен е през първата половина на III в. и е спазвал каноните на новата християнска идеология да не се пролива кръв. Отлично запазена е арената и обслужващите амфитеатъра помещения. През 306 г. била построена банската сграда при извор Момина баня, където и сега е запазен керамичен надпис, дълъг 16 m, с имената на римските съимператори Максимиан Галерий и Лициний-баща.
 След въвеждането на християнството като официална религия в Римската империя през първите десетилетия на IV в., Диоклецианопол се превръща във важен християнски център – седалище на епископ. Откритите в града 10 раннохристиянски базилики от периода IV-VI в. отразяват особеностите в развитието на раннохристиянската архитектура. Това може да се види и днес в добре запазените и експонирани храмове. Интерес представлява единствената открита двукорабна базилика No 1, която е построена през средата на V в. върху част от казармения комплекс на античния град. Апсидата ѝ е тристранна. В историческите извори се съобщава, че по това време градът се е нареждал на трето място по големина сред градовете в провинция Тракия, след Филипопол (Пловдив) и Берое (Стара Загора).
 Некрополите на Диоклецианопол са разположени извън рамките на крепостните стени. На около 300 m южно от укрепения град се намира римската гробница. Тя е запазена в оригинал и е достъпна за посещения. Характерна е с дългия си коридор, гробна камера и пъстроцветна подова мозайка.
 Всички паметници на културата в Хисаря са експонирани в подходяща паркова среда и са достъпни за посещение от гостите на града.
 Възстановеното през втората половина на XVII в. върху развалините на античните и средновековни сгради малко селище било наречено Хисар. На турски и арабски език „хисар“ означава „крепост“, но първоизточник е „Caesarea“, „царски град“, име, което може да се е използвало през вековете като отправка за миналата му царска слава. През 1942 г. село Хисар се слива със съседното Момина баня и е наименувано Хисар-Момина баня. През 1964 г. е обявено за град с името Хисаря.
 Население
 Численост на населението според преброяванията през годините:
 Етническият състав включва 6586 българи и 170 цигани.
 Религии
 Като град, разположен на исторически кръстопът, Хисаря е убежище на различни религии и вярвания. От далечните и малко познати тракийски мистерии и орфизъм, през раннохристиянските базилики, до наши дни, вярата винаги е крепяла хората, обитаващи града на лечебните извори. Днес в града има три православни църкви, две католически, евангелистка църква и джамия.
 Православният храм „Свети Пантелеймон“ се намира в центъра. Построен е през 1889 г. Най-впечатляващи са стенописите, пресъздаващи почти всички библейски истории. Изписани са от местен художник в стила на стенописите от Рилския манастир. Патронът на храма е покровител на болните. Храмовият празник е на 27 юли.
 Църквата „Успение Богородично“ в квартал Момина баня е завършена през месец септември 1883 г. Тя е безкуполна. Има една олтарна апсида и трон. Обявена е за паметник на културата през 1975 г. Храмовият празник е на 15 август. Тогава се провежда и местният събор.
 Църквата „Свети Димитър“ в квартал Веригово е най-старата. Построена е през 1845 – 1850 г. Опожарена е по време на Априлското въстание и съградена наново през 1882 г. На пода на църквата има мраморна плоча датираща събитието. През 1856 г. в двора е построено първото килийно училище в селото. На 16 юли 1982 г. е обявена за паметник на културата. Храмовият празник е на 26 октомври, когато се провежда и местният събор.
 Католическият храм „Свети Петър и Павел“ в квартал Миромир е построен през 1882 г. от отец Павел Цакия и отец Карлос. Красивите стенописи са дело на художника Стоян Изов. Към храма има изграден пансион. Патронният празник е на 29 юни. Тогава се провежда и съборът на местното население.
 Католическата църква „Светото семейство от Назарет“ е най-новият храм в града. Строителството е завършено през 2005 г.
 Хисарската джамия е построена през 1464 г. Намира се до Западната порта на крепостната стена. Строена е, когато Хисаря е бил турско селище. По време на Руско-турската война е била опожарена и до днес е запазено само минарето. Джамията работи през лятото.
 Политика
 С Указ No 546 на Президиума на Народното събрание от 7 септември 1964 г. Хисаря е обявен за град.
 Побратимени градове
 Еани (Гърция);
 Хилзенайм (Франция);
 Алексинац (Сърбия);
 Загоре об Сави (Словения)
 Забележителности
 Колонада
 Една от емблемите на Хисаря е Колонадата. Тя е построена през 1960 г. и е точно копие на римска колонада. Захранва се с минерална вода от извор Момина сълза. Върху свода са изобразени осемте антични божества на здравето – Язо, Панацея, Телесфор, Асклепий, Хигия, Епионе, Мохайос и Подалериос. Върху свода на колонадата са нарисувани символично основните кристали на минералната вода.
