text:
⭐Veto ja mielenterveys
 Veto ja mielenterveys
 Download "Veto ja mielenterveys"
 1 Pohjanmaa hanke Veto ja mielenterveys Ismo Suksi projektipäällikkö Veto ohjelma2 3 Tavoitteet TYÖELÄMÄÄN TULLAAN AIEMPAA AIKAISEMMIN TYÖSSÄOLOAIKA PITENEE 2 3 VUOTTA NYKYISESTÄ SAIRAUSPOISSAOLOT VÄHENEVÄT 15% TYÖTAPATURMAT JA AMMATTITAUDIT VÄHENEVÄT 40% NYKYISESTÄ TYÖIKÄISTEN TUPAKAN JA ALKOHOLIN KULUTUS VÄHENEE4 Lähtökohtia pähkinänkuoressa Eläkejärjestelmä ei enää jousta työelämän rakennemuutoksissa työelämän on joustettava Työhyvinvointiin satsaaminen kannattaa Työkykyyn kuuluvat työympäristö ja itse työ johtaminen, työvälineet ja työyhteisö Keskeisessä asemassa ovat Työn mielekkyys ja työ motivaatio Esimiehen tuki ja kannustus Työyhteisön tuki ja kannustus Kyse sinänsä pienistä arkisista asioista: tiedonkulusta, tasapuolisesta kohtelusta, välittämisestä. Jokainen voi aloittaa työelämän kehittämisen. Tarvitaan myös alaisosaamista. Tutkittua tietoa on kyllä, haaste on sen käytäntöön saattaminen Uskomme esimerkin voimaan Hyvin toimivia työpaikkoja Ihmisen omia kokemuksia Hyviä käytäntöjä5 Mihin suuntaan ollaan kehittymässä? 50 vuotiaan työnjättöiän odote sekä 75 %:in työllisyysasteen tavoite vuoteen Vuotta %:n työllisyystavoite Työeläkeuudistuksen arvioitu vaikutus Työllisyysaste vuoden 2002 tasolla T ot eutunut6 Miksi viihdyn työssäni? Huh huh, mitkä kärsimysten vuodet ovat takana ja nyt olen todella mukavassa työpaikassa. Hyvän työpaikan elementit voidaan jakaa kahteen osaan. Ensinnäkin työkaverit ja heistä tärkein hengenluoja on sanotaan mitä sanotaan esimies. Kun esimies on itse innostava, alaisiaan vertaisinaan kohteleva, vastuuta ja vapautta antava, kannustava ja osaava, niin johan syntyy tulosta. (ei tieto ammatista) Viimeiset 8 vuotta olen työskennellyt psyykkisesti sairaiden ihmisten parissa avohoidossa. Saan suunnitella ja toteuttaa hoitotyötä potilaan kanssa yhteistyössä potilaan tarpeiden mukaisesti. Meillä on moniammatillinen työyhteisö ja potilaamme ovat pääroolissa jokaisena työpäivänä. Työnantaja on mahdollistanut sen, että saamme olla oman työmme johtajia, kehittäjiä ja esimies on samalla aaltopituudella. (sairaanhoitaja psykiatriselta osastolta) lähde: Sävelradion kampanja keväällä 20057 Viisi tärkeää teemaa osallistava johtaminen työkonferenssi Työhyvinvointi terveydenhoitoalalle hanke alaisosaaminen joustot työajassa työaika autonomia Työaika autonomialla kohti työhyvinvointia HYKS, Jorvin sairaala vuorotyömallit Finnair työn ja perhe elämän yhteensovittaminen Tasa arvosta lisäarvoa ikääntymiseen varautuminen yritysten ikäpolitiikat Juhani Ilmarinen: Pitkää työuraa! ei yhtään tapaturmaa nolla tapaturmaa ajattelu johdon sitoutuminen erilaisuuden sietäminen töihin palaaminen pitkältä sairaslomalta työhön paluun oppaat8 Viestintähankkeet Miten otan puheeksi viestintäkampanja Työterveydenhoito ja työsuojelu kohdistettujen kampanjoiden sisältö eri hankkeiden tuloksista Ylimmän johdon mielipiteet haastattelututkimus eri teemat Yleisradiossa messuilla ja seminaareissa eri puolilla Suomea9 Koulutus seminaaritoiminta 17 ministerivetoista alueseminaaria työsuojelupiirien kanssa työpaikkojen ja yritysten ylin