text:
 8.2.2014
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 39/1
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 118/2014
 z dne 30. januarja 2014
 o spremembi Uredbe (ES) št. 1560/2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (1), ter zlasti člena 4(3), 6(5), 8(6), 16(4), 21(3), 22(3), 23(4) in 24(5), člena 29(1) in (4), člena 31(4), člena 32(1) in (5) ter člena 35(4) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Z Uredbo Komisije (ES) št. 1560/2003 (2) so bile sprejete številne posebne ureditve, ki so potrebne za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 (3).
 (2)
 Junija 2013 je bila sprejeta Uredba (EU) št. 604/2013, s katero je bila prenovljena Uredba (ES) št. 343/2003. Za učinkovito uporabo Uredbe (ES) št. 604/2013 bi bilo treba sprejeti številne dodatne posebne ureditve.
 (3)
 Da bi se povečala učinkovitost sistema in izboljšalo sodelovanje med nacionalnimi organi, bi bilo treba spremeniti pravila glede pošiljanja in obdelave prošenj za namen sprejema ali ponovnega sprejema, zahtev za informacije, sodelovanja pri združevanju družinskih članov in drugih sorodnikov v primeru mladoletnikov brez spremstva in vzdrževanih oseb ter glede izvedbe predaj.
 (4)
 Skupna brošura o Dublinski konvenciji / sistemu Eurodac ter posebna brošura za mladoletnike brez spremstva, standardni obrazec za izmenjavo ustreznih informacij o mladoletnikih brez spremstva, enotni pogoji za posvetovanje in izmenjavo informacij o mladoletnikih in vzdrževanih osebah, standardni obrazec za izmenjavo podatkov pred predajo; skupno zdravniško spričevalo, izdano pod enotnimi pogoji, in praktične ureditve za izmenjavo zdravstvenih podatkov oseb pred predajo, niso urejeni v Uredbi (ES) št. 1560/2003. Zato bi bilo treba dodati nove določbe.
 (5)
 Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) nadomešča Uredbo Sveta (ES) št. 2725/2000 (5) in uvaja spremembe v sistem Eurodac. Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1560/2003 prilagoditi, da bi ustrezno odražala interakcijo med postopki, določenimi v Uredbi (EU) št. 604/2013, in uporabo Uredbe (EU) št. 603/2013.
 (6)
 Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa pravila o poenostavitvi uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013. Posledično bi bilo treba spremeniti enotne pogoje za pripravo in predložitev prošenj za sprejem prosilcev, da bi vključevali pravila o uporabi vizumskega informacijskega sistema za iskanje podatkov.
 (7)
 Tehnične prilagoditve so potrebne, da bi se odzvali na razvoj uporabljenih standardov in praktičnih ureditev uporabe elektronskega prenosnega omrežja, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1560/2003, za lažje izvajanje Uredbe (EU) št. 604/2013.
 (8)
 Pri obdelavi podatkov, ki se izvaja v skladu s to uredbo, bi bilo treba uporabiti Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7).
 (9)
 Uredba (EU) št. 604/2013 se uporablja za prošnje za mednarodno zaščito, vložene od 1. januarja 2014. Ta uredba mora zato začeti veljati čim prej, da bi se lahko v celoti uporabljala Uredba (ES) št. 604/2013.
 (10)
 Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 44(2) Uredbe (ES) št. 604/2013.
 (11)
 Uredbo (ES) št. 1560/2003 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Spremembe Uredbe (ES) št. 1560/2003
 Uredba (ES) št. 1560/2003 se spremeni:
 1.
 v členu 1 se vstavi naslednji odstavek:
 „2a. Kadar je zahtevek izdan na podlagi pozitivnega rezultata (zadetka), poslanega iz vizumskega informacijskega sistema (VIS) v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) po preverjanju prstnih odtisov prosilca za mednarodno zaščito s prej odvzetimi prstnimi odtisi, poslanimi v VIS v skladu s členom 9 navedene uredbe in preverjenimi v skladu s členom 21 navedene uredbe, zahtevek vsebuje tudi podatke, poslane iz VIS.
 (*1) Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).“;"
 2.
 člen 2 se nadomesti z naslednjim:
 „Člen 2
 Priprava zahtevkov za ponoven sprejem
 Zahtevki za ponoven sprejem se izvedejo na standardnih obrazcih v skladu z modelom iz Priloge III, z navedbo narave zahtevka, razlogov zanj in v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), na kateri temelji.
 Po potrebi vsebuje zahtevek tudi:
 (a)
 izvod vseh dokazov in posrednih dokazov, da je določena država članica odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jih po potrebi spremljajo opombe o okoliščinah, v katerih so bili dokazi pridobljeni, in o njihovi dokazni vrednosti po mnenju zaprošene države, z navedbo seznamov dokazov in posrednih okoliščin iz člena 22(3) Uredbe (ES) št. 604/2013, določenih v Prilogi II k tej uredbi;
 (b)
 pozitivni rezultat (zadetek), ki ga je v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 2725/2000 poslala centralna enota Eurodaca po preverjanju prstnih odtisov prosilca s prej odvzetimi prstnimi odtisi, poslanimi v centralno enoto v skladu s členom 4(1) in (2) navedene uredbe in preverjenimi v skladu s členom 4(6) navedene uredbe.
 (*2) Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).“"
 3.
 v členu 8 se doda nov odstavek:
 „3. Standardni obrazec, določen v Prilogi VI, se uporabi za to, da se v odgovorno državo članico prenesejo podatki, bistveni za zaščito pravic in neposrednih potreb osebe, ki jo je treba predati. Ta standardni obrazec se šteje za obvestilo v smislu odstavka 2.“;
 4.
 v členu 9 se vstavi nov odstavek:
 „1a. Kadar je bila predaja odložena na zahtevo države članice, ki osebo predaja, morata ta država in pristojna država članica še naprej ostati v stiku, da se omogoči organizacija nove predaje v najkrajšem možnem času v skladu s členom 8 in najpozneje dva tedna, odkar so organi izvedeli za prenehanje okoliščin, ki so povzročile zamudo ali odlog. V takem primeru se pred predajo pošlje posodobljeni standardni obrazec za prenos podatkov, kakor je določeno v Prilogi VI.“;
 5.
 v členu 9 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
 „2. Država članica, ki zaradi enega od razlogov iz člena 29(2) Uredbe (EU) št. 604/2013 ne more opraviti predaje v običajnem roku šestih mesecev od datuma sprejema zahtevka za sprejem ali ponovni sprejem zadevne osebe ali dokončne odločbe o pritožbi ali reviziji z odložilnim učinkom, o tem obvesti pristojno državo članico pred iztekom tega roka. V nasprotnem primeru je za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito in izpolnitev drugih obveznosti iz Uredbe (ES) št. 604/2013 odgovorna država članica prosilka v skladu s členom 29(2) navedene uredbe.“;
 6.
 v členu 11 se doda nov odstavek:
 „6. Če prosilec biva na ozemlju države članice, ki ni država članica, v kateri biva njegov otrok, brat ali sestra oziroma starš, kot je navedeno v členu 16(1) Uredbe (EU) št. 604/2013, se državi članici med seboj posvetujeta in si izmenjata informacije, da se ugotovi naslednje:
 (a)
 obstoj izkazane družinske vezi med prosilcem in njegovim otrokom, bratom ali sestro oziroma staršem;
 (b)
 razmerje odvisnosti med prosilcem in otrokom, bratom ali sestro oziroma staršem;
 (c)
 sposobnost zadevne osebe, da skrbi za vzdrževano osebo;
 (d)
 po potrebi elementi, ki jih je treba upoštevati pri oceni nezmožnosti potovanja v daljšem časovnem obdobju.
 Za izvedbo izmenjave informacij iz prvega pododstavka se uporabi standardni obrazec iz Priloge VII k tej uredbi.
 Zaprošena država članica si prizadeva odgovoriti v štirih tednih od prejema zahtevka. Kadar prepričljivi dokazi kažejo, da bi nadaljnje preiskave privedle do pomembnejših informacij, zaprošena država članica obvesti državo članico prosilko, da potrebuje dva dodatna tedna.
 Zahtevek za informacije iz tega člena se izvede na način, ki zagotavlja popolno skladnost z roki iz členov 21(1), 22(1), 23(2), 24(2) in 25(1) Uredbe (EU) št. 604/2013. Ta obveznost ne vpliva na člen 34(5) Uredbe (EU) št. 604/2013.“;
 7.
 v členu 12 se dodajo naslednji odstavki:
 „3. Zaradi lajšanja ustreznih ukrepov za opredelitev družinskih članov, bratov in sester ali drugih sorodnikov mladoletnika brez spremstva, jih država članica, v kateri je mladoletnik brez spremstva vložil prošnjo za mednarodno zaščito, na podlagi osebnega razgovora v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 604/2013 ob navzočnosti zastopnika iz člena 6(2) navedene uredbe poišče in/ali upošteva vse informacije, ki jih predloži mladoletnik ali prihajajo iz drugega verodostojnega vira, seznanjenega z osebnim položajem ali opravljeno potjo mladoletnika ali njegovega družinskega člana, brata ali sestre oziroma drugega sorodnika.
 Organi, ki izvajajo postopek določanja države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje mladoletnika brez spremstva, v ta postopek v največji možni meri vključijo zastopnika iz člena 6(2) Uredbe (EU) št. 604/2013.
 4. Če pri izpolnjevanju obveznosti na podlagi člena 8 Uredbe (EU) št. 604/2013 država članica, ki izvaja postopek določanja države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje mladoletnika brez spremstva, poseduje informacije, ki omogočajo začetek postopka ugotovitve istovetnosti in/ali izsleditve družinskega člana, brata ali sestre oziroma drugega sorodnika mladoletnika, se ta država članica po potrebi posvetuje z drugimi državami članicami in si z njimi izmenja informacije, da:
 (a)
 se ugotovi istovetnost družinskih članov, bratov in sester ali drugih sorodnikov mladoletnika brez spremstva, ki bivajo na ozemlju držav članic;
 (b)
 se ugotovi obstoj izkazanih družinskih vezi;
 (c)
 se oceni sposobnost sorodnika skrbeti za mladoletnika brez spremstva, vključno s primeri, ko družinski člani, bratje in sestre ali drugi sorodniki mladoletnika brez spremstva bivajo v več kot eni državi članici.
 5. Kadar iz izmenjanih informacij iz odstavka 4 izhaja, da več družinskih članov, bratov in sester ali drugih sorodnikov mladoletnika brez spremstva biva v drugi državi članici ali drugih državah članicah, država članica, v kateri biva mladoletnik brez spremstva, sodeluje z ustrezno državo članico ali državami članicami, da se določi najprimernejša oseba, ki se ji zaupa skrb za mladoletnika, in zlasti da se ugotovi naslednje:
 (a)
 trdnost družinskih vezi med mladoletnikom in različnimi osebami, za katere se je ugotovilo, da so na ozemljih držav članic;
 (b)
 sposobnost in razpoložljivost zadevnih oseb, da skrbijo za mladoletnika;
 (c)
 interes mladoletnika v posameznem primeru.
 6. Za izvedbo izmenjave informacij iz odstavka 4 se uporabi standardni obrazec iz Priloge VIII k tej uredbi.
 Zaprošena država članica si prizadeva odgovoriti v štirih tednih od prejema zahtevka. Kadar prepričljivi dokazi kažejo, da bi nadaljnje preiskave privedle do pomembnejših informacij, zaprošena država članica obvesti državo članico prosilko, da potrebuje dva dodatna tedna.
 Zahtevek za informacije iz tega člena se izvede na način, ki zagotavlja popolno skladnost z roki iz členov 21(1), 22(1), 23(2), 24(2) in 25(1) Uredbe (EU) št. 604/2013. Ta obveznost ne vpliva na člen 34(5) Uredbe (EU) št. 604/2013.“;
 8.
 v členu 15(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
 „Zahtevki, odgovori in vsa pisna korespondenca med državami članicami glede uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 se pošiljajo preko elektronskega komunikacijskega omrežja ‚DubliNet‘, določenega v Naslovu II te uredbe.“;
 9.
 vstavi se nov člen 15a:
 „Člen 15a
 Enotni pogoji in praktične ureditve za izmenjavo zdravstvenih podatkov pred izvedbo predaje
 Izmenjava zdravstvenih podatkov pred predajo ter zlasti pošiljanje zdravniškega spričevala iz Priloge IX se izvede samo med organi, o katerih je bila Komisija uradno obveščena v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 604/2013 preko omrežja ‚DubliNet‘.
 Država članica, ki izvaja predajo prosilca, in odgovorna država članica si prizadevata, da se pred pošiljanjem zdravniškega spričevala sporazumeta o jeziku, ki se uporabi za izpolnitev tega spričevala, ob upoštevanju okoliščin primera, predvsem potrebe po morebitnem nujnem ukrepanju ob prihodu.“;
 10.
 vstavi se nov člen 16a:
 „Člen 16a
 Informativne brošure, namenjene prosilcem za mednarodno zaščito
 1. Skupna brošura, ki vse prosilce za mednarodno zaščito obvešča o določbah Uredbe (EU) št. 604/2013 in o uporabi Uredbe (EU) št. 603/2013, je v Prilogi X.
 2. Posebna brošura za otroke brez spremstva, ki prosijo za mednarodno zaščito, je v Prilogi XI.
 3. Informacije za državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so bili prijeti v zvezi z nezakonitim prehodom zunanje meje, so v Prilogi XII.
 4. Informacije za državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so bili odkriti, da nezakonito bivajo v državi članici, so v Prilogi XIII.“;
 11.
 v členu 18 se črta odstavek 2;
 12.
 v členu 19 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
 „4. Obrazce, katerih vzorci so navedeni v prilogah I in III, ter obrazce za zahtevek o informacijah, navedene v prilogah V, VI, VII, VIII in IX, si nacionalne vstopne točke izmenjujejo v obliki, ki jo je predvidela Komisija. Komisija obvesti države članice o zahtevanih tehničnih standardih.“;
 13.
 v členu 20 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
 „1. Vsako pošiljanje ima svojo sklicno številko, s čimer je mogoče nedvoumno ugotoviti primer, na katerega se nanaša, in državo članico, ki vlaga zahtevek. Na podlagi te številke mora biti tudi mogoče ugotoviti, ali se pošiljanje nanaša na zahtevek za sprejem (tip 1), zahtevek za ponovni sprejem (tip 2), zahtevek za informacije (tip 3), izmenjavo informacij o otroku, bratu ali sestri oziroma staršu prosilca, ki je nepreskrbljen družinski član (tip 4), izmenjavo informacij o družini, bratu ali sestri oziroma drugem sorodniku mladoletnika brez spremstva (tip 5), pošiljanje podatkov pred predajo (tip 6) ali pošiljanje enotnega zdravniškega spričevala (tip 7).“;
 14.
 v členu 20(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
 „Če zahtevek temelji na podatkih Eurodaca, je dodana tudi sklicna številka Eurodaca za zaprošeno državo članico.“;
 15.
 v členu 21 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
 „3. Če je neka nacionalna vstopna točka poslala podatke nacionalni vstopni točki, v kateri je prišlo do prekinitve delovanja, se zapisnik o prenosu na ravni osrednje komunikacijske infrastrukture uporabi kot dokazilo o dnevu in uri prenosa. Roki iz Uredbe (ES) št. 604/2013 za pošiljanje zahtevkov ali odgovorov se za čas prekinitve delovanja zadevne nacionalne vstopne točke ne podaljšajo.“;
 16.
 priloge se nadomestijo z besedilom iz Priloge k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 30. januarja 2014
 Za Komisijo
 Predsednik
 José Manuel BARROSO
 (1) UL L 180, 29.6.2013, str. 31.