 Музеи
 Археологическият музей е основан от местния родолюбец генерал Тодор Марков. Разполага с богата сбирка от археологически и етнографски находки. Разполага с отлично запазени образци от праисторическо време, тракийски, римски и византийски съдове, колони, мраморни плочи, статуи. Златни, сребърни и бронзови монети и предмети проследяват историята на народите, населявали района.
 Музейната сбирка на бъбречните камъни съдържа около 10 000 конкремента, изхвърлени по време и след балнеолечение в Хисар. Малка част от тях са извадени след оперативна намеса. Сбирката е доказателство за лечебния ефект на хисарската минерална вода. Открита е през 1981 г. Намира се в сградата на Специализираната болница за рехабилитация. Най-впечатляващият експонат е бъбречен камък с тегло 560 g, изваден оперативно.
 Читалище
 Учредено е на 14 ноември 1904 г. Поетът Иван Вазов лично дава съгласието си то да носи неговото име и дарява за първоначалната сбирка свои книги с автограф, както и книги на други автори. От онова време е запазен един оригинален метален печат с неговия образ. Читалището разполага с богат библиотечен фонд. Има самодеен танцов състав за фолклор, театрален състав „Театър без диплома“, школи по пиано и акордеон. Ежегодно се организират изложби, поетични вечери, концерти. Съхранява традициите и българския дух, като събира и пресъздава древни ритуали, занаяти и песенен фолклор.
 Фолклор
 „Джумалите“ са самобитните кукерски игри на населението от кв. „Момина баня“ в Хисаря. Те съществуват още от езически времена. Коренът на тези игри са тракийските Дионисиеви мистерии. Обредът представлява символичната смяна на старата с новата година. Траките са правили този ритуал в началото на пролетта. По християнския календар това става между Трифон Зарезан и Сирни Заговезни, 40 дни преди Великден. Има главен кукер (Дионис), който заедно със свитата си играе, за да е добра новата година. Водачът на кукерите встъпва в символичен брак с богинята-Майка чрез жертвоприношение (курбан). Орфическите общества, поставили началото на този ритуал, са били мъжки – съставени само от „посветени“ неженени мъже. Докато водачът (царят, жрецът) се съвокуплявал с Майката Земя, младите мъже и жени са правили разюздан секс, за да помогнат на природата да се възроди.
 Постепенно обредът приема нови измерения, но се запазва условието кукери да бъдат само млади мъже. Те гонят момите, за да ги скубят и ако им позволят да се любят с тях. Тези закачки символизират първоначалните орфически оргии. Джумалите се обличат с женски дрехи, свирят с джумалски свирки и вдигат шум с хлопките, за да заблудят и прогонят Злите сили (зимата), които не позволяват да се изоре и оплоди земята.
 Днес е запазено старото наименование с турски корен „джумал“ – мим, маскиран веселяк. Високите маски се наричат „каук“ (тур. – висока шапка), а има и ниски – „капели“. По всички маски има закачени огледала, за да отразяват грозното лице на злото и да го плашат. Изработването на маските е сложна и трудоемка работа, която изисква специални умения. Всички елементи се пришиват на ръка. В една маска има хиляди мъниста и пайети, разноцветни панделки, сухи цветя и гердани. Само няколко жени от селото имат уменията да изработват кукерските маски. Тези възрастни жени са на особена почит.
 Летен театър
 Летният театър е построен в стила на античните амфитеатри, изцяло в духа на римските антични градове. Намира се в красивия парк „Орфеев дол“ и разполага с 1700 места. Открит е през 1960 г. и на сцената му се изнасят концерти, както на професионални състави, така и на самодейци.
 Природа
 Град Хисаря се слави със своите красиви паркове с около 300 растителни вида, заемащи 100 хектара площ. В тях има редки растителни видове от всички краища на света – магнолии, гинко билоба, явор, пауловния, албиции и др. Първият парк – около бившата баня „Топлица“ – е дело на швейцарския инженер Люсиен Шевалие от 1892 г. Красиви паркове има около извор Момина баня, Летния театър, в лечебно-възстановителната база на Министерски съвет.
 В околностите на града има пояс от смесени широколистни и иглолистни гори, които оформят множество кътове за отдих. От Хисаря тръгват няколко пешеходни туристически маршрута до билото на Средна гора или южните масиви.
 Редовни събития
 Март, на Сирни Заговезни – кукерско шествие по улиците на града – „джумали“
 1 – 3 май – Национален младежки конкурс за популярна песен „Петнадесет лалета“
 Първата седмица на юни – Празници на града и минералната вода
 Началото на юни – Театрален фестивал за аматьорски състави
 Балкански шампионат по фолклор „Евро фолк – Жива вода 2012“ (8 – 12 юни 2012 г.)
 Местни събори:
 29 юни – в квартал Миромир
 15 август – в квартал Момина баня
 2 май – в квартал Веригово
 Личности
 Родени в Хисаря
 Тодор Марков (1870 – след 1950), български военен деец, генерал-майор
 Иван Христев, скулптор
 Ана Бозева, оперна певица
 Мими Иванова, поп певица
 Юлия Вапцарова, поетеса
 Илия Мангачев, артист
 Вълчан Петров, художник
 Мато Надолийски, проф. д-р физ., УАСГ.