johto, työsuojeluvaltuutetut ja päälliköt, noin osanottajaa keskustelut eläkkeelle jääminen 68 vuotiaana IT alan ongelmat: ei vanhoja osaajia, ei pysty kulutetaan nopeasti loppuun yksilön vastuusta työpaikan vastuuseen meidän työpaikalla kohdistettu seminaari Kaikuohjelman kanssa: Eläkebuumi, kilpailukyky ja työhyvinvointi KESTO koulutuskonsortio10 Koulutushankkeet yhteistyössä Työterveyslaitoksen / KESTO ohjelman kanssa koulutushanke konsortio yhteistyö työelämän työhyvinvointi ja johtamiskoulu YLE Teemalla teemaseminaareja mm. maatalousyrittäjille ja terveydenhuolta alalle luentotoimintaa yhteistyössä Työterveyslaitoksen kanssa11 Mielenterveys selvitys 2005 Mielenterveys syyt lisääntyneesti eläköitymisen taustalla Ongelmat eivät liity ainoastaan työhön Työolosuhteisiin vaikuttamalla voidaan vähentää kuormitusta Varhaisempi puuttuminen vähentäisi eläköitymistä Varhaisen puuttumisen mallista sovittava erikseen Suosituksia työterveyshuollolle ja työsuojelulle Jatkotyö Ota puheeksi teema Mielenterveys opas Lähde: Mielenterveyden häiriöt työkyvyttömyyden syynä, STM selvityksiä 2005:112 Työhyvinvointia terveydenhoitoalalle mukana 1050 henkilöä 25 erilaista terveydenhoidon yksikköä aktiivinen kehittäminen toimintatavaksi otettiin pääasiassa hyvin vastaan kaikissa henkilöstöryhmissä tuloksena paljon myönteisiä kokemuksia ja esimerkkejä muille jaettavaksi raportti valmistuu tänä keväänä hankkeen toteutti Tampereen yliopiston työelämän tutkimuskeskus Veto ja Tykesohjelmien tuella.13 Esimerkki erään ryhmätyö III:n tuloksesta: Esimiesten, työsuojelun ja työterveyshuollon edustajien yhteisen ryhmän konkreettiset toimenpidetavoitteet: Yhteistyön lisääminen, suunnitelmien yhteensovittaminen Työpaikkakiusaamisen ehkäiseminen, pelisääntöjen tarkennus Työnohjauksen käytön lisääminen (myös hallinnollisessa työssä) Tutustuminen toisiin yksiköihin Millaista johtajuutta halutaan, pohdintaa Tiedottaminen (myös kunnan päättäjille), arvostuksen ja näkyvyyden lisääminen14 Kehittämistavoitteet osastolla A Työn kulku ja organisointi Atk järjestelmä oikeasti yhteiseksi työvälineeksi Tiimit, työn luonteen muuttaminen radikaalilla tavalla > työ mielekkäämäksi Otetaan vastuuta työn sisällön ja työajan suunnittelusta, tiedon hakemisesta ja saamisesta, resurssien oikeasta kohdentamisesta Raportointikäytäntöjen muutos. Yöhoitajan raportti eri osiin osastolla ja hän raportoi tarvittaessa illankin, kirjallisen raportin tarkentaminen Kierto tiimeissä, kiertomallin laatiminen, eri variaatiot Oman työn suunnittelu Epikriisit ajoissa saneltu, kirjoitettu ja toimitettu Yöhoitajille mahdollisuus rauhallisina öinä lepoon vuorotellen Lääkärinkierto tiettyyn aikaan, osastonlääkäri mukana koko kierrolla Sairaalalääkäri katsoo päivystyspotilaat ja konsultoi erikoisalan lääkäriä >jatkaa kuitenkin hoitoa itse Jokainen voi valita työpisteensä, missä pääsääntöisesti toimii Työajat Toiveet huomioon työvuoroissa Uudistetaan työvuoroja, porrastusmahdollisuus, pitkät vuorot Joustava työaika tiimin sisällä Kiertävän työlistan kokeilu + jousto Ergonomisten työvuorojen kokeilu Lääkäreillekin liukuma Osa aikaisuuksien sovittelu SOSIAALI Riittävä JA palautumisaika, esimerkiksi kaksi