 (2) Uredba komisije (ES) št. 1560/2003 z dne 2. septembra 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) No 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 222, 5.9.2003, str. 3).
 (3) Uredba sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 50, 25.2.2003, str. 1).
 (4) Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 180, 29.6.2013, str. 1).
 (5) Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (UL L 316, 15.12.2000, str. 1).
 (6) Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).
 (7) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).
 PRILOGA
 „PRILOGA I
 Besedilo slike
 STANDARDNI OBRAZEC ZA DOLOČANJE DRŽAVE ČLANICE (1), ODGOVORNE ZA OBRAVNAVANJE PROŠNJE ZA MEDNARODNO ZAŠČITO
 Zahteva za sprejem, predložena na podlagi naslednjega člena Uredbe (EU) št. 604/2013:
 Člen 8 (mladoletnik brez spremstva):
 Člen 9 (družinski član, ki v državi članici prebiva kot upravičenec do mednarodne zaščite):
 Člen 10 (družinski član, ki v državi članici zaprosi za mednarodno zaščito):
 Člen 11 (skupinska obravnava družin):
 Člen 12(1) ali (3) (veljaven dokument za prebivanje):
 Člen 12(2) ali (3) (veljavni vizum):
 Št. VIS (kadar je to primerno) ...
 Člen 12(4) (dokument za prebivanje, ki je potekel pred manj kot dvema letoma, ali vizum, ki je potekel pred manj kot šestimi meseci):
 Člen 13(1) (nezakonit vstop na zunanji meji pred manj kot 12 meseci):
 Člen 13(2) (najmanj petmesečno nepretrgano prebivanje v državi članici):
 Člen 14(1) (za vstop ne velja vizumska obveznost):
 Člen 16 (prosilec ostane skupaj z vzdrževanim sorodnikom)
 Člen 17(2) (določba o suverenosti ali humanitarni razlogi)
 Podatki sistema Eurodac:
 Eurodac št. ...
 Nujen odgovor:
 Najpozneje do: ...
 Razlog za nujno obravnavo: člen 28 (pridržanje)
 člen 21(2) (drugi razlogi)
 Referenčna številka
 Osebni podatki prosilca
 1. Priimek (*)
 Dekliški priimek
 2. Ime(-na)
 3. Ali prosilec uporablja / je uporabljal druga imena?
 Katera?
 Da
 Ne
 4. Datum rojstva
 5. Kraj rojstva
 Okrožje/regija
 Država
 6. Državljanstvo(-a)
 (navedite vsa)
 a) sedanje
 b) preteklo
 c) nobeno / brez državljanstva
 7. Spol
 Moški
 Ženska
 8. Ime očeta
 9. Ime matere
 Fotografija
 (*) Z velikimi tiskanimi črkami.
 Besedilo slike
 10. Zakonski stan
 Samski
 Poročen
 Ovdovel
 Razvezan
 V zunajzakonski skupnosti
 11. Materni jezik(-i)
 Osebni podatki družinskih članov
 12. Zakonec:
 priimek (*), dekliški priimek, ime(-na), spol, datum in kraj rojstva, kraj prebivanja (če za mednarodno zaščito prosi zakonec, bi bilo treba izpolniti ločen obrazec; v tem primeru se sklic na drugega zakonca navede na vseh obrazcih).
 Referenčna številka zakonca (po potrebi): ...
 13. Otroci:
 priimek (*), ime(-na), spol, datum in kraj rojstva, kraj prebivanja (navedite vse otroke; za otroke, starejše od 18 let, bi bilo treba izpolniti ločen obrazec, če prosijo za mednarodno zaščito)
 a) ...
 b) ...
 c) ...
 d) ...
 e) ...
 14. Kraj in datum vložitve prošnje za mednarodno zaščito v državi prebivališča: ...
 Predhodni azilni postopki
 15. Ali je prosilec v preteklosti že zaprosil za mednarodno zaščito ali za priznanje statusa begunca ali statusa subsidiarne zaščite v državi prebivališča ali v kateri koli drugi državi?
 Da
 Ne
 Kdaj in kje?
 Ali je bila o prošnji sprejeta odločitev?
 Ne
 Ne vem
 Da, prošnja je bila zavrnjena
 Kdaj je bila sprejeta odločitev?
 Osebni dokumenti
 16. Nacionalni potni list
 številka
 datum izdaje
 izdal
 velja do
 Da
 Ne
 17. Dokument, ki nadomešča potni list
 številka
 datum izdaje
 izdal
 velja do
 Da
 Ne
 18. Drug dokument
 številka
 datum izdaje
 izdal
 velja do
 Da
 Ne
 19. Če teh dokumentov ni:
 (navedite, ali bi lahko vsebovali veljaven vizum ali dovoljenje za prebivanje, in v takšnem primeru navedite organ izdaje, datum izdaje ter obdobje veljavnosti)
 Odšel brez dokumentov
 Dokumenti so se izgubili
 Dokumenti so bili ukradeni
 (kdaj? kje?)
 ...)
 Drugi razlogi
 (prosimo, navedite ...)
 Besedilo slike
 Dokumenti za prebivanje / vizumi
 20. Ali ima prosilec dokument za prebivanje / vizum za državo prebivališča?
 Da
 Ne
 vrsta dokumenta
 Dovoljenje za prebivanje
 Vstopni vizum
 Tranzitni vizum
 datum izdaje
 izdal
 velja do
 21. Ali ima prosilec dokument za prebivanje / vizum za katero drugo državo članico EU? (2)
 Da
 Ne
 katero državo?
 vrsta dokumenta
 Dovoljenje za prebivanje
 Vstopni vizum
 Tranzitni vizum
 datum izdaje
 izdal
 velja do
 Potek potovanja
 22. Država, v kateri se je potovanje začelo
 (država izvora ali porekla)
 pot od države, v kateri se je začelo potovanje, do točke vstopa v državo, v kateri je oseba zaprosila za mednarodno zaščito
 datumi in ure potovanja
 prehod meje
 na uradnem mejnem prehodu
 ali
 oseba se je izognila mejni kontroli (v državo je vstopila nezakonito)
 uporabljena prevozna sredstva
 Javni prevoz (kateri? ...)
 Lastno vozilo
 Drugo prevozno sredstvo (katero? ...)
 23. Ali je prosilec v državo vstopil iz druge države članice Evropske unije? (3)
 Da
 Ne
 v katero državo članico EU je vstopil najprej?
 prosilec je mejo prešel na uradnem mejnem prehodu,
 ali
 prosilec se je izognil mejni kontroli na mejnem prehodu
 kdaj?
 Prebivanje v drugi državi članici EU (4)
 24. Prebivanje v drugi državi članici ali državah članicah EU po zapustitvi države, v kateri se je začelo potovanje (matična država ali država izvora)
 Da
 Ne
 v katerih državah članicah?
 od – do
 kraj / točen naslov
 prebivališče je bilo
 Dovoljeno
 Nedovoljeno
 čas veljavnosti dovoljenja za prebivanje
 namen prebivanja
 Besedilo slike
 Podatki družinskih članov, ki živijo v državah članicah EU (5)
 25. a) Ali kateri od družinskih članov prebiva v državi članici?
 Da
 Ne
 ime družinskega člana
 datum rojstva
 zakonski stan
 Samski
 Poročen
 Ovdovel
 Razvezan
 sorodstveno razmerje
 zakonec
 oče
 mati
 otrok
 brat
 sestra
 skrbnik
 drugo (prosimo, navedite
 država članica
 naslov v navedeni državi
 rezidenčni status
 upravičenec do mednarodne zaščite
 rezident
 prosilec
 biva nezakonito
 b) Ali se kateri od njih ne strinja z obravnavo prošnje v navedeni državi članici?
 Da
 Ne
 Druga koristna pojasnila
 (1) Opomba: besedna zveza „države članice“ vključuje Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajn.
 (2) Vključno z Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajnom.
 (3) Vključno z Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajnom.
 (4) Vključno z Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajnom.
 (5) Vključno z Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajnom.
 „PRILOGA II
 (Sklicevanja se nanašajo na Uredbo (EU) št. 604/2013)
 SEZNAM A
 DOKAZILA
 I. Postopek določanja države, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito
 1. Prisotnost družinskega člana ali sorodnika (očeta, matere, otroka, brata ali sestre, tete, strica, starega starša, odrasle osebe, odgovorne za otroka, skrbnika) prosilca, ki je mladoletnik brez spremstva (člen 8)
 Neposredni dokazi
 —
 pisna potrditev informacij s strani druge države članice,
 —
 izvlečki iz registrov,
 —
 dovoljenja za prebivanje, izdana družinskemu članu,
 —
 dokazila, če obstajajo, da so osebe v sorodu,
 —
 v nasprotnem primeru, kadar je potrebno, test DNK ali krvni test.
 2. Zakonito bivanje družinskega člana, ki je upravičenec do mednarodne zaščite, v državi članici (člen 9)
 Neposredni dokazi
 —
 pisna potrditev informacij s strani druge države članice,
 —
 izvlečki iz registrov,
 —
 dovoljenja za prebivanje, izdana osebi, ki ima status begunca ali status subsidiarne zaščite,
 —
 dokazila, če obstajajo, da so osebe v sorodu,
 —
 privolitev zadevnih oseb.
 3. Prisotnost družinskega člana, ki prosi za mednarodno zaščito, o čigar prošnji za mednarodno zaščito v državi članici še ni bila sprejeta prva vsebinska odločitev (člen 10)
 Neposredni dokazi
 —
 pisna potrditev informacij s strani druge države članice,
 —
 izvlečki iz registrov,
 —
 dovoljenja za začasno prebivanje, izdana osebi za čas obravnavanja prošnje,
 —
 dokazila, če obstajajo, da so osebe v sorodu,
 —
 v nasprotnem primeru, kadar je potrebno, test DNK ali krvni test,
 —
 privolitev zadevnih oseb.
 4. Veljavni dokumenti za prebivanje (člen 12(1) in (3)) ali dokumenti za prebivanje, katerih veljavnost je potekla pred manj kot dvema letoma [in datum začetka njihove veljavnosti] (člen 12(4))
 Neposredni dokazi
 —
 dokument za prebivanje,
 —
 izvlečki iz registra tujcev ali podobnih registrov,
 —
 poročila/potrditve informacij s strani države članice, ki je izdala dokument za prebivanje.
 5. Veljavni vizumi (člen 12(2) in (3)) in vizumi, katerih veljavnost je potekla pred manj kot šestimi meseci [in datum začetka njihove veljavnosti] (člen 12(4))
 Neposredni dokazi
 —
 izdani vizum (veljaven ali potekel, kot je primerno),
 —
 izvlečki iz registra tujcev ali podobnih registrov,
 —
 pozitivni rezultat (zadetek), ki se prenese prek VIS v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 767/2008,
 —
 poročila/potrditve informacij s strani države članice, ki je izdala vizum.
 6. Zakonit vstop na ozemlje preko zunanje meje (člen 14)
 Neposredni dokazi
 —
 vstopni žig v potnem listu,
 —
 izstopni žig države, ki meji na državo članico, ob upoštevanju poti, po kateri je potoval prosilec, in datuma prehoda meje,
 —
 vozovnice, ki dokazujejo vstop preko zunanje meje,
 —
 vstopni žig ali podobni zaznamek v potnem listu.
 7. Nezakonit vstop na ozemlje preko zunanje meje (člen 13(1))
 Neposredni dokazi
 —
 pozitivni rezultat, ki ga posreduje sistem Eurodac po primerjavi prstnih odtisov prosilca s prstnimi odtisi, odvzetimi v skladu s členom 14 uredbe „Eurodac“,
 —
 vstopni žig v ponarejenem ali predrugačenem potnem listu,
 —
 izstopni žig države, ki meji na državo članico, ob upoštevanju poti, po kateri je potoval prosilec, in datuma prehoda meje,
 —
 vozovnice, ki dokazujejo vstop preko zunanje meje,
 —
 vstopni žig ali podobni zaznamek v potnem listu.
 8. Najmanj petmesečno nepretrgano bivanje v državi članici (člen 13(2))
 Neposredni dokazi
 —
 začasna dovoljenja za prebivanje, izdana za čas obravnavanja vloge za izdajo dovoljenja za prebivanje,
 —
 pozivi k zapustitvi ozemlja ali odredba o izgonu, ki so bili izdani v presledkih najmanj petih mesecev ali niso bili izvršeni,
 —
 izvlečki iz evidence bolnišnic, zaporov, prostorov za pridržanje.
 9. Zapustitev ozemlja držav članic (člen 19(2))
 Neposredni dokazi
 —
 izstopni žig,
 —
 izvlečki iz registrov tretjih držav (ki dokazujejo prebivanje),
 —
 vozovnice, ki dokazujejo odhod preko zunanje meje ali vstop na zunanji meji,
 —
 poročilo/potrditev s strani države članice, iz katere je prosilec zapustil ozemlje držav članic,
 —
 žig tretje države, ki meji na državo članico, ob upoštevanju poti, po kateri je potoval prosilec, in datuma prehoda meje.
 II. Obveznost države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje, da ponovno prevzame ali sprejme prosilca.
 1. Postopek določanja odgovorne države članice poteka v državi članici, v kateri je bila prošnja vložena (člen 20(5))
 Neposredni dokazi
 —
 pozitivni rezultat, ki ga posreduje sistem Eurodac po primerjavi prstnih odtisov prosilca s prstnimi odtisi, odvzetimi v skladu s členom 9 uredbe „Eurodac“,
 —
 obrazec, ki ga je predložil prosilec,
 —
 uradno poročilo pristojnih organov,
 —
 prstni odtisi, odvzeti v zvezi s prošnjo,
 —
 izvlečki iz ustreznih registrov in datotek,
 —
 pisno poročilo pristojnih organov, da je bila prošnja vložena.
 2. Prošnja se obravnava ali je bila vložena že prej (člen 18(1)(b), (c) in (d))
 Neposredni dokazi
 —
 pozitivni rezultat, ki ga posreduje sistem Eurodac po primerjavi prstnih odtisov prosilca s prstnimi odtisi, odvzetimi v skladu s členom 9 uredbe „Eurodac“,
 —
 obrazec, ki ga je predložil prosilec,
 —
 uradno poročilo pristojnih organov,
 —
 prstni odtisi, odvzeti v zvezi s prošnjo,
 —
 izvlečki iz ustreznih registrov in datotek,
 —
 pisno poročilo pristojnih organov, da je bila prošnja vložena.
 3. Zapustitev ozemlja držav članic (člena 20(5)) in 19(2))
 Neposredni dokazi
 —
 izstopni žig,
 —
 izvlečki iz registrov tretjih držav (ki dokazujejo prebivanje),
 —
 izstopni žig tretje države, ki meji na državo članico, ob upoštevanju poti, po kateri je potoval prosilec, in datuma prehoda meje,
 —
 pisno dokazilo pristojnih organov, da je bil tujec dejansko izgnan.
 4. Izgon z ozemlja držav članic (člen 19(3))
 Neposredni dokazi
 —
 pisno dokazilo pristojnih organov, da je bil tujec dejansko izgnan,
 —
 izstopni žig,
 —
 potrditev informacije o izgonu s strani tretje države.