 Данна, певица
 Доц. д-р инж. Димитър Енев Зяпков – (1956 – ) доцент, доктор на техническите науки, машинен инженер. Доцент в Аграрен университет-Пловдив, катедра „Mеханизация на земеделието“
 Свързани с Хисаря
 С Хисаря е свързана голяма част от творчеството на класика на българската литература Иван Вазов. Тук той написва романа „Нова земя“, редица стихотворения и пътеписи. В града се раждат най-вдъхновените стихове за българската природа – „Отечество любезно, как хубаво си ти!“
 Във „Вила Петрович“ са отсядали и творили писатели и поети като Йордан Йовков, Дора Габе, Елисавета Багряна, Любен Дилов, Радой Ралин, Валери Петров и много други. Тук те са намирали така необходимия им уют и спокойствие и черпели вдъхновение за своите произведения.
 Кухня
 Регионалната кухня е тракийска. Ястията се приготвят предимно в глинени съдове, с много подправки. Характерна е употребата на месо от домашни животни – овце, прасета, телета и кокошки. Изобилието на зеленчуци в региона се отразява и на местната кухня. Освен традиционните домати и пиперки, в тракийската кухня се използват и патладжани, лапад, бамя, лозови листа. Най-атрактивните ястия са печено агне по гергьовски (в тава), свинска кървавица, телешки език, пълнен с праз, тракийски гювеч със свинско месо.
 В града се произвеждат и натурални тахани и течен шоколад от ядки от фирма Валнутс – Енергия от ядки!
 Източници
 Външни препратки
 Община Хисар
 Хисаря – всичко за града на едно място
 100 национални туристически обекта
 Древноримски градове в България
 Балнеологични курорти в България


text:
Miro Cerar zaradi odločitve vrhovnega sodišča odstopil s položaja
 POP TV, 14.3.2018, 24 UR ZVEČER, 22:15
 MIRO CERAR: Spoštovane državljanke, spoštovani državljani. Država je danes v bistveno boljšem stanju kot leta 2014. Oblast vračam v vaše roke. Odločil sem se, da podam državnemu zboru Republike Slovenije svojo odstopno izjavo. To odločitev sem sprejel, ker je treba vedeti, kaj je prav in kaj je narobe. Gre za odgovornost, ki jo sprejemam in gre za odločitev, ki bi jo v takšni situaciji moral sprejeti vsak zaupanja vreden politik. Na volitvah boste vi, spoštovane državljanke in državljani in samo vi, tisti, ki boste sodili o tem, kaj je prav in kaj je narobe in kdo si zasluži vašo podporo. Kljub temu, da odstopam, pa vam sporočam, da bom do izvolitve nove vlade še vedno skrbel, da bo vlada opravljala vse tekoče in nujne zadeve in da bo Slovenija mirna in stabilna.
 UROŠ SLAK: Dober večer. Tako se je po današnji odločitvi Vrhovnega sodišča, ki je prvič v zgodovini Slovenije razveljavilo referendum, odločil predsednik vlade Miro Cerar, ki pa je takrat povedal kar nekaj krepkih na račun Vrhovnega sodišča, ki je sprejelo to odločitev samo v treh urah, kot je pojasnil. Preden dobimo politične komentarje, z nami je gospod Han iz SD-ja, koalicijski partner, tudi predstavnika opozicije, gospod Vrtovec, gospod Lisec iz SDS-a, pojdimo najprej v Maribor. Z nami je namreč pravnik Jurij Toplak, lahko bi rekli tihi zmagovalec današnje odločitve na Vrhovnem sodišču. Pisal je namreč pravna mnenja za državljana Vilija Kovačiča. Gospod Toplak, kaj vi pravite na potezo predsednika vlade? Odstopil je, obenem pa povedal nekaj krepkih na račun Vrhovnega sodišča, češ da je bila današnja odločitev sprejeta samo v treh urah.
 JURIJ TOPLAK (Pravna fakulteta Univerze v Mariboru): Dober večer. Današnja sodba Vrhovnega sodišča je izjemna prelomnica za Slovenijo. Vrhovno sodišče je dalo sporočilo, da je treba pravila spoštovati. Vsem akterjem pri volitvah in referendumih in tudi državi, da tudi država mora pravila spoštovati, če ne bo prišlo do razveljavitve referenduma ali volitev v bodoče in to je zelo velik korak za slovensko demokracijo.
 SLAK: Velik korak za slovensko demokracijo. Je tudi odstop predsednika vlade Mira Cerarja po takšni odločitvi ali se je to enostavno moralo zgoditi, gospod Vrtovec?