vapaapäivää peräkkäin Työilmapiiri Huomioidaan vuorovaikutustilanteessa toinen Työilmapiiri avoimemmaksi Annetaan ja otetaan vastaan palautetta Koulutus ja perehdytys Lääkärit pitävät koulutustilaisuuksia Uudelle työntekijälle ja perehdyttäjälle aikaa Sama perehdyttäjä koko ajan Perehdytys vähintään kuusi viikkoa/tiimi Tilat Osastonsihteereille rauhallinen työpiste Taukotilaan ja ruokailuun rauha Askartelunohjaaja somistaa osastoa Kanslia vapautetaan raportin kirjoitus ja vastaanottotöihin, neuvotteluhuoneen käyttö päiväraporttiin Perustetaan tilatoimikunta Tilojen käytön suunnittelu ennalta yhdessä Parempi ruokailutila Tilaryhmä pohtii tiimityön vaatimuksia potilaishuoneissa Olemassa olevien tilojen säilyminen omassa käytössä Hälytyskello kuulumaan koko osastolle Työterveys, työsuojelu Työterveyshuolto toimivaksi Läheltä piti tilanteet heti käsittelyyn Kuntoutusarvioon voi tilata ajan15 klinikka.fi uudistuu! UUTTA!! KINOKLINIKKA lyhyitä juttuja työelämästä Keskustelukerho Saako työpaikalla olla koira Pitääkö työnantajan antaa joululahja Mitä tehdä kun pomo valehtelee Päivystävä työpsykologi16 17 Tulevia juttuja Duuniblues 30 min / 10 ohjelmaa alkaa makasiinityyppinen arjen sankareita koulutuskäytössä Helsingin kaupungin Vatuhankesta kertominen syksyn kampanjanosto työpsykologi varhainen puuttuminen18 Henkinen hyvinvointi työpaikoilla yhteinen etu Veto hankkeen ja Suomen mielenterveysseuran yhteinen julkaisu saatavissa Vetoohjelmasta19 Kyse on tutuista, pienistä asioista Mitkä asiat huonontavat työilmapiiriä? On havainnoitu asioita, ei ole tehty mitään On pidetty palavereita, joista aina on ollut joku/jotkut oleelliset asianosaiset poissa On uskottu ihmisten kykyyn selvittää itsenäisesti keskenään ongelmatilanteet On siirretty ikävään asiaan puuttumista On uskottu ajan hoitavan asian On siirretty ongelma toiselle osastolle Huono sisäinen tiedotuskulttuuri koko organisaatiossa ja yksittäisen osaston sisällä. On niin kiire, ettei ihmisiin ehditä kiinnittää oikeasti huomiota Henkilöstöasioita hoidetaan virkamiesmäisesti Keskustelukulttuuria ei ole Ihmisten johtamista ei osata Ihmisten erilaisuutta ei tunneta lähde: Esko Hietakangas Veljekset Keskinen Oy20 Veto ohjelman yhteystiedot Snellmaninkatu 13 projektipäällikkö Ismo Suksi projektitiedottaja Krista Kukkanen projektisihteeri Pirjo Wagello Samankaltaiset tiedostot
 Yhteistyö työkyvyn arvioinnissa Marjo Sinokki Työterveysjohtaja Turun Työterveystalo/Turun kaupunki LT, työterveyshuollon ja terveydenhuollon EL EI SIDONNAISUUKSIA Tänään pohditaan Taustaa Työkyky Yhteistyö Lisätiedot Työnilon julistus 15.1.2015 Liisa Hakala Johtaja STM / Työsuojeluosasto/ Toimintapolitiikkayksikkö
 Ahkeruus ei riitä - Työhyvinvointipääomalla tulevaisuuteen Työnilon julistus 15.1.2015 Liisa Hakala Johtaja STM / Työsuojeluosasto/ Toimintapolitiikkayksikkö SISÄLTÖ Työn ja työelämän muutos Miksi ahkeruus Lisätiedot Työhyvinvointikysely 2011 Oulun yliopisto / Muut yliopistot
 Työhyvinvointikysely 2011 n yliopisto / Muut yliopistot Hyvinvointikysely Taustatiedot - Sukupuoli: Yksittäisiä vastaajia: 1215 100% 80% 60% 55% 60% 40% 45% 40% 20% 0% Nainen (KA: 1.452, Hajonta: 1.117) Lisätiedot Uudista ja uudistu 2011