 SEZNAM B
 POSREDNE OKOLIŠČINE
 I. Postopek določanja države, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito
 1. Prisotnost družinskega člana (oče, mati, skrbnik) prosilca, ki je mladoletnik brez spremstva (člen 8)
 Indikativni dokazi (1)
 —
 preverljive informacije, ki jih posreduje prosilec,
 —
 izjave zadevnih družinskih članov,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR).
 2. Zakonito prebivanje družinskega člana, ki je upravičenec do statusa begunca ali mednarodne zaščite, v državi članici (člen 9)
 Indikativni dokazi
 —
 preverljive informacije, ki jih posreduje prosilec,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR).
 3. Prisotnost družinskega člana, ki prosi za mednarodno zaščito, o čigar prošnji za mednarodno zaščito v državi članici še ni bila sprejeta prva vsebinska odločitev (člen 10)
 Indikativni dokazi
 —
 preverljive informacije, ki jih posreduje prosilec,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR).
 4. Veljavni dokumenti za prebivanje (člen 12(1) in (3)) ali dokumenti za prebivanje, katerih veljavnost je potekla pred manj kot dvema letoma [in datum začetka njihove veljavnosti] (člen 12(4))
 Indikativni dokazi
 —
 podrobne in preverljive izjave prosilca,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),
 —
 poročila/potrditev informacij s strani države članice, ki ni izdala dovoljenja za prebivanje,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.
 5. Veljavni vizumi (člen 12(2) in (3)) in vizumi, katerih veljavnost je potekla pred manj kot šestimi meseci [in datum začetka njihove veljavnosti] (člen 12(4))
 Indikativni dokazi
 —
 podrobne in preverljive izjave prosilca,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),
 —
 poročila/potrditev informacij s strani države članice, ki ni izdala dovoljenja za prebivanje,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.
 6. Zakonit vstop na ozemlje preko zunanje meje (člen 14)
 Indikativni dokazi
 —
 podrobne in preverljive izjave prosilca,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),
 —
 poročila/potrditev informacij s strani druge države članice ali tretje države,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,
 —
 prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.
 V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A,
 —
 vozovnice,
 —
 hotelski računi,
 —
 izkaznice za vstop v javne ali zasebne institucije v državah članicah,
 —
 kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd.,
 —
 informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve turistične agencije,
 —
 druge podobne posredne okoliščine.
 7. Nezakonit vstop na ozemlje preko zunanje meje (člen 13(1))
 Indikativni dokazi
 —
 podrobne in preverljive izjave prosilca,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),
 —
 poročila/potrditev informacij s strani druge države članice ali tretje države,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,
 —
 prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.
 V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A,
 —
 vozovnice,
 —
 hotelski računi,
 —
 izkaznice za vstop v javne ali zasebne institucije v državah članicah,
 —
 kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd.,
 —
 informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije,
 —
 druge podobne posredne okoliščine.
 8. Najmanj petmesečno nepretrgano bivanje v državi članici (člen 13(2))
 Indikativni dokazi
 —
 podrobne in preverljive izjave prosilca,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),
 —
 poročila/potrditev informacij s strani nevladne organizacije, kot je organizacija, ki nudi nastanitev pomoči potrebnim,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,
 —
 prstni odtisi,
 —
 vozovnice,
 —
 hotelski računi,
 —
 izkaznice za vstop v javne ali zasebne institucije v državah članicah,
 —
 kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd.,
 —
 informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije,
 —
 druge podobne posredne okoliščine.
 9. Zapustitev ozemlja držav članic (člen 19(2))
 Indikativni dokazi
 —
 podrobne in preverljive izjave prosilca,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),
 —
 poročila/potrditev informacij s strani druge države članice,
 —
 glede člena 19(2): izstopni žig, kadar je zadevni prosilec zapustil ozemlje držav članic za več kot tri mesece,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,
 —
 prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.
 V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A,
 —
 vozovnice,
 —
 hotelski računi,
 —
 kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd. v tretji državi,
 —
 informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije,
 —
 druge podobne posredne okoliščine.
 II. Obveznost države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, da ponovno prevzame ali sprejme prosilca
 1. Postopek določanja odgovorne države članice poteka v državi članici, v kateri je bila prošnja vložena (člen 20(5)).
 Indikativni dokazi
 —
 preverljive izjave prosilca,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),
 —
 poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani druge države članice.
 2. Prošnja za mednarodno zaščito se obravnava ali je bila vložena že prej (člen 18(1)(b), (c) in (d)).
 Indikativni dokazi
 —
 preverljive izjave prosilca,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),
 —
 poročila/potrditev informacij s strani druge države članice.
 3. Zapustitev ozemlja držav članic (člena 20(5)) in 19(2))
 Indikativni dokazi
 —
 podrobne in preverljive izjave prosilca,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),
 —
 poročila/potrditev informacij s strani druge države članice,
 —
 izstopni žig, kadar je zadevni prosilec zapustil ozemlje držav članic za več kot tri mesece,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,
 —
 prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.
 V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A,
 —
 vozovnice,
 —
 hotelski računi,
 —
 kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd. v tretji državi,
 —
 informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije,
 —
 druge podobne posredne okoliščine.
 4. Izgon z ozemlja držav članic (člen 19(3)).
 Indikativni dokazi
 —
 preverljive izjave prosilca,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat ZN za begunce (UNHCR),
 —
 izstopni žig, kadar je zadevni prosilec zapustil ozemlje držav članic za več kot tri mesece,
 —
 poročila/potrditev informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,
 —
 prstni odtisi, razen kadar so pristojni organi tujcu odvzeli prstne odtise ob prehodu zunanje meje.
 V slednjem primeru veljajo za neposredni dokaz, kot je opredeljeno na seznamu A,
 —
 vozovnice,
 —
 hotelski računi,
 —
 kartice za naročanje pri zdravnikih, zobozdravnikih itd.,
 —
 informacije, ki dokazujejo, da je prosilec uporabil storitve kurirske službe ali turistične agencije,
 —
 druge podobne posredne okoliščine.
 „PRILOGA III
 Besedilo slike
 STANDARDNI OBRAZEC ZAHTEVE ZA PONOVNI SPREJEM
 Zahteva za ponovni sprejem, predložena na podlagi naslednjih členov Uredbe (EU) št. 604/2013:
 Člen 20(5) (postopek določanja odgovorne države članice poteka v državi članici, v kateri je bila prošnja vložena):
 Člen 18(1)(b) (prosilec je prošnjo vložil v drugi državi članici ali se nahaja v drugi državi članici brez dokumenta za prebivanje, prošnja pa se obravnava v odgovorni državi članici):
 Člen 18(1)(c) (državljan tretje države ali oseba brez državljanstva je vložila prošnjo ali se nahaja na ozemlju druge države članice brez dokumenta za prebivanje, po tem, ko je umaknila svojo prošnjo v odgovorni državi članici):
 Člen 18(1)(d) (državljan tretje države ali oseba brez državljanstva je vložila prošnjo ali se nahaja na ozemlju druge države članice brez dokumenta za prebivanje, njena prošnja pa je bila zavrnjena v odgovorni državi članici):
 Podatki sistema Eurodac:
 Eurodac št.: ...
 Nujen odgovor:
 Najpozneje do: ...
 Razlog za nujno obravnavo: ...
 Referenčna številka
 Osebni podatki prosilca
 1. Priimek (*)
 Dekliški priimek
 2. Ime(-na)
 3. Ali prosilec uporablja / je uporabljal druga imena?
 Da
 Ne
 Katera?
 4. Datum rojstva
 5. Kraj rojstva
 Okrožje/regija
 Država
 6. Državljanstvo(-a)
 (navedite vsa)
 a) sedanje
 b) preteklo
 c) nobeno / brez državljanstva
 7. Spol
 Moški
 Ženska
 8. Ime očeta
 9. Ime matere
 10. Zakonski stan
 Samski
 Poročen
 Ovdovel
 Razvezan
 V zunajzakonski skupnosti
 (*) Z velikimi tiskanimi črkami.
 Fotografija
 Besedilo slike
 11. Ustrezen datum prošnje v državi, ki daje zahtevo, ali datum zadetka v sistemu Eurodac ali datum, ko je država članica, ki daje zahtevo, ugotovila, da je za zadevno osebo morda odgovorna država članica, na katero je zahteva naslovljena.
 Predhodni postopki
 12. Ali je prosilec v preteklosti že zaprosil za mednarodno zaščito ali za priznanje statusa begunca v državi prebivališča ali kateri koli drugi državi?
 Da
 Ne
 Kdaj in kje?
 Ali je bila o prošnji sprejeta odločitev?
 Ne
 Ne vem
 Da, prošnja je bila zavrnjena
 Kdaj je bila sprejeta odločitev?
 13. Ali je prosilec navedel, da je zapustil ozemlje držav članic?
 Da
 Ne
 Če je to navedel:
 Datum odhoda: ...
 Datum vrnitve: ...
 V katero(-e) državo(-e) je šel?
 Potek potovanja:
 14. Dokumenti, ki jih je predložil prosilec
 Prosimo, priložite seznam:
 Drugi koristni podatki:
 „PRILOGA IV
 Besedilo slike
 Vzorec prepustnice za predajo prosilcev za mednarodno zaščito
 PREPUSTNICA
 Referenčna št. (*):
 Izdana v skladu s členom 29(1) Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic (1) vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva.
 Velja le za predajo iz ... (2) v ... (3),prosilec se mora zglasiti pri ... (4) do ... (5)
 Izdana v/na:. ...
 PRIIMEK: ...
 IME/IMENA: ...
 DATUM IN KRAJ ROJSTVA: ...
 DRŽAVLJANSTVO: ...
 Datum izdaje ...
 Za Ministrstvo za notranje zadeve: ...
 ŽIG
 Istovetnost imetnika te prepustnice je bila uradno ugotovljena ... (6) (7).
 Ta dokument se izda izključno na podlagi člena 29(1) Uredbe (EU) št. 604/2013 in se v nobenih okoliščinah ne more obravnavati kot enakovreden potni listini, ki omogoča prehod zunanje meje, ali kot enakovreden dokumentu, ki dokazuje istovetnost posameznika.
 (*) Referenčno številko izda država, iz katere se izvede predaja.
 (1) Opomba: besedna zveza „države članice“ vključuje Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajn.
 (2) Država članica, iz katere je bila izvedena predaja.
 (3) Država članica, v katero je bila izvedena predaja.
 (4) Kraj, kjer se mora prosilec zglasiti po prihodu v odgovorno državo članico.
 (5) Datum, do katerega se mora prosilec zglasiti po prihodu v odgovorno državo članico.
 (6) Na podlagi naslednjih potnih listin ali identifikacijskih dokumentov, ki jih je predložil organom:
 (7) Na podlagi izjave prosilca za azil ali drugih dokumentov, ki niso zajemali potne listine ali identifikacijskega dokumenta.
 FOTOGRAFIJA
 „PRILOGA V
 Besedilo slike
 ZAHTEVEK ZA INFORMACIJE V SKLADU S ČLENOM 34 UREDBE (EU) št. 604/2013
 Datum: / /
 Referenčna št.: ...
 Zadevna oseba:
 priimek: ...
 ime: ...
 datum rojstva: ...
 kraj rojstva: ...
 državljanstvo: ...
 Priloženi indikativni dokazi:
 Da:
 Ne:
 (prosimo, navedite)
 Ta zahtevek za informacije zadeva:
 dokument za prebivanje
 pritožbo:
 potno listino:
 odločbo:
 vizum:
 izgon:
 prošnjo za mednarodno zaščito:
 drugo:
 Podrobnosti: ...
 „PRILOGA VI
 Besedilo slike
 STANDARDNI OBRAZEC ZA PRENOS PODATKOV PRED PREDAJO V SKLADU S ČLENOM 31(4) UREDBE (EU) št. 604/2013
 Datum (DD/MM/LL):
 Država članica, ki izvede predajo:
 Referenčna številka v državi članici, ki izvede predajo:
 Odgovorna država članica:
 Referenčna številka v odgovorni državi članici:
 Podatki za ugotavljanje istovetnosti osebe, ki jo je treba predati:
 priimek: (če se priimek v odgovorni državi članici razlikuje od navedenega, ga je treba navesti )
 ime: (če se ime v odgovorni državi članici razlikuje od navedenega, ga je treba navesti )
 vzdevek: (če se vzdevek v odgovorni državi članici razlikuje od navedenega, ga je treba navesti )
 datum in kraj rojstva:
 državljanstvo(-a):
 spol: M/Ž
 Časovni okvir predaje:
 v šestih mesecih po sprejemu zahteve;
 v šestih mesecih od odločitve o pritožbi z odložilnim učinkom; navedite datum, ko je bila izdana dokončna odločitev o pritožbi ali reviziji;
 v enem letu po sprejemu zahteve, ker oseba prestaja zaporno kazen;
 v 18 mesecih po sprejemu zahteve zaradi pobega osebe.
 Podatki v zvezi s predajo:
 Vrsta predaje:
 prostovoljna predaja
 predaja v obliki nadzorovanega odhoda
 predaja v spremstvu ; po možnosti navedite podrobnosti o spremstvu (ime, funkcija itd.).
 Predlagani datum predaje (DD/MM/LL):
 Sredstva, uporabljena za predajo osebe odgovorni državi članici:
 avtomobil (prosimo, navedite podrobnosti )
 vlak (prosimo, navedite podrobnosti )
 letalo (prosimo, navedite podrobnosti )
 drugo (prosimo, navedite katero in navedite podrobnosti )
 Kraj na ozemlju (1) odgovorne države članice, na katerem se bo oseba zglasila ali bo predana organom:
 (1) Izraz „na ozemlju“ zajema mejne prehode in notranje ozemlje države, poleg tega pa tudi primere predaje s spremstvom (ki je lahko omejena na mejni prehod) in primere prostovoljne predaje (v katerih se oseba zglasi pri azilnih organih znotraj ozemlja). Pravila o delitvi stroškov med državo članico, ki izvede predajo, in sprejemno državo članico so določena v členu 30 Uredbe (EU) št. 604/2013.
 Besedilo slike
 Predvideni datum in čas prihoda v odgovorno državo članico:
 Oseba, ki jo je treba predati, bo imela pri sebi:
 prepustnico;
 drugo potno listino; prosimo, navedite vrsto in referenčno številko
 Dokumenti, ki jih bo imela oseba pri sebi:
 Drugi podatki v zvezi z osebo, ki jo je treba predati:
 Če oseba potuje z družino:
 zakonec; prosimo, navedite ime, starost in referenčne številke, kjer je ustrezno
 otroci; prosimo, navedite ime, starost in referenčne številke, kjer je ustrezno
 morebitni drugi sorodnik; prosimo, navedite razmerje, ime, starost in referenčne številke, kjer je ustrezno
 Pomoč, potrebna ob prihodu, razen zdravstvena pomoč:
 Kontaktni podatki članov družine, sorodnikov in drugih oseb v sorodstvenem razmerju v odgovorni državi članici:
 Jeziki, ki jih govori(-jo) oseba(-e), ki jo/jih je treba predati:
 Če osebo spremljajo mladoletniki, prosimo, zagotovite, kadar je mogoče, informacije o stopnji izobrazbe mladoletnikov:
 Zdravstveno stanje oseb(-e), ki jo/jih je treba predati:
 vse osebe, ki jih je treba predati, se zdijo sposobne potovati;
 ena ali več oseb, ki jih je treba predati, ima zdravstvene težave; v tem primeru navedite imena in referenčne številke navedenih oseb ter podrobno navedite, če so priložena ustrezna zdravniška spričevala:
 da;
 ne, oseba je fizično ali pravno nesposobna dati svojo privolitev in življenjsko pomembni interesi prosilca ali druge osebe niso prizadeti;
 ne, oseba ni soglašala s prenosom njenih zdravstvenih podatkov.