 JERNEJ VRTOVEC: To se je žal zgodilo dve leti prepozno, namreč v zadnjih dveh letih ta vladna koalicija ni sprejela nobenih ukrepov, ki bi pomenili dolgoročno stabilnost Slovenije, razvoj. Imamo zdravstvo, ki je razsulu. Nismo sprejeli delovno-upravne zakonodaje. Poslovno okolje je zelo okorno in tudi davki so previsoki in nizke plače napram evropskim, drugim evropskim državam in predsednik vlade je v bistvu zamudil veliko priložnost, da bi odstopil že dve leti nazaj. Drugič pa je, druga stvar, pomembna ob tem pa je tole, da predsednik vlade s to današnjo PR potezo rešuje zlasti volitve, pa svojo stranko, da sploh pride v državni zbor.
 SLAK: Gospod Han, ste bili seznanjeni s tem? Je predsednik Židan vedel, kaj se bo zgodilo?
 MATJAŽ HAN: Ne. Glede na to, da sem prišel v studio 5 minut pred novinarsko konferenco in sva sedela s predsednikom naše stranke na kavi, predsednik naše stranke ni vedel, da bo odstopil. Seveda na neke izkušnje smo predvidevali, da bo, ob desetih zvečer nimaš vsakič novinarske konference, da se bo nekaj naredilo. Predsednik vlade je odstopil, dva projekta glavna, bom rekel, ki jih je stavil, se pravi SMC kot svoje, bom rekel, paradne konje, to je zdravstveni sistem pa
 •et; Drugi Tir
 drugi tir, sta mu padla v vodo in jaz razumem to, kot, bom rekel, kot demokratična gesta, tako da gremo na volitve. Verjetno bodo volitve malo pred 10.6., odvisno zdaj od procedure v državnem zboru.
 SLAK: Ampak predsednik vlade je bil kritičen do koalicijskih partnerjev, ne. Tudi do vas. Vi ste bili del zgodbe in kot je dejal v tem nastopu na tiskovni konferenci, to bomo tudi še slišali, ne, ste mu metali polena pod noge, ste ga zavirali.
 HAN: Pri
 drugem tiru mogoče je pozabil, Socialni demokrati nismo zavirali. Prvič, vemo, da
 drugi tir potrebujemo. Bili smo skeptični do dogovora z Madžari. In tretjič glede Vrhovnega sodišča. Pač sodišče je treba spoštovati. Upam, da niso zdaj sodišča krivosodje in tako naprej. Sodišče je treba spoštovati. In tretje, ne, ta fiasko okrog tega zabojnika in te makete, ne, to so se spomnile PR službe v SMC-ju. Če bi mene vprašali, do tega zabojnika nikdar ne bi prišlo in zdaj se je to naložilo v dveh dneh in zadeva je eskalirala.
 SLAK: Ampak prevzemate pa politično odgovornost? Ves čas ste bili del te vlade, tudi za ta fiasko na referendumu?
 HAN: Absolutno Mislim poglejte, na referendum smo
 SLAK: Za ti odločitvi?
 HAN: Za Tako bom rekel, da se bom malo umiril. Koalicijska stranka smo bili. Prevzemamo in dobre in slabe zadeve okoli tega, okoli te vlade. Res pa je, da nam je bilo velikokrat očitano, mi smo veliki, vi ste manjši, pa vendarle na koncu 10. junija bodo ljudje ocenili, kdo je imel bolj prav in kdo, kateri stranki se bolj zaupa.
 SLAK: No, naj povem, da je tale prazen stol namenjen bil poslancu DeSUS-a. V oddajo smo povabili kateregakoli poslanca Erjavčevega DeSUS-a, vendar so nam odgovorili, da v nocojšnji oddaji ne bodo sodelovali. Morda pa je razlog za to, da nimajo poguma, da bi zdaj, ko je referendum padel, predsednik vlade odstopil, pojasnjevali, kako so lahko sodelovali pri projektu izgradnje
 drugega tira, za katerega soodgovornost nosi tudi Erjavčev DeSUS, saj zaradi njega ali ravnanja predsednika vlade Cerarja v tem primeru Karl Erjavec in ostali ministri DeSUS-a niso odstopili. Samo tako bi se lahko rešili politične odgovornosti za fiasko tega projekta. Gospod Lisec, danes po obravnavi na sodišču, je takrat še predsednik vlade Miro Cerar dejal, ne, lahko je bilo Viliju Kovačiču, Za njem je stala SDS.
 TOMAŽ LISEC: No, saj smo pričakovali, da je za vse v tej državi kriv SDS. Ampak jaz sem zelo presenečen, glede na to, da je šlo danes za redno sejo vlade, po kateri po mojih informacijah ni bilo govora o
 drugem tiru in o sodbi Vrhovnega sodišča, potem pa pride užaljeni deček, predsednik vlade na tiskovno konferenco in reče, vsi drugi so krivi in to odstopam. In to je predsednik vlade, ki je svojo paradigmo v predvolilnem času gradil na tem, da je potrebno spoštovati pravno državo, da je potrebno spoštovati sodbe sodišč. In ko mu ena sodba sodišča ni všeč, predsednik vlade, namesto da bi bil kot resen in trezen politik odgovoren do svoje države, odstopi. To je popolnoma neodgovorno delovanje predsednika vlade.