 Työkyvyn hallinta ja varhainen tuki Pirkko Mäkinen, asiantuntija Työturvallisuuskeskus TTK pirkko.makinen@ttk.fi 19.11.2013 Työkyvyn hallinta, seuranta ja varhainen tuki Työkyvyn hallinta tarkoittaa toimintatapoja, Lisätiedot EK-elinkeinopäivä Jyväskylässä 15.9.2005
 EK-elinkeinopäivä Jyväskylässä 15.9.2005 Tuottavuutta ja hyvinvointia kannustavalla johtamisella Tuulikki Petäjäniemi Hyvä johtaminen on tuotannon johtamista sekä ihmisten osaamisen ja työyhteisöjen luotsaamista. Lisätiedot Työpaikan keinot työkyvyn tukemisessa maatilalla
 Suuntana parempi työelämä Työterveyshuolto työpaikan hyvinvoinnin tukena Pirkko Mäkinen, asiantuntija, FM Työelämäryhmän loppuraportti Työterveysyhteistyön kehittäminen Työnantajan, työterveyshuollon ja Lisätiedot SAIRAUSLOMA. Sari Anetjärvi
 SAIRAUSLOMA Sari Anetjärvi SAIRAUSLOMAN MYÖNTÄMINEN Sairaudesta johtuvan työkyvyttömyyden vuoksi on haettava sairauslomaa toimivaltaiselta työnantajan edustajalta. Esimies voi myöntää sairauslomaa ilman Lisätiedot Työhyvinvointi yhtymässä 2013
 Etua iästä Ikäjohtamisen työkaluja Itellassa Etua iästä on Vautsin osahanke Tavoitteena Tukea eri-ikäisten jaksamista ottamalla huomioon eri ikäkausien vahvuudet ja erityistarpeet Parantaa valmiuksia ikäjohtamiseen Lisätiedot TTK kouluttaa. www.ttk.fi / Koulutuskalenteri Koulutus- ja kehittämispalvelut
 TTK kouluttaa www.ttk.fi / Koulutuskalenteri Koulutus- ja kehittämispalvelut Päivi Rauramo 2010 Ristiriidoista ratkaisuihin Koulutuksessa perehdytään ristiriitojen syntyyn ja ihmisten erilaisuuteen, ristiriitatilanteissa Lisätiedot AKTIIVISEN AIKAISEN PUUTTUMISEN MALLI - VÄLINPITÄMÄTTÖMYYDESTÄ VÄLITTÄMISEEN KÄYTÄNNÖSSÄ-
 AKTIIVISEN AIKAISEN PUUTTUMISEN MALLI - VÄLINPITÄMÄTTÖMYYDESTÄ VÄLITTÄMISEEN KÄYTÄNNÖSSÄ- Jaakko Joensuu henkilöstöpäällikkö Kempele on voimakkaasti kasvava 15 100 asukkaan nuorekas kunta. Kempele on huipputeknologiaa, Lisätiedot Työhyvinvointia yhteisesti kehittämällä - TEDI
 Työhyvinvointia yhteisesti kehittämällä - TEDI Pirjo Sirola-Karvinen, projektipäällikkö p. 0500 444575 Merja Turpeinen, tutkija p. 030 4742669 Maria Rautio, kehittämispäällikkö Päivi Husman, hankkeen vastuullinen Lisätiedot 30.9.2013 30.11.2014. Virallinen nimi: Osatyökykyiset työyhteisössä käytännöllinen opas ja koulutusta lähiesimiehille
 Työsuojelurahaston rahoittama, Satakunnan ammattikorkeakoulun hallinnoima tiedotus- ja koulutushanke Jengoilleen 30.9.2013 30.11.2014 Virallinen nimi: Osatyökykyiset työyhteisössä käytännöllinen opas ja Lisätiedot Työhyvinvoinnilla mielenrauhaa ja tulevaisuutta. Sosiaali- ja terveysministeri Paula Risikko Tampere 8.1.2013
 Työhyvinvoinnilla mielenrauhaa ja tulevaisuutta Sosiaali- ja terveysministeri Tampere 8.1.2013 Työhyvinvoinnista Työhyvinvointi omaksuttu yleiskäsitteeksi viime vuosina työpaikoilla ja politiikassa työhyvinvointikortti, Lisätiedot 7.5.2012/ LW, SK VARHAISEN TUEN MALLI. Varhaisen tuen mallin tarkoitus ja tavoitteet
 Hyvinvointia työstä Miksi työtapaturmia kannattaa ehkäistä ja vähentää myös kunta-alalla? Tuula Räsänen, tiimipäällikkö, Työhyvinvointi ja turvallisuus -tiimi Organisaatio Palvelemme asiakkaita ja kumppaneita Lisätiedot sairasloma-automaatti?