 Vsi drugi pomembni podatki o osebi(-ah), ki jo/jih je treba predati:
 „PRILOGA VII
 Besedilo slike
 STANDARDNI OBRAZEC ZA IZMENJAVO INFORMACIJ O OTROKU, BRATU ALI SESTRI OZIROMA STARŠU PROSILCA V RAZMERJU ODVISNOSTI V SKLADU S ČLENOM 16(4) UREDBE (EU) št. 604/2013
 DEL A
 PODATKI, KI JIH IZPOLNI DRŽAVA ČLANICA, KI DAJE ZAHTEVO
 Datum (DD/MM/LL):
 Referenčna številka:
 Država članica, ki daje zahtevo:
 Država(-e) članica(-e), na katero(-e) je zahteva naslovljena:
 Podatki o prosilcu:
 priimek:
 ime:
 datum in kraj rojstva (ki ju je prosilec navedel ali izkazal z dokumentacijo ):
 Če ni tega podatka, starost, ki jo je navedel prosilec:
 državljanstvo(-a):
 spol: M/Ž
 Predlagani datum za prejem odgovora:
 Podatki, ki omogočajo ugotovitev istovetnosti osebe in kraja, na katerem se oseba morda nahaja na ozemlju države članice, na katero je zahteva naslovljena:
 domnevno sorodstveno razmerje s prosilcem:
 otrok
 brat ali sestra
 starš
 osebni podatki otroka, brata ali sestre oziroma starša:
 priimek:
 ime:
 datum in kraj rojstva:
 državljanstvo(-a) (sedanje in prejšnje):
 spol: M /Ž
 naslov v državi članici, na katero je zahteva naslovljena:
 Prosimo, priložite fotografske dokaze, ki bi lahko bili koristni pri ugotavljanju istovetnosti otroka, brata ali sestre oziroma starša.
 Priloženi fotografski dokazi (če obstajajo).
 navedeno razmerje odvisnosti:
 prosilec trdi, da je odvisen od osebe;
 oseba trdi, da je odvisna od prosilca.
 vrsta odvisnosti:
 nosečnost
 novorojeni otrok
 huda bolezen
 huda invalidnost
 starost
 Druge pripombe:
 Besedilo slike
 DEL B
 PODATKI, KI JIH IZPOLNI DRŽAVA ČLANICA, NA KATERO JE ZAHTEVA NASLOVLJENA
 Referenčna številka:
 Zahtevani podatki:
 Prosimo, navedite podatke o prisotnosti osebe na ozemlju države članice, na katero je zahteva naslovljena:
 oseba ni bila najdena;
 Ali zgoraj navedena oseba zakonito prebiva v državi članici, na katero je zahteva naslovljena:
 da
 ne
 je v tekočem postopku pridobitve dovoljenja za zakonito prebivanje (dodatni podatki: )
 v drugi situaciji (prosimo, navedite, kateri):
 Prosimo, navedite, če je bila ugotovljena istovetnost osebe in/ali je bil ugotovljen kraj, kjer se nahaja:
 ime:
 priimek:
 datum in kraj rojstva:
 državljanstvo:
 kontaktni podatki: naslov, telefonska številka itn.:
 Kateri koli drugi podatki, ki bi omogočili ugotovitev istovetnosti osebe ali kraja, kjer se nahaja (fotografije, izjave, upravne informacije itn.)
 V primerih, kadar je ugotovljeno, da otrok, brat ali sestra oziroma starš zakonito prebiva(-jo) v državi članici, na katero je zahteva naslovljena:
 Navedeno sorodstveno razmerje s prosilcem:
 po preiskavi, prosimo, navedite domnevno sorodstveno razmerje osebe, katere istovetnost je bila ugotovljena, s prosilcem:
 prosimo, navedite informacije o vrsti podatkov, ki so bili uporabljeni za določitev sorodstvenega razmerja (npr. upravna potrdila ali druge vrste uradnih dokumentov v posesti osebe)
 Domnevna sposobnost osebe, da skrbi za prosilca, kjer je ustrezno:
 oseba se ne zdi sposobna skrbeti za prosilca
 oseba se zdi sposobna skrbeti za prosilca
 V tem primeru vas prosimo, da predložite uvodne podatke glede nekaterih ali vseh naslednjih vidikov:
 osnovne dokaze o finančni zmožnosti osebe, da skrbi za prosilca (finančni podatki, podatki o zaposlitvi, podatki o socialni varnosti itn.) – prosimo, priložite dokumentacijo;
 dokaze o sposobnosti osebe, da skrbi za prosilca (oseba pisno izrazi željo, da bi skrbela za prosilca; oseba se zdi socialno in psihološko primerna, da skrbi za prosilca; oseba je že v preteklosti skrbela za prosilca itn.) – prosimo, priložite pisno soglasje.
 Kjer je ustrezno, prosimo, navedite ime in kontaktne podatke javnega organa, služb zastopanja, nevladnih organizacij ali medvladnih organizacij, ki so sodelovale pri ugotavljanju istovetnosti osebe in kraja, kjer se oseba nahaja, ugotavljanju stopnje sorodstvenega razmerja ali ocenjevanju sposobnosti osebe, da skrbi za prosilca, ter s katerimi lahko stopijo v stik zdravstvene/socialne službe v državi članici, ki daje zahtevo
 Druge pripombe:
 „PRILOGA VIII
 Besedilo slike
 STANDARDNI OBRAZEC ZA IZMENJAVO INFORMACIJ O DRUŽINI, BRATIH IN SESTRAH ALI DRUGIH SORODNIKIH OTROKA BREZ SPREMSTVA V DUBLINSKEM POSTOPKU V SKLADU S ČLENOM 6(5) UREDBE (EU) št. 604/2013
 DEL A
 PODATKI, KI JIH IZPOLNI DRŽAVA ČLANICA, KI DAJE ZAHTEVO
 Datum (DD/MM/LL):
 Referenčna številka:
 Država članica, ki daje zahtevo:
 Država(-e) članica(-e), na katero(-e) je zahteva naslovljena:
 Podatki v zvezi z otrokom:
 priimek:
 ime:
 datum rojstva, kot je dokumentiran:
 če ni tega podatka, starost, ki jo je navedel otrok:
 kraj rojstva:
 starost, kot jo je ugotovila država članica, ki daje zahtevo:
 da; prosimo, navedite metodo ugotavljanja starosti in rezultat
 ne
 državljanstvo(-a) ali država običajnega prebivališča, če se šteje, da je oseba brez državljanstva:
 spol: M /Ž
 Predlagani datum za prejem odgovora (1):
 Razlogi za zahtevo po informacijah (prosimo, označite ustrezna okenca):
 Informacije, ki jih je navedel otrok: (prosimo, na kratko navedite vsebino informacij, koristnih za ugotavljanje istovetnosti staršev, bratov ali sester oziroma drugih sorodnikov)
 mnenje otroka [glede prihodnjega skrbništva] v skladu s členom 6 Uredbe
 informacije, ki jih zagotovi druga oseba, ki potuje z otrokom: (prosimo, navedite sorodstveno razmerje te osebe z otrokom in na kratko opišite vsebino informacij, koristnih za ugotavljanje istovetnosti staršev, bratov ali sester oziroma drugih sorodnikov);
 informacije, ki jih je navedel zastopnik: (prosimo, na kratko navedite vsebino informacij, koristnih za ugotavljanje istovetnosti staršev, bratov ali sester oziroma drugih sorodnikov);
 informacije, pridobljene prek organizacij za zaščito otrok / Rdečega križa / Urada visokega komisariata ZN za begunce / Mednarodnega odbora Rdečega križa / drugih nevladnih ali medvladnih organizacij: (prosimo, navedite organizacijo in povzetek informacij, koristnih za ugotavljanje istovetnosti staršev, bratov ali sester oziroma drugih sorodnikov).
 Kar zadeva istovetnost osebe, ki se morda nahaja na ozemlju države članice, na katero je zahteva naslovljena:
 priimek:
 ime:
 državljanstvo(-a)
 spol: M /Ž
 kontaktni podatki, če so znani (naslov, telefon):
 vsi drugi podatki, ki bi omogočili, da se odkrije bivališče osebe v državi članici, na katero je zahteva naslovljena:
 (1) Predlagani štiritedenski rok bo vključen v ustrezni člen izvedbene uredbe.
 Besedilo slike
 domnevno sorodstveno razmerje z otrokom:
 starš
 odgovorna odrasla oseba
 brat ali sestra
 teta / stric
 eden od starih staršev
 katero koli drugo sorodstveno razmerje, ki ni določeno z Uredbo (prosimo, navedite: )
 Prosimo, priložite morebitne fotografske dokaze, ki bi lahko bili koristni pri ugotavljanju istovetnosti zadevne osebe.
 Priloženi fotografski dokazi
 Druge pripombe:
 DEL B
 PODATKI, KI JIH IZPOLNI DRŽAVA ČLANICA, NA KATERO JE ZAHTEVA NASLOVLJENA
 Referenčna številka:
 Prosimo, navedite podatke o prisotnosti osebe na ozemlju države članice, na katero je zahteva naslovljena:
 oseba ni bila najdena;
 oseba je bila najdena; V tem primeru, prosimo, navedite:
 priimek:
 ime:
 datum in kraj rojstva:
 državljanstvo:
 kontaktne podatke, če so znani (naslov, telefon):
 vse druge informacije o tem, kje se oseba nahaja:
 Ali zgoraj navedena oseba zakonito biva na ozemlju države članice, na katero je zahteva naslovljena?
 da
 ne
 je v tekočem postopku pridobitve dovoljenja za zakonito prebivanje (dodatne informacije: )
 v drugi situaciji (prosimo, navedite, kateri):
 Če je odgovor „da“, kakšen status ima (prosimo, označite eno ali več ustreznih okenc):
 prosilec za mednarodno zaščito
 upravičenec do mednarodne zaščite
 z vizumom za kratkoročno bivanje
 z dovoljenjem za prebivanje ali vizumom za dolgoročno bivanje
 v postopku pridobitve dovoljenja za prebivanje
 v zaporu (prosimo, navedite razlog, začetek in dolžino zaporne kazni )
 kateri koli drug pravni status (prosimo, navedite )
 Besedilo slike
 Če oseba na ozemlju države članice, na katero je zahteva naslovljena, biva z neurejenim statusom:
 v postopku vračanja
 v zaporu (prosimo, navedite razlog, začetek in dolžino zaporne kazni)
 je pridržana (prosimo, navedite začetek in dolžino pridržanja )
 v drugi situaciji (prosimo, navedite, kateri):
 Če se oseba ne nahaja več na ozemlju države članice, na katero je zahteva naslovljena:
 datum odhoda
 (prosimo, navedite datum vrnitve DD/MM/LL)
 oseba je na begu
 (prosimo, navedite približen datum pobega DD/MM/LL )
 v kateri koli drugi situaciji (prosimo, navedite)
 Če je znan kraj, na katerem se oseba zadržuje, prosimo, navedite kontaktne podatke: naslov, telefonsko številko itn.
 Vsi drugi podatki, ki bi omogočili ugotovitev istovetnosti osebe ali kraja, kjer se nahaja (fotografije, izjave, upravne informacije itn.)
 Če je država članica, na katero je zahteva naslovljena, seznanjena ali je bila seznanjena s prisotnostjo družinskih članov ali sorodnikov, vendar ni več seznanjena z njihovim bivališčem, prosimo, opišite okoliščine te prisotnosti
 V primerih, ko zgoraj navedena(-e) oseba(-e) zakonito biva(-jo) na ozemlju države članice, na katero je zahteva naslovljena:
 Sorodstveno razmerje osebe z otrokom:
 po preiskavi, prosimo, navedite domnevno vrsto sorodstvenega razmerja osebe, katere istovetnost je bila ugotovljena, z otrokom:
 prosimo, navedite informacije o vrsti podatkov, ki so bili uporabljeni za določitev sorodstvenega razmerja (npr. upravna potrdila ali druge vrste uradnih dokumentov v posesti osebe)
 Domnevna sposobnost osebe, da skrbi za otroka:
 oseba se ne zdi sposobna skrbeti za otroka
 oseba se zdi sposobna skrbeti za otroka
 V slednjem primeru vas prosimo, da predložite predhodno oceno glede nekaterih ali vseh naslednjih vidikov:
 materialna dokazila o sposobnosti skrbeti za otroka (finančne informacije, informacije o zaposlitvi, informacije o socialni varnosti itn.)
 druga dokazila o sposobnosti skrbeti za otroka (oseba želi prevzeti skrb za otroka, oseba se zdi socialno in psihološko primerna, da skrbi za otroka, oseba je v preteklosti že skrbela za otroka itn.)