 VRTOVEC: Celotna zgodba pri
 drugem tiru je bila že od samega začetka napačno vodena, ne. Zlasti pa ni toliko pomembna zdaj politična odgovornost, kot tudi finančna. Namreč včeraj smo izvedeli, da je vlada v ta projekt pa tudi podjetje T2 , tudi podjetje, ki se ukvarja z izgradnjo
 drugega tira, že rezerviralo in obravnavalo 100 milijonov evrov za pripravljalna dela in tako naprej. Pa še 100 tisoč evrov za to, ta zabojnik. Ključno je, kdo bo to plačal. Mi nimamo zakonske podlage. Zakon o
 drugem tiru ne velja. Še enkrat bomo šli na referendum, oškodovali davkoplačevalce. Nismo tako bogata država, da se igramo z davkoplačevalskim denarjem na takšen način, kot se je na način igrala ta vladajoča koalicija in tukaj gre za politično odgovornost in tudi finančno odgovornost teh posameznikov.
 SLAK: Gospod Han.
 HAN: Zdaj jaz bi samo tako rekel, da ne bi Tukaj imamo dve stvari. Dejstvo je, da Slovenija
 drugi tir potrebuje.
 VRTOVEC: To ni noben rekel, da ga ne.
 HAN: Ne, ne, samo pravim. Dejstvo pa je, da je lahko
 drugi tir na drugačen način, brez zakona in ceneje zgradimo. To se vsi verjetno strinjamo.
 VRTOVEC: Samo bi ste bil v vladi, ne.
 HAN: Ja, glejte. Mi smo bili v vladi, prevzemali odgovornosti. Jaz sem tudi glasoval za zakon. Jasno povedal, da kar se tiče Madžarov in dogovora z Madžarom bomo čakali, da bomo videli ta dogovor. Jaz sem na tisti zaprti seji glasoval proti temu dogovoru z Madžarom, proti tistim desetim točkam. In vpliv, hvala bogu kot poslanec na vrhovno sodišče nimam, to se strinjate. Kar se tiče pa zabojnika in te šlamastike, ki je nepomembna finančno, je pa simbolno bila pomembna, pa ni nobeden vedel. To je vedel verjetno
 SLAK: ampak ne, ne. Počakajte malo
 VRTOVEC: 100 tisoč evrov, kolikor stane ta zabojnik, bi lahko naredili 20 operacij kolkov.
 HAN: Ja. Ne, tukaj imamo pa zdaj primerjav veš koliko.
 SLAK: Glejte, da ne bomo šli zdaj mi na politično, da tako rečemo, demagogijo.
 HAN: Ja, tako. Jasno.
 SLAK: Meni se pa zdi, ne, da ta maketa simbolizira nekaj povsem drugega.
 HAN: Tako.
 SLAK: Simbolizira to, da se je ta vlada
 HAN: ja, se strinjam
 SLAK: katere član ste tudi vi, gospod Han, bil, nobenega poslanca DeSUS-a, še enkrat, ni, ki bi bil pripravljen, tako kot vi, usesti se in tako naprej, prazen stol je, se pravi, niso pripravljeni prevzemati politične odgovornosti pred javnosti, problem je v tem, da se je vlada odločila, gospod Han, po mojem mnenju, pa po mnenju kar veliko gospodarstvenikov, ljudi, s katerimi sem govoril
 HAN: ja, ja
 SLAK: da za milijardo velik projekt ustanovi posebno podjetje z dvema zaposlenima, ki potem v bistvu funkcionira tako in je ustvarila na ta način takšen položaj, da lahko preko svetovalnih pogodb se pere denar za raznorazna, takšne in drugačne svetovalce. In pogovarjal sem se z enim od uglednih gospodarstvenikov in dejal mi je, povejte mi, v kateri resni državi ustanoviš firmo z dvema zaposlenima, ki bo vodila milijardni projekt. To se mi zdi problem, da je bilo vse nastavljeno tako, da bi se zopet lahko napajale politične stranke, ki so blizu vladi, preko tega projekta. Izvolite.
 HAN: Jaz se z vami, bom rekel, tukaj strinjam. Tudi ne bom zdaj povedal, kaj smo mi v zaprtih sobah govorili. Dejstvo je, da smo imeli skeptiko do tega 2TDK, pa čeprav smo zakon podprli, vendar nam je bilo rečeno, tole moramo narediti, drugače ste proti temu, ne bomo dobili evropska sredstva, ne bomo dobili tega, ne bomo dobili onega in mi smo zadevo na nek način skoz supertirali, tako da smo glasove devali. Se strinjam. Vendar, vendar smo rekli, mi imamo še zadnjo rezervno padalo, ko bo prišla ratificiran državni dogovor med Madžari in med Slovenijo. Ko je prišlo to na mizo in ko sem jaz prebral deset točk, sem bil jaz proti. To mi seveda Zaradi tega seveda nisem nič bolj odgovoren ali pa manj odgovoren. Dejstvo pa je, da ta zabojnik, ki sem ga jaz videl pred dvema dnevoma prvič na televiziji, je meni ratalo slabo doma, ko sem videl, kako so štirje ministri prišli ta zabojnik odpirat. Ta zabojnik je za moje pojme samo za sladoledarje.