 Onko työterveyshuolto sairasloma-automaatti? HENRY FOORUMI 9.11.2010 Anja Hallberg Johtajalääkäri Diacor pähkinänkuoressa Omistaja Helsingin Diakonissalaitos Toimitusjohtaja Anni Vepsäläinen 12 täyden Lisätiedot Varhainen tuki, VaTu. - Toimintamalli työkyvyn heiketessä
 Varhainen tuki, VaTu - Toimintamalli työkyvyn heiketessä Esityksen materiaali kerätty ja muokattu TyKen aineistosta: ver JPL 12.3.2013 Työturvallisuuslaki Lain tarkoituksena on parantaa työympäristöä ja Lisätiedot Reilu Peli työkalupakin käyttö Seinäjoen Lääkäritalossa
 Reilu Peli työkalupakin käyttö Seinäjoen Lääkäritalossa Seinäjoen Lääkäritalo Yksityinen täyden palvelun lääkärikeskus Etelä- Pohjanmaalla, Seinäjoella Ammatinharjoittajien vastaanotot Työterveyshuolto Lisätiedot Tuoksuuko työpaikallanne alkoholiongelma? Työkaluja työyhteisön päihdeongelmien varalle
 Tuoksuuko työpaikallanne alkoholiongelma? Työkaluja työyhteisön päihdeongelmien varalle Antti Hytti, aikuistyön päällikkö, Ehkäisevä päihdetyö EHYT ry Uudista ja Uudistu 26.9.2013 Tietoiskun rakenne Päihteet Lisätiedot Johdatko työhyvinvointia vai jahtaatko tulosta?
 Johdatko työhyvinvointia vai jahtaatko tulosta? Mitä työhyvinvointi tuottaa? Jari Honkanen Vastaava työterveyslääkäri Mehiläinen Kuopio 1 9.10.2014 TYHY tapahtuma Työhyvinvoinnin merkitys liiketoiminnan Lisätiedot Vaaka-hankkeen tulosseminaari 4.2.2015 Liisa Hakala Johtaja STM / Työsuojeluosasto/ Toimintapolitiikkayksikkö
 Työturvallisuus työssäoppimisessa ammatillisessa koulutuksessa Vaaka-hankkeen tulosseminaari 4.2.2015 Liisa Hakala Johtaja STM / Työsuojeluosasto/ Toimintapolitiikkayksikkö SISÄLTÖ Työn ja työelämän muutos Lisätiedot 29.9.2011 FINLANDIA-TALO. henkilöstöjohtaja
 UUDISTA JA UUDISTU 2011 28. FINLANDIA-TALO Hannu Tulensalo henkilöstöjohtaja Työhyvinvoinnilla tuottavuutta vai tuottavuudella työhyvinvointia? Työhyvinvoinnin taloudellinen merkitys Helsingissä 2010 Työhyvinvointityössä Lisätiedot Tavoitteena nolla tapaturmaa 2020 seminaari. Työkyky ja terveysjohtaminen. Työhyvinvointiyksikön päällikkö Tarja Kostiainen
 Tavoitteena nolla tapaturmaa 2020 seminaari Työkyky ja terveysjohtaminen Työhyvinvointiyksikön päällikkö Tarja Kostiainen Mitä työkyky- ja terveysjohtaminen ovat Työkykyjohtaminen ja terveysjohtaminen Lisätiedot Työkykykoordinaattori työterveyshuollossa
 Työkykykoordinaattori työterveyshuollossa Yhteistyöllä voimavaroja ja työkaluja työntekijän työkyvyn heiketessä Satu Tamsi Työkykykoordinaattori/Työterveyshoitaja Suupohjan peruspalveluliikelaitoskuntayhtymä Lisätiedot Kaikenikäisten työkykyyn kierroksia työkaarityökalulla tuloksia. Aina löytyy työkykyä. Miten työtä muokataan?