 Kjer je ustrezno, prosimo, navedite ime in kontaktne podatke javnega organa, služb zastopanja, nevladnih ali medvladnih organizacij, ki so sodelovale pri ugotavljanju istovetnosti osebe in kraja, kjer se oseba nahaja, ugotavljanju stopnje sorodstvenega razmerja ali ocenjevanju sposobnosti osebe, da skrbi za otroka, ter s katerimi lahko stopijo v stik pristojne službe v državi članici, ki daje zahtevo
 Morebitne druge opombe ali pomembne informacije:
 Priloge (kjer je to ustrezno):
 „PRILOGA IX
 Besedilo slike
 STANDARDNI OBRAZEC ZA IZMENJAVO ZDRAVSTVENIH PODATKOV PRED PREDAJO V DUBLINSKEM POSTOPKU V SKLADU S ČLENOM 32(1) UREDBE (EU) št. 604/2013
 (Skupno zdravniško spričevalo)
 Datum (DD/MM/LL):
 Država članica, ki izvede predajo:
 Referenčna številka v državi članici, ki izvede predajo:
 Odgovorna država članica:
 Referenčna številka v odgovorni državi članici:
 Podatki za ugotavljanje istovetnosti osebe, ki jo je treba predati:
 priimek:
 ime:
 datum in kraj rojstva:
 državljanstvo(-a):
 spol: M /Ž
 Podatki v zvezi s predajo:
 Vrsta predaje:
 prostovoljna predaja
 v obliki nadzorovanega odhoda
 v spremstvu
 Prevozna sredstva, uporabljena za predajo osebe odgovorni državi članici:
 avto
 vlak
 letalo
 druga (prosimo, navedite katera in navedite podrobnosti )
 I. Informacije, ki jih zagotovi država članica, ki izvede predajo
 Splošna ocena zdravstvenega stanja osebe:
 invalidna oseba
 starejša oseba
 nosečnica
 mladoletna oseba
 žrtev mučenja ali drugih oblik fizičnega nasilja
 žrtev posilstva ali drugih oblik spolnega nasilja
 žrtev psihičnega nasilja
 oseba z duševnimi motnjami
 oseba trpi za drugo boleznijo, za katero je potrebna zdravniška pomoč
 Prosimo, navedite, ali je ocena temeljila na samoocenjevanju ali jo je zagotovilo zdravstveno osebje:
 Zdravstvena diagnoza (kjer je ustrezno):
 Navedite vrsto zdravljenja, kjer je ustrezno: in zdravila, ki se uporabljajo
 Trajanje zdravljenja (če je znano): od ; do
 Prosimo, navedite, ali je treba zdravljenje nadaljevati po prihodu v odgovorno državo članico: do
 Vrsta nadaljnjega zdravljenja (če je znano in se šteje za potrebno)
 Besedilo slike
 II. Informacije, pomembne med predajo
 Oseba je med predajo v spremstvu / med predajo prejema pomoč:
 zdravnika:
 zdravstvenega osebja:
 varnostnega osebja:
 brez spremstva:
 Če je oseba v spremstvu, prosimo, navedite podrobne informacije o spremljevalnem osebju:
 Zdravniška intervencija/pomoč, potrebna med predajo:
 da, katera:
 ne
 Če je oseba pod vplivom zdravil, ki bi lahko nanjo vplivala med predajo:
 da; zdravila:
 ne
 Posebne potrebe med predajo:
 III. Okoliščine, ki jih je treba upoštevati po prihodu
 Zdravstvena pomoč ali pomoč za posebne potrebe, potrebna ob prihodu:
 da, katera: ;
 ne
 IV. Izrecna privolitev predane osebe ali njenega zastopnika v prenos zdravstvenih podatkov:
 da, privolitev zadevne osebe
 da, privolitev zastopnika zadevne osebe
 oseba je fizično nesposobna dati privolitev; prosimo, navedite v skladu s členom 32(2) Uredbe (EU) št. 604/2013, kateri življenjski interesi bi lahko bili ogroženi
 oseba je pravno nesposobna dati privolitev; prosimo, navedite v skladu s členom 32(2) Uredbe (EU) št. 604/2013, kateri življenjski interesi bi lahko bili ogroženi
 Druge pripombe:
 „PRILOGA X
 DEL A
 INFORMACIJE O DUBLINSKI UREDBI ZA PROSILCE ZA MEDNARODNO ZAŠČITO V SKLADU S ČLENOM 4 UREDBE (EU) št. 604/2013 (2)
 Zaprosili ste nas za zaščito, ker ste bili po vašem mnenju prisiljeni zapustiti svojo domačo državo zaradi preganjanja, vojne ali tveganja resne škode. V zakonodaji je to poimenovano „prošnja/zahtevek za mednarodno zaščito“, vi pa ste poimenovani – „prosilec“. Ljudje, ki iščejo zaščito, so pogosto poimenovani „prosilci za azil“.
 Dejstvo, da ste zaprosili za azil v naši državi, ne zagotavlja, da bomo tukaj obravnavali vašo prošnjo. Država, ki bo obravnavala vašo prošnjo, se določi v postopku na podlagi zakonodajnega akta Evropske unije, ki je znan kot „dublinska“ uredba. V skladu s tem zakonodajnim aktom je za obravnavo vaše prošnje odgovorna samo ena država.
 Ta zakonodajni akt se uporablja na območju geografske regije, v kateri je 32 držav (3). Za namen te brošure, smo teh 32 držav poimenovali „dublinske države“.
 Če v tej brošuri česa ne razumete, za pojasnilo zaprosite naše organe.
 Pred obravnavo vaše prošnje za azil je treba ugotoviti, katera država je odgovorna za njeno obravnavanje – to imenujemo „dublinski postopek“. V dublinskem postopku se ne bo obravnaval razlog vaše prošnje za azil, ampak le vprašanje, katera država je odgovorna za odločanje o vaši prošnji za azil.
 —
 Kako dolgo bo trajalo, da se odloči, katera država bo obravnavala mojo prošnjo?
 —
 Koliko časa bo preteklo, preden bo moja prošnja obravnavana?
 Če organi naše države odločijo, da so odgovorni za odločanje o vaši prošnji za azil, to pomeni, da lahko ostanete v tej državi in da se vaša prošnja v tej državi tudi obravnava. Postopek obravnavanja vaše prošnje se bo začel takoj zatem.
 Če organi naše države odločijo, da je za obravnavanje vaše prošnje odgovorna druga država, vas bomo skušali takoj, ko bo to mogoče, poslati v navedeno državo, da se bo lahko vaša prošnja obravnavala tam. Celotni dublinski postopek lahko, do vaše predaje navedeni državi, v normalnih okoliščinah traja do 11 mesecev. Vašo prošnjo za azil bo nato preučila odgovorna država. Ta rok je lahko drugačen, če se skrivate pred organi, ste zaprti ali pridržani oziroma če se pritožite zoper odločbo o predaji. Če ste v eni od teh situacij, boste prejeli posebne informacije, s katerimi boste obveščeni o časovnem okviru, ki velja za vas. Če ste pridržani, boste obveščeni o razlogih za pridržanje in pravnih sredstvih, ki so vam na voljo.
 —
 Kako se določi država, ki je odgovorna za obravnavanje moje prošnje?
 Predpisani so različni razlogi, zakaj je lahko država odgovorna za obravnavanje vaše prošnje. Ti razlogi se preučujejo po predpisanem vrstnem redu; kot prvi razlog se obravnava vprašanje, ali je v tej dublinski državi prisoten vaš družinski član; ali imate ali ste v preteklosti imeli vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala dublinska država; oziroma ali ste potovali v ali skozi drugo dublinsko državo, bodisi zakonito bodisi nezakonito.
 Pomembno je, da nas takoj, ko je to mogoče, obvestite, če imate družinske člane v drugi dublinski državi. Če je vaš mož, žena ali otrok prosilec za azil oziroma mu je bila dodeljena mednarodna zaščita v drugi dublinski državi, bi lahko bila navedena država odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil.
 Organi ene države lahko odločijo, da bodo obravnavali vašo prošnjo, čeprav ta država za to ni odgovorna v skladu z merili iz dublinske uredbe. Ne bomo vas poslali v državo, za katero se ugotovi, da bi lahko kršila vaše človekove pravice.
 —
 Kaj se zgodi, če ne želim iti v drugo državo?
 Možnost imate, da izrazite svoje nestrinjanje z odločitvijo, na podlagi katere naj bi bili poslani v drugo dublinsko državo; takšno odločitev lahko izpodbijate pred sodiščem ali razsodiščem. Lahko tudi zaprosite, da ostanete v tej državi, dokler ni odločeno o vaši pritožbi ali zahtevi za ponovni pregled.
 Če umaknete svojo prošnjo za azil in odidete v drugo dublinsko državo, boste verjetno predani nazaj naši državi ali odgovorni dublinski državi.
 Zato je pomembno, da po vložitvi prošnje za azil ostanete v naši državi, dokler ne odločimo: 1) kdo je odgovoren za obravnavanje vaše prošnje za azil in/ali 2) da bomo obravnavali vašo prošnjo za azil v naši državi.
 Opozarjamo vas, da vas lahko pristojni organ pridrži (v zaprtem centru), če meni, da boste verjetno pobegnili ali se skrili, ker ne želite, da bi vas poslali v drugo državo. Če do tega pride, boste imeli pravico do pravnega zastopnika in boste obveščeni o drugih svojih pravicah, vključno s pravico do pritožbe zoper odločitev o pridržanju.
 —
 Zakaj sem zaprošen, da dovolim odvzem svojih prstnih odtisov?
 Če boste ob vložitvi prošnje za azil stari najmanj 14 let, vam bodo odvzeli prstne odtise, ki jih bodo posredovali v podatkovno zbirko prstnih odtisov, imenovano „Eurodac“. V tem postopku morate sodelovati – predpisano je namreč, da morate dopustiti odvzem svojih prstnih odtisov.
 Če vaši prstni odtisi niso dobre kakovosti, tudi če ste si namerno poškodovali prste, vam bodo prstni odtisi v prihodnosti ponovno odvzeti.
 Vaši prstni odtisi bodo preverjeni v sistemu Eurodac, da se ugotovi, ali ste že prej zaprosili za azil oziroma ali so vam bili prstni odtisi že prej odvzeti na meji. To vpliva na odločitev, katera dublinska država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil.
 Vaši prstni odtisi se lahko preverijo tudi v vizumskem informacijskem sistemu (VIS), podatkovni zbirki, ki vsebuje informacije v zvezi z vizumi, izdanimi na schengenskem območju. Če imate veljavni vizum ali vizum, ki mu je potekla veljavnost, za drugo dublinsko državo, ste lahko poslani v navedeno državo, da se tam obravnava vaša prošnja za mednarodno zaščito.
 Ob vložitvi prošnje za azil se bodo podatki o vaših prstnih odtisih shranili v sistemu Eurodac za 10 let – po 10 letih se bodo iz tega sistema samodejno izbrisali. Če se vaši prošnji za azil ugodi, bodo vaši prstni odtisi shranjeni v podatkovni zbirki, dokler ne bodo samodejno izbrisani. Če postanete državljan dublinske države, bodo vaši odtisi ob tem izbrisani. Vaši prstni odtisi in podatki o vašem spolu bodo shranjeni v sistemu Eurodac – vaše ime, fotografija, datum rojstva in državljanstvo niso poslani v podatkovno zbirko Eurodac, vendar se lahko hranijo v nacionalni podatkovni zbirki.
 V prihodnosti nas lahko kadar koli zaprosite za podatke v zvezi z vami, ki smo jih zabeležili v sistemu Eurodac. Če menite, da so podatki netočni ali se ne bi smeli shranjevati, lahko zahtevate, da se popravijo ali izbrišejo. Informacije o organih, ki so pristojni za upravljanje (ali nadzor) vaših podatkov v tej državi, in ustreznih organih, ki so pristojni za nadzor varstva podatkov, so na voljo na spodaj.
 Sistem Eurodac upravlja agencija Evropske unije po imenu eu-LISA. Vaši podatki se lahko uporabljajo samo v predpisane namene. Prejel jih bo le centralni sistem Eurodac. Če boste v prihodnosti zaprosili za azil v drugi dublinski državi, ji bodo vaši prstni odtisi poslani v preverjanje. Podatkov, shranjenih v sistemu Eurodac, ne bomo posredovali nobeni drugi državi ali organizaciji zunaj dublinskih držav.
 Od 20. julija 2015 bodo lahko vaše prstne odtise preučevali organi, kot so policija in Evropski policijski urad (Europol), ki lahko zahtevajo dostop do podatkovne zbirke Eurodac za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja hudih kaznivih dejanj in terorizma.
 Kakšne so moje pravice v času, ko se odloča o državi, odgovorni za obravnavanje moje prošnje za azil?
 Pravico imate, da ostanete v naši državi, če je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil, ali, kadar je odgovorna druga država, dokler niste predani tej drugi državi. Če je naša država odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil, imate pravico, da ostanete na njenem ozemlju, vsaj dokler ni sprejeta prva odločitev o vaši prošnji za azil. Prav tako ste upravičeni do materialnih pogojev za sprejem (npr. do nastanitve, hrane itd.) ter do osnovne zdravstvene oskrbe in nujne zdravstvene pomoči. Dana vam bo priložnost, da nam predložite informacije o vašem položaju in prisotnosti družinskih članov na ozemlju dublinskih držav. Te informacije boste lahko podali ustno in/ali pisno, pri tem pa boste lahko uporabili svoj materni jezik ali drug jezik, ki ga tekoče govorite (ali pa vam bo po potrebi na voljo tolmač). Prejeli boste tudi pisni izvod odločbe o predaji drugi državi. Pravico imate tudi, da nas zaprosite za več informacij in/ali da stopite v stik z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) v naši državi.
 Če menimo, da bi lahko bila za obravnavanje vaše prošnje odgovorna druga država, boste prejeli podrobnejše informacije o takšnem postopku ter o tem, kako vpliva na vas in vaše pravice. (4)
 Kontaktne informacije so zlasti:
 (Vnesite informacije, ki se nanašajo na državo članico)
 —
 naslov in kontaktni podatki organa, pristojnega za odločanje o azilu,
 —
 podrobnosti o državnem nadzornem organu,
 —
 identiteta upravljavca sistema Eurodac in njegovega zastopnika,
 —
 kontaktni podatki urada upravljavca,
 —
 kontaktni podatki lokalnega urada UNHCR (če obstaja),
 —
 kontaktni podatki ponudnikov pravne pomoči / organizacij v podporo beguncem,
 —
 kontaktni podatki Mednarodne organizacije za migracije.
 DEL B
 DUBLINSKI POSTOPEK – INFORMACIJE ZA PROSILCE ZA MEDNARODNO ZAŠČITO, KI SE ZAGOTOVIJO V DUBLINSKEM POSTOPKU V SKLADU S ČLENOM 4 UREDBE (EU) ŠT. 604/2013 (5)
 To brošuro ste dobili, ker ste zaprosili za mednarodno zaščito (azil) v naši državi ali v drugi dublinski državi, organi v naši državi pa utemeljeno domnevajo, da bi lahko bila za obravnavanje vaše prošnje odgovorna druga država.
 O tem, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje, se odloči v postopku na podlagi zakonodajnega akta Evropske unije, ki je znan kot „dublinska“ uredba. Ta proces se imenuje „dublinski postopek“. S to brošuro želimo odgovoriti na najpogostejša vprašanja, ki bi jih lahko imeli o tem postopku.
 Če je v tej brošuri zapisano kaj, česar ne razumete, zaprosite organe za pojasnilo.
 Zakaj sem v dublinskem postopku?
 Dublinska uredba se uporablja na območju geografske regije, v kateri je 32 držav. „Dublinske države“ so: Avstrija, Belgija, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo ter štiri države, ki so „pridružene“ dublinskemu sistemu (Norveška, Islandija, Švica in Lihtenštajn).
 V dublinskem postopku se določi, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil. To pomeni, da vas lahko naša država preda drugi državi, ki je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje.
 Dublinski postopek ima dva namena:
 —
 zagotoviti, da bo vaša prošnja za azil prišla do organa države, ki je odgovorna za njeno obravnavanje,
 —
 zagotoviti, da ne boste vložili več prošenj za azil v več državah z namenom podaljšanja časa svojega bivanja na ozemlju dublinskih držav.
 Dokler se ne odloči, katera država je odgovorna za odločanje o vaši prošnji, organi v naši državi ne bodo obravnavali vsebine vaše vloge.
 NE POZABITE: Ne smete oditi v drugo dublinsko državo. Če odidete v drugo dublinsko državo, boste predani nazaj naši državi ali državi, v kateri ste pred tem zaprosili za azil. Zaradi umika vaše prošnje v naši državi se odgovorna država ne bo spremenila. Če se boste skrili ali pobegnili, tudi tvegate, da boste pridržani.
 Če ste v preteklosti že bili v eni od dublinskih držav in ste od takrat zapustili območje dublinskih držav, preden ste prišli v našo državo, nam morate to povedati. To je pomembno, saj lahko vpliva na to, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje. Lahko ste pozvani, da predložite dokaze za čas, ki ste ga preživeli zunaj območja dublinskih držav, na primer žig v vašem potnem listu, odločitev o vrnitvi ali odstranitvi oziroma uradne dokumente, ki dokazujejo, da ste živeli ali delali zunaj območja dublinskih držav.
 Za katere informacije moram zagotoviti, da so organi z njimi seznanjeni? Kako lahko te informacije razložim organom?