 SLAK: Ampak poglejmo še, preden nadaljujemo, poglejmo še izjavo Mira Cerarja.
 CERAR: Sam vedno zagovarjam, da je treba sodne odločbe spoštovati. Sem bil pa zelo presenečen, ko sem bil danes kot predsednik vlade povabljen kot priča pred Vrhovno sodišče in tri ure, manj kot tri ure, manj kot tri ure po mojem pričanju, je sodišče že izreklo svojo odločitev in prej smo nekaj mesecev čakali na te odločitve, danes pa manj kot tri ure po mojem pričanju. Ampak kot rečem, sodbe je treba spoštovati.
 SLAK: Gospod Toplak, kaj pravite na tole kritiko sodbe pravnika Mira Cerarja, ne? Vi ste spisali argumente, s katerimi ste prepričali vrhovno sodišče, da odloči tako, kot je. Mnogi pravijo, da je šlo za nesorazmeren ukrep, ne. Porabila je vlada samo nekaj, okrog 90 tisoč evrov. S čim ste prepričali sodišče in kako komentirate, da predsednik vlade, ki je tudi pravnik, takole komentira odločitev Vrhovnega sodišča.
 TOPLAK: Zdaj najprej v zvezi s tem, da je sodišče že po treh urah izreklo sodbo. To je povsem običajno. Običajno sodišča še prej, ko končajo obravnavo, lahko čez 15 minut že izrečejo odločitev, zato ker so vse pisne vloge že pred tem je sodnik naštudiral, tako da to ni seveda nič posebnega. V zvezi s tem, s čem je bilo sodišče najbolj prepričano, pa je, Slovenija se je zavezala mednarodnim pravilom, mednarodnim kodeksom Sveta Evrope in ta pravila so del naše Ustave. Res je, vlada se je sklicevala, spoštovali smo zakon. Ampak spoštovati je treba tudi Ustavo in mednarodna pravila, ki so del te Ustave. To pravniki vemo. Zdaj v teh pravilih pa piše, kako se, je treba, kako je treba voditi kampanjo in da mora biti uravnotežena. Vlada mogoče, verjamem, mogoče pa res ni poznala teh pravil takrat, ko je sprejela sklepe, ampak dva dni zatem jih je, je ta pravila izvedela zato, ker je Vili Kovačič dva dni za sprejemom sklepa, predno se je denar začel porabljati, opozoril vlado na ta pravila Sveta Evrope in vlada je to ignorirala in denar trošila med kampanjo in kampanja je peljala v nasprotju s temi pravili.
 SLAK: Gospod Lisec, povejte mi zdaj. Največja opozicijska stranka, obtožba, da ste vi stali zdaj za tem. Je bila to prava poteza predsednika vlade, da je odstopil in kaj zdaj, ne? Ste za predčasne volitve čim prej ali okrog desetega junija?
 LISEC: Ja, glede na to, da vemo kakšen je zakon o volitvah v državni zbor, bodo verjetno volitve tam okoli, od 15. maja do 15. junija. O tem se bo potrebno še odločiti. Sedaj pa za to trditev predsednika vlade, da zadaj stoji SDS, pa vemo kako je, to je ena mantra, ki jo leve tranzicijske stranke vseskozi ponavljajo. Ko jim kaj ne paše, je kriv Janez Janša oziroma SDS. Moram pa reči, da je zgodba glede
 drugega tira tipična zgodba te vlade, predvsem pa tipična zgodba tega, ko dobimo na oblast nove obraze, ki v predvolilnem času obljubljajo vse mogoče, na primer predsednik Cerar je vseskozi govoril, pravna država, pravna država. Ko mu pa ena sodba Vrhovnega sodišča ni všeč, pa kot užaljeni mlad fantiček odstopi.
 HAN: Jaz se samo Glede na to, da je rekel predsednik vlade, da da zdaj oblast ljudstvu, jaz predlagam, ker videl sem, da je tudi obvestil predsednika države, da speljemo po najhitrejšem postopku, da pridemo do dneva volitev. Mi imamo v tem parlamentu, tudi zaradi nekaterih poslancev SMC-ja 53 zakonov, ki so, bom rekel, finančno bremenijo naslednjo vlado, naslednje proračuna. Imamo problem arbitraže, imamo problem NLB-ja in to mora neka nova ekipa reševati.
 SLAK: Ste tudi vi oboji za čim hitrejše predčasne volitve, če vas prav razumem?
 LISEC: Čim prej, čim prej.
 VRTOVEC: Čim prej. Volitve naj bodo čim prej, da končamo to agonijo in dobimo vlado, ki bo končno se ukvarjala s prihodnostjo.