 Kaikenikäisten työkykyyn kierroksia työkaarityökalulla tuloksia Aina löytyy työkykyä. Miten työtä muokataan? Helsinki 17.4.2015 ja Jyväskylä 24.4.2015 Pirkko Mäkinen, Työturvallisuuskeskus Työpajan tavoite Lisätiedot Työhyvinvointi on osa johtamista Kuntaseminaari. 29.11.2011 Hannu Tulensalo
 Hyvinvointia maakuntaan VIII, Hyvinvointia työssä ja vapaa-ajalla seminaari 21.1.2015 Työhyvinvointi työterveyslääkärin näkökulmasta Kirsti Hupli, Työterveyshuollon ylilääkäri Etelä-Karjalan Työkunto Oy Lisätiedot Kaikki mukaan vammaisten ja osatyökykyisten työpanos työelämän käyttöön. Pauliina Lampinen Kuntoutuspäivät 23.3.2012
 Kaikki mukaan vammaisten ja osatyökykyisten työpanos työelämän käyttöön Pauliina Lampinen Kuntoutuspäivät 23.3.2012 Vammaisten lasten ja nuorten tukisäätiö Säätiö tukee pitkäaikaissairaita/vammaisia lapsia Lisätiedot Tuottavuuden ja työhyvinvoinnin kohtalonyhteys 10.2.2011
 Mistä vetovoimaiset työpaikat on tehty? - voimavaroja ja voimavarkaita työssä? Eija Lehto Kehittämispalvelut Kultala 1 Vetovoimaisia työpaikkoja yhdistäviä tekijöitä: ü Henkilöstön saanti helppoa ü Henkilöstön Lisätiedot Masennuksesta toipuvan paluu töihin työterveyshuollon tuella
 YHTEISTYÖ TYÖKYVYN ARVIOINNISSA Työkyvyn edistämisen tuki Heli Leino Ylilääkäri Työterveyshuollon erikoislääkäri Suomalaisuus on arvokas asia! Meitä jokaista tarvitaan! Mitkä asiat vaikuttavat työkykyyn? Lisätiedot Työelämän ilmiöt ja työkyvyn tukeminen Johanna Ahonen 1.9.2015
 Työkaarityökalulla tuloksia Asiantuntija Tarja Räty, TTK Työkaariajattelu työpaikan arjessa miten onnistumme yhdessä? Kehittämisen edellytyksiä Työkaarimallin käytäntöön saattamista Työura- ja kehityskeskustelut Lisätiedot Työkyvyn palauttaminen ja työhön paluu. Mervi Viljamaa LT, työterveyshuollon erikoislääkäri Dextra Työterveys, Pihlajalinna Oy
 Työkyvyn palauttaminen ja työhön paluu Mervi Viljamaa LT, työterveyshuollon erikoislääkäri Dextra Työterveys, Pihlajalinna Oy Esityksen sisältö 1. Työkyvyn palauttamiseen ja työhön paluuseen liittyvät Lisätiedot Perehdyttämisen tarkistuslista
 Perehdyttämisen tarkistuslista PEREHDYTTÄJÄLLE JA PEREHDYTETTÄVÄLLE Yrityksen nimi, osoite, puhelinnumero, faksi, sähköposti Työpaikan nimi, osoite, puhelinnumero, faksi, sähköposti Perehdytettävä Perehdyttäjä Lisätiedot Työhyvinvointi on monesta kiinni
 Life@Work -hankkeen seminaari: Huolehdi hyvästä henkisestä ja sosiaalisesta työympäristöstä työsuojelun tuella Työhyvinvointi on monesta kiinni Olavi Parvikko, ylitarkastaja, työpsykologi, STM, TSO Eurooppalaisten Lisätiedot Kuntatyönantaja ja potilassiirtoergonomian haasteet. M j R Merja Rusanen Työelämän kehittämisen asiantuntija Kunnallinen työmarkkinalaitos
 Kuntatyönantaja ja potilassiirtoergonomian haasteet M j R Merja Rusanen Työelämän kehittämisen asiantuntija Kunnallinen työmarkkinalaitos Kunta-alan haasteet t Kunta-alan alan työntekijöiden ikääntyminen, Lisätiedot Miksi tulisin aamulla töihin toimistolle?