 Verjetno bo z vami opravljen razgovor, da bi lahko ugotovili, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil. Na tem razgovoru vam bomo pojasnili „dublinski postopek“. Predložiti bi nam morali vse informacije, ki jih imate o prisotnosti katerega od družinskih članov ali drugih sorodnikov v kateri koli od dublinskih držav, ter vse druge informacije, za katere menite, da bi lahko bile pomembne za določitev odgovorne države (glej v nadaljevanju podrobno navedbo, katere informacije so pomembne). Predložiti bi nam morali tudi vse dokumente ali listine, ki jih imate in ki vsebujejo ustrezne informacije.
 Prosimo, da nam sporočite vse ustrezne informacije, ob pomoči katerih bomo lahko določili, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje.
 Razgovor bo potekal v jeziku, ki ga razumete ali za katerega se razumno domneva, da ga razumete, in v katerem ste se sposobni sporazumevati.
 Zaprosite lahko za tolmača, da vam pomaga pri sporazumevanju, če ne morete razumeti jezika, ki se uporablja. Tolmač mora tolmačiti samo to, kar govorite vi in oseba, ki vodi razgovor z vami. Tolmač ne sme dodajati svojih osebnih mnenj. Če imate težave pri razumevanju tolmača, nam morate to povedati in/ali o tem govoriti s svojim odvetnikom.
 Razgovor bo zaupen. To pomeni, da nobena informacija, ki jo predložite, vključno z dejstvom, da ste zaprosili za azil, ne bo poslana osebam ali organom v vaši matični državi, ki bi lahko na kakršen koli način škodili vam ali vašim družinskim članom, ki so še vedno v vaši matični državi.
 Pravica do razgovora se vam lahko odreče le, če ste te informacije že predložili z drugimi sredstvi, potem ko ste bili obveščeni o dublinskem postopku in njegovih posledicah na vaš položaj. Če z vami ni opravljen razgovor, lahko zaprosite za dodatne pisne informacije, pomembne za določitev odgovorne države.
 Kako bodo organi določili državo, ki je odgovorna za obravnavanje moje prošnje?
 Država je lahko odgovorna za obravnavanje vaše prošnje iz različnih razlogov. Ti razlogi se upoštevajo po predpisanem vrstnem redu. Če eden od njih ni relevanten, se upošteva naslednji po vrsti in tako naprej.
 Razlogi so povezani z naslednjimi dejavniki, navedenimi po pomenu:
 —
 vašemu družinskemu članu (možu ali ženi, otroku, mlajšemu od 18 let) je bila podeljena mednarodna zaščita ali pa je prosilec za azil v drugi dublinski državi,
 Zato je pomembno, da nas pred sprejetjem prve odločitve o vaši prošnji za azil obvestite, če imate družinske člane v drugi dublinski državi. Če želite biti združeni z družinskim članom v isti državi, bosta morala željo po združitvi oba izraziti v pisni obliki.
 —
 v preteklosti vam je bil izdan vizum ali dovoljenje za prebivanje v drugi dublinski državi,
 —
 vaši prstni odtisi so bili odvzeti v drugi dublinski državi (in shranjeni v evropski podatkovni zbirki po imenu Eurodac (6)),
 —
 obstajajo dokazi, da ste bili v drugi dublinski državi ali da ste potovali skoznjo, četudi vam tam niso bili odvzeti prstni odtisi.
 Kaj naj storim, če sem odvisen od skrbi nekoga drugega ali če je nekdo drug odvisen od mene?
 Lahko ste ponovno združeni v isti državi kot vaša mati, oče, otrok, brat ali sestra, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
 —
 zadevni družinski član zakonito prebiva v eni od dublinskih držav,
 —
 eden od vaju je nosečnica, ima novorojenčka, je težko bolan, težek invalid ali je star,
 —
 eden od vaju je odvisen od pomoči drugega, ki lahko skrbi zanj.
 Država, v kateri prebiva vaš otrok, brat ali sestra oziroma starš, bi morala ponavadi sprejeti odgovornost za obravnavanje vaše prošnje, če so vaše družinske vezi obstajale v vaši matični državi. Oba bosta tudi pozvana, da pisno izrazita željo po ponovni združitvi.
 Za to možnost lahko zaprosite, če ste že prisotni v državi, v kateri je prisoten vaš otrok, brat ali sestra oziroma starš, ali če ste v drugi državi, kot v tisti, v kateri prebivajo vaši sorodniki. V tem drugem primeru bo to pomenilo, da boste morali odpotovati v navedeno državo, razen če zaradi zdravstvenega stanja dalj časa ne smete potovati.
 Poleg te možnosti lahko med azilnim postopkom kadar koli zaprosite, da se pridružite družinskemu članu iz humanitarnih, družinskih ali kulturnih razlogov. Če se vam ugodi, boste morda morali oditi v državo, v kateri je prisoten vaš družinski član. V takem primeru boste tudi pozvani, da daste pisno soglasje. Pomembno je, da nas obvestite o morebitnih humanitarnih razlogih, zaradi katerih naj se vaša prošnja obravnava v naši ali drugi državi.
 Če se zastavi vprašanje v zvezi z razmerji, odvisnostjo ali humanitarnimi razlogi, se vas lahko pozove, da zagotovite razlago ali dokaz kot utemeljitev vaših zahtevkov.
 Kaj se zgodi, če sem bolan ali imam kakršne koli posebne potrebe?
 Da bi vam omogočili ustrezno zdravstveno oskrbo ali zdravljenje, morajo organi v naši državi vedeti za vaše morebitne posebne potrebe (tudi na zdravstvenem področju), še zlasti, če ste:
 —
 invalid,
 —
 noseči,
 —
 resno bolni,
 —
 bili izpostavljeni mučenju, posilstvu ali drugim hudim oblikam psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja.
 Če nam predložite zdravstvene podatke in se odloči, da boste poslani v drugo državo, vas bomo prosili za dovoljenje, da informacije o vašem zdravstvenem stanju posredujemo državi, v katero ste poslani. Če s tem ne boste soglašali, bo to preprečilo posredovanje informacij o vašem zdravstvenem stanju, ne bo pa preprečilo vaše predaje odgovorni državi. Če boste odrekli soglasje za posredovanje informacij o vašem zdravstvenem stanju drugi državi, vas opozarjamo, da ta ne bo mogla poskrbeti za vaše posebne potrebe.
 Prosimo, upoštevajte, da bodo strokovnjaki informacije o vašem zdravstvenem stanju vedno obravnavali strogo zaupno, saj so obvezani varovati poklicno skrivnost.
 Kako dolgo bo trajalo, da se odloči, katera država bo obravnavala mojo prošnjo? Kako dolgo bo trajalo, da bo moja prošnja obravnavana?
 Če organi naše države odločijo, da so odgovorni za obravnavanje vaše prošnje za azil, to pomeni, da lahko ostanete v naši državi in da se vaša prošnja tu obravnava.
 Kaj se zgodi, če se kot odgovorna država za obravnavanje moje prošnje določi druga država, kot tista, v kateri sem prisoten?
 Če menimo, da je za obravnavanje vaše prošnje odgovorna druga država, jo bomo pozvali, naj sprejme odgovornost v treh mesecih, odkar ste vložili svojo prošnjo v naši državi.
 Če pa se odgovornost druge države določi na podlagi podatkov o vaših prstnih odtisih, se zahteva drugi državi pošlje v dveh mesecih, odkar so bili rezultati pridobljeni iz sistema Eurodac.
 —
 Če ste tokrat prvič zaprosili za azil v dublinski državi, vendar se utemeljeno domneva, da bi morala vašo prošnjo za azil obravnavati druga dublinska država, bomo od te druge države zahtevali, naj sprejme vašo zadevo.
 Država, ki ji pošljemo zahtevo, mora odgovoriti v dveh mesecih od prejema zahteve. Če navedena država ne odgovori v tem roku, to pomeni, da je sprejela odgovornost za vašo prošnjo.
 —
 Če ste že zaprosili za azil v drugi dublinski državi, ki ni država, v kateri ste trenutno prisotni, bomo od navedene druge dublinske države zahtevali, naj vas ponovno sprejme.
 Država, ki ji pošljemo zahtevo, mora odgovoriti v enem mesecu od prejema zahteve ali v dveh tednih, če je zahteva temeljila na podatkih iz sistema Eurodac. Če navedena država v tem roku ne odgovori, to pomeni, da je sprejela odgovornost za vašo prošnjo in da soglaša z vašim ponovnim sprejemom.
 Če pa niste zaprosili za azil v naši državi in je bila vaša predhodna prošnja za azil v drugi državi zavrnjena z dokončno odločitvijo, lahko bodisi pošljemo zahtevo odgovorni državi, naj vas ponovno sprejme, bodisi nadaljujemo postopek vaše vrnitve v vašo matično državo, državo vašega stalnega prebivališča ali varno tretjo državo (7).
 Če druga država sprejme odgovornost za obravnavanje vaše prošnje, vas bomo obvestili o svoji odločitvi:
 —
 da se vaša prošnja za azil ne bo obravnavala v naši državi ter
 —
 da vas bomo predali odgovorni državi.
 Predaja se bo izvedla v šestih mesecih, odkar je druga država sprejela odgovornost, ali, če se odločite izpodbijati odločbo o predaji, v šestih mesecih, odkar sodišče ali razsodišče odloči, da vas lahko pošljemo v navedeno državo. Ta rok se lahko podaljša, če pobegnete pred organi naše države ali če ste zaprti.
 Če ste pridržani / v zaprtem centru v naši državi v okviru dublinskega postopka, veljajo krajši roki (dodatna pojasnila so na voljo v posebnem razdelku o pridržanju).
 Odgovorna država vas bo obravnavala kot prosilca za azil in upravičeni boste do vseh s tem povezanih pravic. Če v navedeni državi pred tem še nikoli niste zaprosili za azil, se vam bo to omogočilo po vašem prihodu.
 Kaj če se ne strinjam z odločitvijo, da bom poslan v drugo državo?
 Možnost imate, da izrazite svoje nestrinjanje z odločitvijo, na podlagi katere naj bi bili poslani v drugo dublinsko državo. To se imenuje „pritožba“ ali „zahteva za ponovni pregled“.
 Zaprosite lahko tudi za odložitev predaje za čas trajanja postopka na podlagi pritožbe ali zahteve za ponovni pregled.
 Na koncu te brošure so na voljo informacije o tem, na katere organe se lahko obrnete, da bi izpodbijali odločitev v naši državi.
 Če ste od pristojnih organov prejeli uradno odločitev o predaji, lahko v [x dneh (8)] vložite pritožbo pri [ime pritožbenega organa (9)]. Zelo pomembno je, da odločitev izpodbijate v določenem roku (s pritožbo ali zahtevo za ponovni pregled).
 V času postopka na podlagi vaše pritožbe ali zahteve za ponovni pregled lahko ostanete v naši državi. Ali (10)
 Vaša predaja se odloži za [y dni (11)], dokler sodišče ali razsodišče ne odloči, ali je za vas varno, da ste v odgovorni državi v času obravnavanja vaše pritožbe. Ali
 Na voljo imate [y dni (12)], da zahtevate odložitev vaše predaje v času obravnavanja vaše pritožbe. Sodišče ali razsodišče bo v kratkem odločilo o tej zahtevi. Če zavrne vašo zahtevo za odložitev predaje, bo odločitev o tem obrazložena.
 Med tem postopkom imate pravico do pravne pomoči, po potrebi pa tudi do jezikovne pomoči. Pravna pomoč pomeni, da imate pravico do odvetnika, ki bo pripravil vaše dokumente in vas zastopal pred sodiščem.
 Zahtevate lahko, da se vam ta pomoč dodeli brezplačno, če ne morete plačati stroškov zanjo. Informacije o organizacijah, ki nudijo pravno pomoč, so na voljo na koncu te brošure.
 Ali sem lahko pridržan?
 Za vaše pridržanje lahko sicer obstajajo različni razlogi, za namene dublinskega postopka pa ste lahko pridržani le, če naši organi sklepajo na obstoj precejšnjega tveganja, da boste pobegnili, ker ne želite biti poslani v drugo dublinsko državo.
 Kaj to pomeni?
 Če naši organi sklepajo na obstoj precejšnjega tveganja, da boste pobegnili pred njimi (na primer zato, ker ste to že storili ali ker ste kršili obveznost zglasitve itd.), vas lahko pridržijo kadar koli med dublinskim postopkom. Razlogi, na podlagi katerih ste lahko pridržani, so predpisani z zakonodajo. Za namen vašega pridržanja se ni mogoče sklicevati na nobene druge razloge kot na tiste, ki so predpisani z zakonodajo.
 Pravico imate, da ste pisno obveščeni o razlogih za pridržanje in o možnostih za izpodbijanje odredbe o pridržanju. Če želite izpodbijati odredbo o pridržanju, imate tudi pravico do pravne pomoči.
 Če ste pridržani v okviru dublinskega postopka, bo časovni okvir postopka za vas naslednji:
 —
 od druge države bomo zahtevali, da sprejme odgovornost v enem mesecu, odkar ste vložili prošnjo za azil;
 —
 država, ki ji pošljemo zahtevo, mora odgovoriti v dveh tednih od prejema naše zahteve;
 —
 predajo bi bilo treba izvesti v šestih tednih, odkar odgovorna država sprejme zahtevo. Če izpodbijate odločbo o predaji, se bo rok šestih tednov štel od trenutka, ko pristojni organ, sodišče ali arbitražno sodišče odloči, da vas je varno poslati v odgovorno državo v času postopka na podlagi vaše pritožbe.
 Če zamudimo roke, v katerih bi morali poslati zahtevo ali izvesti predajo, vaše pridržanje za namen predaje na podlagi dublinske uredbe preneha. V tem primeru bodo veljali običajni roki, predstavljeni zgoraj.
 Kaj se bo zgodilo z osebnimi podatki, ki sem jih predložil? Kakšno zagotovilo imam, da ne bodo zlorabljeni?
 Organi dublinskih držav si lahko izmenjujejo podatke, ki ste jim jih predložili v dublinskem postopku, izključno za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi dublinske uredbe in uredbe Eurodac. Ves čas dublinskega postopka imate pravico, da se varujejo vsi vaši osebni podatki in informacije, ki ste jih predložili o sebi, svojih družinskih razmerah itd. Vaši podatki se lahko uporabljajo samo v predpisane namene.
 Imeli boste pravico dostopa:
 —
 do podatkov v zvezi z vami. Pravico imate zahtevati, da se takšni podatki, vključno s podatki iz sistema Eurodac, popravijo, če so netočni, ali da se izbrišejo, če so bili nezakonito obdelani,
 —
 do informacij, ki pojasnjujejo, kako zaprosite za popravek ali izbris svojih podatkov, vključno s podatki iz sistema Eurodac. To vključuje kontaktne podatke pristojnih organov, odgovornih za vaš dublinski postopek, in nacionalnih organov za varstvo podatkov, ki so pristojni za obravnavanje zahtev glede varstva osebnih podatkov.
 „PRILOGA XI
 INFORMACIJE ZA OTROKE BREZ SPREMSTVA, KI PROSIJO ZA MEDNARODNO ZAŠČITO, V SKLADU S ČLENOM 4 UREDBE (EU) št. 604/2013 (13)
 To brošuro smo vam izročili, ker ste izrazili potrebo po zaščiti in nam povedali, da ste mlajši od 18 let. Če ste mlajši od 18 let, ste obravnavani kot otrok. Poleg tega boste slišali, da organi za vas uporabljajo izraz „mladoletnik“, ki pomeni isto kot otrok. „Organi“ so uradne osebe, odgovorne za odločanje o vaši prošnji za zaščito.