 SLAK: Ampak poglejmo še eno izjavo predsednika vlade o koalicijskih partnerjih.
 CERAR: Smo bili cel mandat, še posebej s strani koalicijskih strank, v SMC-ju deležni hudih, hudih sprenevedanj glede zdravstvene reforme. Namesto da bi koalicijska partnerja pri tem pomagala, sta nas pri tem ovirala, kar je tudi dokazljivo. Nenazadnje smo morali pred kakšnim dobrim letom preglasovati oba koalicijska partnerja, da smo lahko sploh na vladi sprejeli nekatere ključne reformne zakone in jih poslali v parlament. Kljub vsem tem polenom pod noge, nagajanjem, sprenevedanjem smo od petih reformnih zakonov, ki so ključni, sprejeli štiri. In SMC bo vztrajala
 SLAK: Povejte mi, gospod Han, kaj pravite zdaj na ta očitek?
 HAN: Glejte, to ni enostavna zadeva, da predsednik vlade odstopi in jaz verjamem, da se je od te sekunde od desetih zvečer začela volilna kampanja.
 SLAK: Tako je. Smo že v njej.
 HAN: In smo v njej in zdaj je treba biti vendarle ta večer malo dostojanstven, treba prespati. Od jutri naprej bomo zavijali rokave vsi, tako tudi v Socialnih demokratih. Očitke, kdo je katerega preglasoval, ja, so nas preglasovali in žal nam je bilo preglasovali in če nas bi kdaj poslušali, mogoče do tega ne bi prišlo.
 SLAK: Gospod Kovačič je zdaj z nami. Gospod Kovačič, kaj pravite, s svojo vztrajnostjo ste dosegli, da je predsednik vlade odstopil, da bomo šli še enkrat na referendum o
 drugem tiru?
 VILI KOVAČIČ: Ja, dober večer. Jaz pravim, da ni treba, da gremo na referendum. Naj umakne zakon, pa bo zadeva rešena. Zakaj bi v predvolilni kampanji referendum,
 drugi tir izrabljali za obračunavanja. Dajmo se meniti o razvojnih projektih še drugih. V Sloveniji je infrastruktura, prometna, v zelo slabem stanju. O tem se pa nič ne govori. O samo tistih nekaj kilometrov, 10, 20 je važno za to, da se bo prva lopata zasadila, potem jih pa nič ne briga, ne, saj to so sami vedeli. Investicija je prenapihnjena, grozno prenapihnjena. To bi lahko delali za trikrat cenejše stroške, dvakrat hitrejše in brez škode za ljudi in za okolje. To sem jaz poudarjal, samo jaz nisem mogel v kampanji tega izraziti dosti jasno in dostikrat ponoviti, kajti v Sloveniji moraš tisočkrat ponoviti resnico, enkrat samkrat je pa dosti, če poveš laž, pa se prime. Zato, zato sem vesel, da je Cerar odstopil, se bova še v volilni kampanji srečala, kajti mi gremo na volitve. Davkoplačevalci se ne damo kot svoja stranka, kot svoja lista in v petek ob 11h bomo to ljudem tudi predstavili. Stranko bo vodil gospod Boštjan M. Zupančič, jaz bom pa podpredsednik in še drugi podpredsednik bo gospod Jože Duhovnik.
 SLAK: Dobro.
 KOVAČIČ: To je zaenkrat vse, kar o tem lahko povem.
 SLAK: Dobro, če je to zaenkrat vse, kar o tem lahko
 KOVAČIČ: drugače sem pa vesel tega odstopa.
 SLAK: V redu, gospod Kovačič. Če je to vse kar zaenkrat lahko poveste, se vračamo v studio. Gospod Han, nova stranka na površju, ampak dajmo ostati pri tem
 drugem tiru, razlog zaradi česar je odstopil predsednik vlade, ste vi tudi za to, da se umakne ta drugi, da vlada umakne ta drugi zakon in konec.
 HAN: Nikdar nisem mislil, da se bom v kaki besedi z gospodom Kovačičem strinjal, ne, jaz mu želim srečno pot na volitvah, upam, da mu uspe. Ampak v tej stvari se pa mogoče strinjam, treba je preštudirati, ali se ta zakon umakne, ker se mi pa zdi res noro, da bi dali 4 milijone še enkrat za referendum.