 Miksi tulisin aamulla töihin toimistolle? Timo Räikkönen, kehitys- ja markkinointijohtaja, YIT Jari Niemelä, toimitusjohtaja, Workspace Oy #HENRYFoorumi / #HF_2014 #yitkehitys HR erilaisten muutosten keskellä Lisätiedot Lääkärityöstä hyvinvointia. Lääkärien työhyvinvointi - työryhmän loppuraportti
 Lääkärityöstä hyvinvointia Lääkärien työhyvinvointi - työryhmän loppuraportti Työryhmä Teppo Heikkilä, puheenjohtaja Ermo Haavisto Hannu Halila Anja Hallberg Kaarina Huuskonen Ulla-Kaija Lammi Kari-Pekka Lisätiedot JUANKOSKEN KAUPUNGIN TYÖSUOJELUN TOIMINTAOHJELMA VUOSILLE 2014-2016
 Työhyvinvointi ja johtaminen Minna Kohmo, Henki-Tapiola 30.11.2011 23.11.2011 1 Tämä on Tapiola Noin 3 000 tapiolalaista palvelee noin 960 000 kuluttaja-asiakasta 63 000 yrittäjää 60 000 maa- ja metsätalousasiakasta Lisätiedot Alueellinen työhyvinvointikysely. Voimaa ossaamisesta! -hanke
 Alueellinen työhyvinvointikysely Voimaa ossaamisesta! -hanke Taustatiedot Vastaajia 1 983 henkilöä miehiä 14 % naisia 86 % Toimiala Hotelli- ja ravintola 5 % Kauppa- ja palvelu 17 % Muu julkishallinto Lisätiedot KANSAINVÄLINEN TYÖTURVALLISUUSPÄIVÄ 28.4.2014
 KANSAINVÄLINEN TYÖTURVALLISUUSPÄIVÄ 28.4.2014 Henkilöstöjohtaja Riitta Hallberg Puh. 044-4598946, riitta.hallberg@saarikka.fi Perustietoja Saarikasta: - Tuottaa sosiaali- ja terveyspalveluja - 5 kunnan Lisätiedot Henkinen työsuojelu hyvinvointia rakennetaan yhdessä
 Hyvinvointia työstä Työhyvinvoinnin tilannekuva - Työnantajan nykyiset tiedot ja taidot toimintaan Rauno Pääkkönen Elina Ravantti Selvityksen tarkoitus ja toteutus Muodostaa käsitys mitä työhyvinvoinnilla Lisätiedot Työhyvinvoin) ja kuntoutus
 Työhyvinvoin) ja kuntoutus Ratuke syysseminaari 11.11.2010 Tiina Nurmi- Kokko Rakennusliitto Työhyvinvoin) Työ on mielekästä ja sujuvaa turvallisessa, terveyttä edistävässä ja työuraa tukevassa työ- ympäristössä Lisätiedot ERI-IKÄISTEN JOHTAMINEN JA TYÖKAARITYÖKALU MITÄ UUTTA? Jarna Savolainen, TTK jarna.savolainen@ttk.fi P. 040 561 2022
 ERI-IKÄISTEN JOHTAMINEN JA TYÖKAARITYÖKALU MITÄ UUTTA? Jarna Savolainen, TTK jarna.savolainen@ttk.fi P. 040 561 2022 Työpaja: Eri-ikäisten johtaminen ja työkaarityökalu mitä uutta? Työpajan tavoitteet: Lisätiedot Työtapaturmien ja ammattitautien vähentäminen. 6.11.2014 Eurosafety-messut
 Miten tukea työurien jatkamista työpaikoilla? Mistä työhyvinvointi koostuu? Työhyvinvointiryhmä tämä ryhmä perustettiin 2009 ryhmään kuuluu 13 kaupungin työntekijää - edustus kaikilta toimialoilta, työterveyshuollosta, Lisätiedot Perheystävällinen työpaikka. Anna Kokko, Erityisasiantuntija Väestöliitto 18.9.2015