 Če iščete zaščito v naši državi, ker ste v svoji matični državi živeli v strahu, to imenujemo „iskanje azila“. Azil je kraj, ki nudi zaščito in varnost.
 Kadar pri organih vložite formalno vlogo, s katero zaprosite za azil, je to v zakonodaji poimenovano kot „prošnja ali zahtevek za mednarodno zaščito“. Oseba, ki prosi za zaščito, je „prosilec“. Včasih boste slišali tudi, da ljudje za vas uporabljajo izraz „prosilec za azil“.
 Vaši starši bi morali biti z vami, če pa niso ali če ste bili od njih ločeni na poti, ste „mladoletnik brez spremstva“.
 V tem primeru VAM BOMO ZAGOTOVILI „ZASTOPNIKA“, KI JE ODRASLA OSEBA IN VAM BO POMAGAL V ČASU POSTOPKA. POMAGAL VAM BO PRI VAŠI PROŠNJI IN VAS LAHKO SPREMLJA, KADAR MORATE GOVORITI Z ORGANI. S SVOJIM ZASTOPNIKOM LAHKO GOVORITE O SVOJIH TEŽAVAH IN STRAHOVIH. ZAGOTOVIL NAJ BI, DA SO VAŠE NAJVEČJE KORISTI GLAVNO VODILO, KAR POMENI, DA SE UPOŠTEVAJO VAŠE POTREBE, VARNOST, BLAGINJA, SOCIALNI RAZVOJ IN MNENJE. VAŠ ZASTOPNIK BO UPOŠTEVAL TUDI MOŽNOSTI PONOVNE ZDRUŽITVE DRUŽINE.
 ČE JE V TEJ BROŠURI ZAPISANO KAJ, ČESAR NE RAZUMETE, ZAPROSITE ZA POMOČ SVOJEGA ZASTOPNIKA ALI NAŠE ORGANE!
 ČEPRAV STE ZAPROSILI ZA AZIL V NAŠI DRŽAVI, JE MOŽNO, DA BO MORALA VAŠO PROŠNJO ZA ZAŠČITO OBRAVNAVATI DRUGA DRŽAVA.
 Samo ena država je lahko odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za zaščito. To je določeno v zakonodajnem aktu, ki se imenuje „dublinska uredba“. Ta zakonodajni akt od nas zahteva, da ugotovimo, ali smo za obravnavanje vaše vloge odgovorni mi ali je za to odgovorna druga država – to imenujemo „dublinski postopek“.
 Ta zakonodajni akt se uporablja na območju geografske regije, v kateri je 32 držav (14). Za namen te brošure smo teh 32 držav poimenovali „dublinske države“.
 NE BEŽITE PRED ORGANI ALI NA OZEMLJE DRUGE DUBLINSKE DRŽAVE, ČEPRAV VAM MORDA KDO REČE, DA JE TO ZA VAS NAJBOLJE. ČE VAS KDO SPODBUJA, DA BI POBEGNILI ALI DA BI ODŠLI Z NJIM, O TEM TAKOJ OBVESTITE SVOJEGA ZASTOPNIKA ALI DRŽAVNE ORGANE.
 PROSIMO, DA DRŽAVNE ORGANE TAKOJ, KO JE TO MOGOČE, OBVESTITE, ČE:
 —
 ste sami in mislite, da bi lahko bili vaša mati, oče, brat ali sestra, teta (15), stric (16), babica ali dedek prisotni v eni od drugih 32 dublinskih držav;
 —
 če so tam prisotni, državnim organom sporočite, ali bi radi živeli z njimi;
 —
 ste pripotovali v našo državo z drugo osebo in, če je tako, s kom;
 —
 ste že bili v kateri drugi izmed 32 naštetih „dublinskih držav“;
 —
 so bili vaši prstni odtisi odvzeti v drugi dublinski državi: prstni odtisi so slike vaših prstov, ki nam pomagajo, da lahko ugotovimo, kdo ste;
 —
 ste že zaprosili za azil v drugi dublinski državi.
 ZELO POMEMBNO JE, DA SODELUJETE Z DRŽAVNIMI ORGANI IN DA JIM VEDNO POVESTE RESNICO.
 Dublinski sistem vam lahko pomaga, če ob vas ni starša, ko zaprosite za zaščito.
 Če bomo imeli dovolj informacij o vaših starših ali drugih sorodnikih v dublinskih državah, jih bomo poiskali. Če nam jih uspe najti, vas bomo poskušali čim prej združiti v državi, v kateri so vaši starši ali drugi sorodniki. Ta država bo potem odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za zaščito.
 Če ste sami in nimate nobenega družinskega člana ali drugega sorodnika v drugi dublinski državi, je zelo verjetno, da bo vaša prijava obravnavana v naši državi.
 Prav tako se lahko odločimo, da bomo vašo prošnjo obravnavali v naši državi, tudi če je morda predpisano, da je zanjo odgovorna druga država. To lahko storimo iz humanitarnih, družinskih ali kulturnih razlogov.
 V tem postopku bomo vedno ukrepali v vašo največjo korist in vas ne bomo poslali v državo, za katero se ugotovi, da bi lahko kršila vaše človekove pravice.
 Kaj pomeni, da bomo vedno ukrepali v vašo največjo korist? To pomeni, da bomo morali:
 —
 preveriti, ali vas je mogoče združiti z vašo družino v isti državi;
 —
 zagotoviti, da boste varni in zaščiteni, zlasti pred ljudmi, ki bi lahko želeli slabo ravnati z vami ali vam škodovati;
 —
 zagotoviti, da boste lahko odraščali varno in zdravo, da boste imeli hrano in bivališče ter da bodo zadovoljene vaše potrebe na področju socialnega razvoja;
 —
 upoštevati vaše mnenje – na primer, ali bi raje ostali s sorodnikom ali ne.
 VAŠA STAROST
 Osebe, starejše od 18 let, so „odrasli“. Obravnavane so drugače kot otroci in mladostniki („mladoletniki“).
 Prosimo, da poveste resnico o svoji starosti.
 Če imate kakršen koli dokument, v katerem je navedena vaša starost, ga pokažite organom. Če imajo organi pomisleke o vaši starosti, vas bo mogoče želel pregledati zdravnik, da bi ugotovil, ali ste mlajši ali starejši od 18 let. Preden se lahko opravi kakršen koli zdravniški pregled, morate vi in/ali vaš zastopnik s tem soglašati.
 V NADALJEVANJU BOMO POSKUŠALI ODGOVORITI NA NAJPOGOSTEJŠA VPRAŠANJA, KI JIH LAHKO IMATE O DUBLINSKEM POSTOPKU TER O TEM, KAKO VAM LAHKO POMAGA IN KAJ LAHKO PRIČAKUJETE, DA SE BO ZGODILO:
 PRSTNI ODTISI – Kaj so prstni odtisi? Zakaj se odvzamejo?
 Če boste ob vložitvi prošnje za azil stari vsaj 14 let, vam bodo odvzeli odtis ali sled vaših prstov (po imenu „prstni odtis“) in ga posredovali v podatkovno zbirko prstnih odtisov, imenovano „Eurodac“. V tem postopku morate sodelovati – vsi ljudje, ki zaprosijo za azil, so po zakonu dolžni, da dovolijo odvzem svojih prstnih odtisov.
 Vaši prstni odtisi se lahko kadar koli preverijo, da se ugotovi, ali ste že prej zaprosili za azil oziroma ali so vam bili prstni odtisi že prej odvzeti na meji. Če se izkaže, da ste že zaprosili za azil v drugi dublinski državi, ste lahko poslani v navedeno državo, če je to v vašo največjo korist. Ta druga država bo potem odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za mednarodno zaščito.
 Vaši prstni odtisi se bodo hranili 10 let. Po 10 letih se bodo avtomatsko izbrisali iz podatkovne zbirke. Če se vaši prošnji za zaščito ugodi, bodo vaši prstni odtisi ostali v podatkovni zbirki, dokler ne bodo samodejno izbrisani. Če boste pozneje postali državljan dublinske države, bodo vaši prstni odtisi izbrisani. V sistemu Eurodac bodo shranjeni le vaši prstni odtisi in podatki o vašem spolu – vaše ime, fotografija, datum rojstva in državljanstvo niso poslani v to podatkovno zbirko in se v njej ne hranijo. Vendar pa so ti podatki lahko shranjeni v naši nacionalni podatkovni zbirki. Podatkov, shranjenih v sistemu Eurodac, ne bomo posredovali nobeni drugi državi ali organizaciji zunaj dublinskih držav.
 Od 20. julija 2015 bodo lahko vaše prstne odtise preučevali organi, kot je policija, Evropski policijski urad (Europol) pa lahko preučuje vaše prstne odtise in zahteva dostop do podatkovne zbirke Eurodac za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja hudih kaznivih dejanj in terorizma.
 Za katere informacije bi morali v zvezi s svojim položajem zagotoviti, da so z njimi seznanjene državne oblasti?
 Verjetno bodo z vami opravili razgovor, da bi ugotovili, katera država je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil. Na tem razgovoru vam bodo naši državni organi pojasnili „dublinski postopek“ in skušali ugotoviti, ali vas je mogoče ponovno združiti z vašo družino v drugi dublinski državi.
 Če veste, da so vaši starši, bratje ali sestre oziroma drug sorodnik v drugi dublinski državi, ne pozabite tega omeniti osebi, ki z vami vodi razgovor. Navedite čim več podatkov, ki nam bodo pomagali najti vašo družino – imena, naslove, telefonske številke itd.
 Med razgovorom vas lahko vprašajo tudi, ali ste že bili v drugih dublinskih državah. Prosimo, povejte resnico.
 Vaš zastopnik vas lahko spremlja na razgovor, da vam pomaga in vas podpira ter da stori, kar je najboljše za vas. Če iz katerega koli razloga ne želite, da je zastopnik z vami na razgovoru, bi morali to povedati državnim organom.
 NA ZAČETKU RAZGOVORA VAM BOSTA OSEBA, KI Z VAMI VODI RAZGOVOR, IN VAŠ ZASTOPNIK POJASNILA POSTOPKE IN VAŠE PRAVICE. ČE ČESA NE RAZUMETE ALI IMATE DRUGA VPRAŠANJA, VPRAŠAJTE!
 Razgovor je vaša pravica in je pomemben del postopka na podlagi vaše prošnje.
 Potekal bo v jeziku, ki ga razumete. Če ne morete razumeti uporabljenega jezika, lahko zaprosite za tolmača, da vam pomaga pri sporazumevanju. Tolmač sme le tolmačiti to, kar govorite vi in oseba, ki vodi razgovor z vami. Tolmač ne sme dodajati svojih osebnih mnenj. Če imate težave pri razumevanju tolmača, nam morate to povedati in/ali o tem govoriti s svojim zastopnikom.
 Razgovor bo zaupen. To pomeni, da ne bo noben podatek, ki ga boste zagotovili (vključno z dejstvom, da ste zaprosili za zaščito v naši državi), poslan osebam ali organom, ki lahko kakor koli škodujejo vam ali kateremu koli članu vaše družine, ki je še vedno v vaši matični državi.
 POMEMBNO JE, DA SE VI IN VAŠ ZASTOPNIK ZAVEDATA ROKOV DUBLINSKEGA POSTOPKA!
 Prosimo, preberite v nadaljevanju navedene odgovore.
 Kako dolgo bo trajalo, preden boste vedeli, ali morate oditi v drugo državo ali lahko ostanete v naši državi?
 Kaj se zgodi, če se ugotovi, da je za obravnavanje vaše prošnje odgovorna druga država?
 →
 Če je to vaša prva prošnja za azil v dublinski državi, boste poslani v drugo državo, če bodo v njej prisotni vaša mati, oče, brat, sestra, teta, stric, dedek ali babica in se jim boste tam pridružili ter ostali skupaj z njimi v času obravnavanja vaše prošnje za azil. (17)
 →
 Če niste zaprosili za azil v naši državi, ampak ste zanj pred tem že zaprosili v drugi dublinski državi, ste lahko poslani nazaj v navedeno državo, da lahko njeni organi obravnavajo vašo prošnjo. (18)
 V obeh primerih lahko odločanje o tem, ali se vas preda drugi državi, traja do pet mesecev, in sicer bodisi odkar ste zaprosili za azil bodisi odkar smo ugotovili, da ste zaprosili za mednarodno zaščito v drugi dublinski državi. Organi vas bodo o tej odločitvi obvestili takoj, ko bo to po njeni izdaji mogoče.
 →
 Če pa niste zaprosili za azil v naši državi in je bila vaša predhodna prošnja za azil v drugi državi v postopku obravnavanja zavrnjena, lahko bodisi pošljemo zahtevo drugi državi, naj vas ponovno sprejme, bodisi nadaljujemo postopek vaše vrnitve v vašo matično državo, državo vašega stalnega prebivališča ali varno tretjo državo.
 Če odločimo, da je za obravnavanje vaše prošnje za azil odgovorna druga država, jo bomo pozvali k prevzemu odgovornosti za vas. Ko bo to storila, boste uradno obveščeni, da ne bomo obravnavali vaše prošnje za mednarodno zaščito; namesto tega vas bomo predali odgovorni državi.
 Vaša predaja se bo izvedla v šestih mesecih, odkar bo druga država sprejela odgovornost za vas oziroma (če se s predajo ne boste strinjali in se boste odločili izpodbijati odločitev o njej), odkar bo izdana dokončna odločitev o pritožbi ali ponovnem pregledu (pojasnila o tem so na voljo v enem od razdelkov v nadaljevanju). Ta rok se lahko podaljša do enega leta, če ste v zaporu, ali do 18 mesecev, če pobegnete ali zbežite.
 Kaj se zgodi, če ne želite oditi v drugo državo?
 O TEM GOVORITE S SVOJIM ZASTOPNIKOM!
 Če odločimo, da bi morali oditi v drugo državo, ker naj bi bila vaša prošnja obravnavana tam, vi pa se s tem ne strinjate, lahko izpodbijate odločbo o predaji. To imenujemo „pritožba“ ali „zahteva za ponovni pregled“.
 Ko od organov prejmete odločitev, lahko v [x dneh (19)] vložite pritožbo pri [ime pritožbenega organa (20)]. Zelo pomembno je, da vložite pritožbo v navedenem roku. Vaš zastopnik bi vam moral pri tem pomagati.
 —
 V času postopka na podlagi vaše pritožbe ali zahteve za ponovni pregled lahko ostanete v naši državi. Ali (21)
 —
 Vaša predaja se odloži za [y dni (22)], dokler sodišče ali razsodišče ne odloči, ali je za vas varno, da ste v odgovorni državi v času obravnavanja vaše pritožbe. Ali
 —
 Na voljo imate [y dni (23)], da zahtevate odložitev vaše predaje v času obravnavanja vaše pritožbe. Sodišče ali razsodišče bo o tej zahtevi odločilo, kakor hitro bo to mogoče. Če zavrne vašo zahtevo za odložitev predaje, bo odločitev o tem obrazložena.
 —
 Na koncu te brošure so na voljo informacije o tem, na kateri organ se lahko obrnete, če želite vložiti pritožbo v naši državi.
 V času „pritožbenega“ postopka vam bo omogočen dostop do pravne pomoči, po potrebi pa tudi do prevajalske pomoči tolmača ali prevajalca. Lahko zaprosite za brezplačno pravno pomoč, če nimate denarja zanjo. Na koncu te brošure so na voljo kontaktni podatki organizacij, ki nudijo pravno pomoč in vam lahko pomagajo pri vaši pritožbi.