 SLAK: Z nami, med oddajo se nam je pridružil tudi gospod Loredan, vodja gibanja, ki bo v petek organiziralo protestni shod zaradi Milojke Kolar Celarc, najslabšega položaja v zgodovini zdravstva. Povejte mi, predsednik vlade je danes sicer odstopil, je pa v odstopni izjavi, ne, zopet pokril ministrico Milojko Kolar Celarc, označil je to zdravstveno reformo za enega od njegovih boljših projektov, če sem prav razumem, zdaj mi pa povejte, ali prav slišimo ali
 DANIJEL BEŠIČ LOREDAN (ortopedski kirurg): Ja, zgleda da ne, ne. Jaz mislim, da je on na Luni, mi na Zemlji. Od zdravstvene reforme ni nič. Jaz ne vem, kje so štirje reformni zakoni. Novela zakona o zdravstveni dejavnosti ni reformni zakon, o pacientovih pravicah še manj. Mi od zdravstvene reforme nimamo danes nič. Čakalne dobe so jasne. Dostopnost pacientov je jasna. Odgovornost je tudi jasna. Je pa dejstvo, da bo zdravstvo zdaj paradni konj teh predčasnih volitev ali rednih volitev in celotne kampanje. Jaz bi samo rad, da se začnemo pogovarjati o vsebini in da po 20 letih zapeljemo v to, da se ta zdravstvena reforma prične.
 SLAK: In bom napravil kar izziv. Res v dveh stavkih, se bomo na predvolilnih soočenjih tokrat res pogovarjali o vsebini, kaj je pravi problem zdravstva, ker zdravstvo je res v kolapsu?
 HAN: Ja, zdaj se Lahko samo en stavek rečem, ne.
 SLAK: Ja.
 HAN: Jaz gledam televizijo in vidim, da POP TV pa vse televizije hodijo h gospodu Šarcu in ga sprašujejo, s katerim bo, ne, kaj bo delal in tako naprej. Odvisno je, kako se bomo vsi, vse stranke ukvarjale v kampanji z vsebino, ne pa s formo.
 SLAK: In seveda tudi od nas novinarjev, da bomo postavljali prave vsebine.
 HAN: Bravo.
 VRTOVEC: Zdravstvo je eno od ključnih stvari v tej državi. Dolge čakalne vrste, problematika pri financiranju, korupcija in klientelizem. In če ne bo to naš fokus, reševanje problemov in ukvarjanje s prihodnostjo, potem bodo vse politične stranke in tudi medijski prostor padle na izpitu. V Novi Sloveniji imamo pripravljene programske sheme za zdravstvo, rešitev in verjamem, da bomo uspeli, ne.
 SLAK: Predvolilna kampanja je res že v teku. Gospod Lisec.
 LISEC: Ja, zelo na kratko. Vsebina mora končno dobiti prednost pred obliko.
 SLAK: Kakšna vsebina bi morala biti? Prav gotovo bo ena ključnih tem, ne, reforma zdravstva. Mislim, da imamo pripravljeno že izjavo predsednika vlade Mira Cerarja na to temo, nimamo še. Kaj je ključni problem, ki ga mora rešiti politika v zdravstvu za konec?
 BEŠIČ LOREDAN: Financiranje zdravstvenih storitev, ne, in kako bomo dobili denar na eni strani in kdo bo te storitve opravljal in za kakšno ceno. Zelo preprosto, kako denar zbrati v sistemu in kako ga razdeliti, da imajo pacienti nekaj do tega. Vse je jasno zunaj.
 SLAK: Kaj pa javno-zasebno? Tukaj se tudi lomijo kopija.
 BEŠIČ LOREDAN: Javno zdravstvo ne smemo enačiti z lastništvom javnih bolnic. Javno zdravstvo je pravica pacientov, uporabnikov, državljanov, da pridejo do storitev v najhitrejšem času, da dobijo kvalitetno storitev po najnižji možni ceni.
 SLAK: Boste o tem govorili, samo malo preden dobi odgovor politika, na petkovem shodu? Ali ta shod bo ali ne zdaj v petek, glede na to, da je predsednik vlade odstopil?
 BEŠIČ LOREDAN: Shod bo. Je prijavljen. Naš shod ima Ime vrnimo zdravstvo ljudem in druga teza politika naj končno prevzame odgovornost za to, da mi danes zdravstvenega sistema nimamo in da pacienti čakajo v čakalnih vrstah, toliko kot čakajo in da na koncu iz lastnega žepa vzamejo denar in plačajo storitev v integrirani samoplačniški ambulanti, ki je del tako imenovanega javnega zdravstva. Nedopustno.
 SLAK: Za konec nam samo še povejte, ker se čas izteka. Kje bo ta shod, kdaj se bo začel in kako potekal?
 BEŠIČ LOREDAN: V petek na TR3, pred parlamentom oziroma pred NLB, ob štirih do šestih. Podpisovali bomo peticije, ki smo jih sicer mislili predati predsedniku vlade. Verjetno jih tudi bomo, da končno vidi, da nihče se nima pravice postaviti nad zakon in nad ljudi. To je glavno sporočilo tega shoda.
 SLAK: In lepa iztočnica za konec našega pogovora. Hvala vsem gostom, da ste se odzvali našemu vabilu. Bil je prelomen trenutek, zapisal se bo v zgodovino. Vsi smo sodelovali pri njem.
 HAN: Imel sem srečo, da sem bil na POP TV-ju.
 SLAK: Najlepša hvala vsem, da ste bili naši gostje.
 HAN: Hvala lepa.