 PRIDRŽANJE
 Za ljudi, ki ne morejo svobodno potovati, kamor želijo, in so nameščeni v zaprti zgradbi, ki je ne morejo zapustiti, rečemo, da so „pridržani“.
 Če ste mladoletnik brez spremstva, morda živite v nastanitvenem objektu, kjer pravila določajo, da morate v njem ostati ponoči ali ko se zunaj znoči, oziroma kjer pravila določajo, da morate ljudi, ki skrbijo za vas, obvestiti, če boste objekt zapustili in kdaj se boste vanj vrnili. Ta pravila so namenjena zaščiti vaše varnosti. To ne pomeni, da ste v objektu za pridržanje.
 OTROK SKORAJ NIKOLI NE PRIDRŽIJO!
 Ali ste pridržani? Če niste prepričani, ali ste pridržani, se o tem čim prej pozanimajte pri pristojnih organih, vašem zastopniku ali pravnem svetovalcu (24). Nato lahko z njimi spregovorite o svojem položaju, in če ste pridržani, o možnosti izpodbijanja odredbe o pridržanju!
 Obstaja tveganje, da vas med dublinskim postopkom pridržijo. To se večinoma zgodi, če državni organi ne verjamejo, da ste mlajši od 18 let in se bojijo, da bi pobegnili ali se skrili pred njimi, ker se bojite, da bi vas lahko poslali v drugo državo.
 Pravico imate, da ste pisno obveščeni o razlogih za pridržanje in o možnostih za izpodbijanje odredbe o pridržanju. Prav tako imate pravico do pravne pomoči, če želite izpodbijati odredbo o pridržanju, zato govorite s svojim zastopnikom ali pravnim svetovalcem, če niste zadovoljni.
 Če ste pridržani v okviru dublinskega postopka, je časovni okvir postopka za vas naslednji: od druge države bomo zahtevali, da sprejme odgovornost za vas v enem mesecu, odkar ste vložili prošnjo za azil. Zaprošena država bi morala odgovoriti v dveh tednih od takrat. Poleg tega bi bilo treba, če ostanete pridržani, vašo predajo izvesti v šestih tednih, odkar je odgovorna država sprejela zahtevo.
 Če se boste odločili za izpodbijanje odločbe o predaji, medtem ko ste pridržani, vas državni organi niso dolžni predati v šestih tednih. V tem primeru vas bodo državni organi obvestili o vaših možnostih.
 Če državni organi ne upoštevajo rokov, v katerih bi morali drugo državo pozvati, naj prevzame odgovornost za vas, ali ne izvedejo pravočasno vaše predaje, vaše pridržanje za namen predaje na podlagi dublinske uredbe preneha. V tem primeru bodo veljali običajni roki iz razdelka „Kaj se zgodi, če se ugotovi, da je za obravnavanje vaše prošnje odgovorna druga država?“.
 Kakšne pravice imate v obdobju, v katerem se odloča, kdo je odgovoren za vas?
 Pravico imate, da ostanete v naši državi, če je odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil, ali, kadar je odgovorna druga država, dokler niste predani tej državi. Če je država, v kateri ste trenutno prisotni, odgovorna za obravnavanje vaše prošnje za azil, imate pravico, da ostanete na njenem ozemlju, vsaj dokler ni sprejeta prva odločitev o vaši prošnji za azil. Prav tako ste upravičeni do materialnih pogojev za sprejem (npr. do nastanitve, hrane itd.) ter do osnovne zdravstvene oskrbe in nujne zdravstvene pomoči. Imate tudi pravico do šolanja.
 Dana vam bo priložnost, da nam predložite informacije o vašem položaju in prisotnosti družinskih članov na ozemlju dublinskih držav. Te informacije boste lahko podali ustno in/ali pisno, pri tem pa boste lahko uporabili svoj materni jezik ali drug jezik, ki ga tekoče govorite (ali pa vam bo po potrebi na voljo tolmač). Prejeli boste tudi pisni izvod odločbe o predaji drugi državi. Poleg tega imate pravico, da nas zaprosite za več informacij in/ali da stopite v stik z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) v naši državi.
 Vaš zastopnik in državni organi vam bodo natančneje razložili vaše pravice!
 Kaj se bo zgodilo z osebnimi podatki, ki ste jih predložili? Kako veste, da ne bodo uporabljeni v napačne namene?
 Organi dublinskih držav si lahko izmenjujejo informacije, ki ste jim jih predložili v dublinskem postopku, izključno za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi dublinske uredbe.
 Imeli boste pravico dostopa:
 —
 do podatkov v zvezi z vami. Pravico imate zahtevati, da se takšni podatki spremenijo, če niso pravilni ali resnični, oziroma da se izbrišejo, če so bili nezakonito obdelani;
 —
 do informacij, ki pojasnjujejo, kako zaprosite za popravek ali izbris svojih podatkov, vključno s kontaktnimi podatki posebnih pristojnih organov, ki so določeni kot odgovorni za vaš dublinski postopek, in nacionalnih organov za varstvo podatkov, ki so pristojni za obravnavanje vlog v zvezi z varstvom osebnih podatkov.
 KAM SE LAHKO OBRNETE PO POMOČ? (Vnesejo se informacije, ki se nanašajo na posamezno državo članico, zlasti:)
 —
 naslov in kontaktni podatki organa, pristojnega za odločanje o azilu,
 —
 ime, naslov in kontaktni podatki organizacij, ki nudijo zastopanje za mladoletnike brez spremstva,
 —
 naslov in kontaktni podatki nacionalnega organa, pristojnega za varstvo otrok,
 —
 naslov in kontaktni podatki organa, pristojnega za izvajanje dublinskega postopka,
 —
 podrobnosti o državnem nadzornem organu,
 —
 identiteta upravljavca sistema Eurodac in njegovega zastopnika,
 —
 kontaktni podatki urada upravljavca,
 —
 kontaktni podatki o Rdečem križu in informacije o njegovi vlogi,
 —
 kontaktni podatki lokalnega urada UNHCR (če obstaja) in informacije o njegovi vlogi,
 —
 kontaktni podatki ponudnikov pravne pomoči / organizacij za podporo beguncem/otrokom,
 —
 kontaktni podatki Mednarodne organizacije za migracije (IOM) in informacije o njeni vlogi.
 „PRILOGA XII
 INFORMACIJE V SKLADU S ČLENOM 29(3) UREDBE (EU) ŠT. 603/2013 ZA DRŽAVLJANE TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA, KI SO BILI PRIJETI V ZVEZI Z NEZAKONITIM PREHODOM ZUNANJE MEJE
 Če ste stari 14 let ali več in ste prijeti pri nezakonitem prehodu meje, vam bodo odvzeli prstne odtise in jih posredovali v podatkovno zbirko prstnih odtisov, imenovano „Eurodac“. V tem postopku morate sodelovati – zakonodaja namreč določa obvezen odvzem prstnih odtisov.
 Če vaši prstni odtisi niso dobre kakovosti (tudi če ste si namerno poškodovali prste), vam bodo prstne odtise v prihodnosti ponovno odvzeli.
 Če boste v prihodnosti ponovno zaprosili za azil, vam bodo ponovno odvzeli prstne odtise. Če zaprosite za azil v drugi državi, kot v tisti, v kateri so vam najprej odvzeli prstne odtise, boste lahko poslani nazaj v prvo državo, v kateri so vam odvzeli prstne odtise.
 Podatki o vaših prstnih odtisih se bodo hranili 18 mesecev – po 18 mesecih se bodo samodejno izbrisali iz podatkovne zbirke. V sistemu Eurodac bodo shranjeni le vaši prstni odtisi in podatki o vašem spolu – vaše ime, fotografija, datum rojstva in državljanstvo niso poslani v to podatkovno zbirko in se v njej ne hranijo.
 V prihodnosti lahko državo, ki vam odvzame prstne odtise, kadar koli zaprosite za informacije o podatkih v zvezi z vami, ki so zabeleženi v sistemu Eurodac. Zahtevate lahko, da se podatki popravijo ali izbrišejo – morali bi se izbrisati, na primer, če postanete državljan EU ali pridružene države oziroma če pridobite dovoljenje za prebivanje v eni od navedenih držav in niste zaprosili za azil.
 Sistem Eurodac upravlja agencija Evropske unije po imenu eu-LISA. Vaši podatki se lahko uporabljajo samo v predpisane namene. Prejel jih bo le centralni sistem Eurodac. Če boste v prihodnosti zaprosili za azil v drugi državi EU ali pridruženi državi (25), ji bodo vaši prstni odtisi poslani v preverjanje. Podatkov, shranjenih v sistemu Eurodac, ne bomo posredovali nobeni drugi državi ali organizaciji zunaj EU in pridruženih držav.
 Od 20. julija 2015 bodo lahko vaše prstne odtise preučevali organi, kot sta policija in Evropski policijski urad (Europol), ki lahko zahtevajo dostop do podatkovne zbirke Eurodac za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja hudih kaznivih dejanj in terorizma.
 Kontaktni podatki (Vnesite informacije, ki se nanašajo na državo članico)
 —
 identiteta upravljavca sistema Eurodac in njegovega zastopnika,
 —
 kontaktni podatki urada upravljavca,
 —
 kontaktni podatki državnega nadzornega organa (varstvo podatkov).
 „PRILOGA XIII
 INFORMACIJE V SKLADU S ČLENOM 29(3) UREDBE (EU) št. 603/2013 ZA DRŽAVLJANE TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA, ZA KATERE SE ODKRIJE, DA NEZAKONITO BIVAJO V DRŽAVI ČLANICI
 Če se odkrije, da nezakonito bivate v eni od „dublinskih“ držav (26), vam lahko organi odvzamejo prstne odtise in jih pošljejo v podatkovno zbirko prstnih odtisov, imenovano „Eurodac“. To storijo izključno zato, da bi ugotovili, ali ste v preteklosti že zaprosili za azil. Podatki o vaših prstnih odtisih se ne bodo shranili v podatkovni zbirki Eurodac, pristojni organi pa vas lahko, če ste v preteklosti zaprosili za azil v drugi državi, pošljejo nazaj v navedeno državo.
 Če vaši prstni odtisi niso dobre kakovosti (tudi če ste si namerno poškodovali prste), vam bodo prstne odtise v prihodnosti ponovno odvzeli.
 Sistem Eurodac upravlja agencija Evropske unije po imenu eu-LISA. Vaši podatki se lahko uporabljajo samo v predpisane namene. Prejel jih bo le centralni sistem Eurodac. Če boste v prihodnosti zaprosili za azil v drugi dublinski državi, bodo vaši prstni odtisi poslani tudi v podatkovno zbirko Eurodac. Podatkov, shranjenih v sistemu Eurodac, ne bomo posredovali nobeni drugi državi ali organizaciji zunaj EU in pridruženih držav.
 Kontaktni podatki (Vnesite informacije, ki se nanašajo na državo članico)
 —
 identiteta upravljavca sistema Eurodac in njegovega zastopnika,
 —
 kontaktni podatki urada upravljavca,
 —
 kontaktni podatki državnega nadzornega organa (varstvo podatkov).
 Če naši organi menijo, da ste morda zaprosili za mednarodno zaščito v drugi državi, ki bi lahko bila odgovorna za obravnavanje navedene prošnje, boste prejeli podrobnejše informacije o postopku, ki bo sledil, ter o njegovem vplivu na vas in vaše pravice. (27)
 “
 (1) Tem indikativnim dokazom mora vedno slediti neposredni dokaz, opredeljen na seznamu A.
 (2) Namen te brošure je izključno informativen. Njen namen je prosilcem za mednarodno zaščito zagotoviti ustrezne informacije glede dublinskega postopka. Sama po sebi ne ustvarja/prinaša pravic ali pravnih obveznosti. Pravice in obveznosti držav in oseb v okviru dublinskega postopka so takšne, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 604/2013.
 (3) Dublinske države so: 28 držav Evropske unije (Avstrija, Belgija, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo) ter štiri države, ki so „pridružene“ dublinski uredbi (Norveška, Islandija, Švica in Lihtenštajn).
 (4) Informacije, ki se zagotovijo, so predvidene v delu B te priloge.
 (5) Namen te brošure je izključno informativen. Njen namen je prosilcem za mednarodno zaščito zagotoviti ustrezne informacije glede dublinskega postopka. Sama po sebi ne ustvarja/prinaša pravic ali pravnih obveznosti. Pravice in obveznosti držav in oseb v okviru dublinskega postopka so takšne, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 604/2013.
 (6) Več informacij o sistemu Eurodac je navedenih v Delu A, v razdelku Zakaj sem zaprošen, da dovolim odvzem svojih prstnih odtisov?
 (7) Ta odstavek ni del posebnih navodil za države članice, ki ne sodelujejo na področju direktive o vračanju.
 (8) Izpolni vsaka država članica v skladu s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje.
 (9) Izpolni vsaka država članica.
 (10) Vsaka država članica izbere eno od treh možnosti, odvisno od njene izbire sistema učinkovitih pravnih sredstev.
 (11) Izpolni vsaka država članica v skladu s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje.
 (12) Izpolni vsaka država članica v skladu s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje.
 (13) Namen te brošure je izključno informativen. Njen cilj je prosilcem za mednarodno zaščito zagotoviti ustrezne informacije glede dublinskega postopka. Sama po sebi ne ustvarja/prinaša pravic ali pravnih obveznosti. Pravice in obveznosti držav in oseb v okviru dublinskega postopka so takšne, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 604/2013.
 (14) Dublinske države so: 28 držav Evropske unije (Avstrija, Belgija, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo) ter štiri države, ki so „pridružene“ dublinski uredbi (Norveška, Islandija, Švica in Lihtenštajn).
 (15) Sestra vaše matere ali očeta.
 (16) Brat vaše matere ali očeta.
 (17) Morda boste slišali, da bo kdo to poimenoval „sprejem“.
 (18) Morda boste slišali, da bo kdo to poimenoval „ponovni sprejem“.
 (19) Izpolni vsaka država članica v skladu s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje.
 (20) Izpolni vsaka država članica.
 (21) Vsaka država članica izbere eno od treh možnosti, odvisno od njene izbire sistema učinkovitih pravnih sredstev.
 (22) Izpolni vsaka država članica v skladu s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje.
 (23) Izpolni vsaka država članica v skladu s posebnimi določbami nacionalne zakonodaje.
 (24) Oseba, ki jo organi priznavajo kot osebo, ki zastopa vaše interese pred zakonom. Vaš zastopnik in/ali pristojni organi bi vas morali obvestiti, če potrebujete pravnega svetovalca, lahko pa jih tudi prosite, naj ga postavijo v vašem imenu. Na koncu te brošure so na voljo kontaktni podatki organizacij, ki vam lahko nudijo pravno zastopanje.
 (25) Podatke o vaših prstnih odtisih si lahko, kadar je tako predpisano, izmenjuje 28 držav članic EU in štiri pridružene države – Norveška, Islandija, Švica in Lihtenštajn.
 (26) Dublinske države so vse države Evropske unije (Avstrija, Belgija, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo) ter štiri države, ki so „pridružene“ dublinski uredbi (Norveška, Islandija, Švica in Lihtenštajn).
 (27) Informacije, ki se zagotovijo, so predvidene v Delu B Priloge X.