 Perheystävällinen työpaikka Anna Kokko, Erityisasiantuntija Väestöliitto 18.9.2015 Miksi perheystävällisyys kannattaa? Top 3 1.Perheystävällinen työpaikka houkuttelee parhaita osaajia ja sitouttaa heidät Lisätiedot Fysioterapia työterveyshuollossa
 Fysioterapia työterveyshuollossa Opintokokonaisuus 1,5 op Marika Pilvilä Terveystieteen maisteri opiskelija, työfysioterapeutti Ajankohtaista fysioterapiassa: fysioterapia työterveyshuollossa Oppimistavoitteet: Lisätiedot Työhönpaluun tuki. Itella-konsernin työhyvinvointisäätiö PL 105, 00011 itella Y-tunnus: 2042735-1 www.tyohyvinvointisaatio.fi
 Työhönpaluun tuki Itella-konsernin työhyvinvointisäätiö PL 105, 00011 itella Y-tunnus: 2042735-1 www.tyohyvinvointisaatio.fi Paluun tuki - pitkän sairaspoissaolon jälkeen Onnistuneen työhön paluun edellytykset Lisätiedot Mikä on työpaikkakiusaamista?
 Mikä on työpaikkakiusaamista? Työpaikkakiusaaminen = henkinen väkivalta on luonteeltaan toistuvaa säännöllistä pitkään jatkuvaa Henkistä väkivaltaa voivat harjoittaa Yksittäinen työtoveri tai työyhteisö Lisätiedot Hyvän työilmapiirin perusta on välittävä ja kannustava työyhteisö ja johon kaikki työyhteisön jäsenet osaltaan vaikuttavat.
 Aktiivisen tukemisen malli Johdanto Esimiehen tehtävänä on huolehtia henkilöstönsä työhyvinvoinnista. Säännölliset keskustelut esimiehen ja työntekijän välillä työhön liittyvistä asioista, kuten työnkuvasta, Lisätiedot Hyvinvointia työstä. 25.04.12 Tiina Rajala. Työterveyslaitos www.ttl.fi
 Hyvinvointia työstä 1 Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointifoorumi 2012 Terveydenedistäminen osana hyvää työelämää 24.4.2012 Aluejohtaja Tiina Rajala 2 Hyvinvointia työstä Terveellinen, turvallinen ja mielekäs Lisätiedot Sosiaali- ja terveysministeriö
 Sosiaali- ja terveysministeriö Sosiaali- ja terveydenhuoltoalan ergonomia-asiantuntijoiden työseminaari 6.-7.6.2013 Liisa Hakala Mielekäs työ sosiaali- ja terveydenhuoltoalalla - Miksi työn mielekkyys Lisätiedot Eri-ikäisten johtamisessa onnistuminen
 Eri-ikäisten johtamisessa onnistuminen Henry ry 12.3.2013 Paula Syväniemi Proponsio Ikäjohtaminen Työntekijän iän ja ikäsidonnaisten tekijöiden huomioon ottamista päivittäisjohtamisessa, työn suunnittelussa Lisätiedot Vetovoimaa sote-alan työpaikoille 20.2.2015 Säätytalo, Helsinki. Riitta Sauni
 Vetovoimaa sote-alan työpaikoille 20.2.2015 Säätytalo, Helsinki Riitta Sauni Hankkeen taustaa Sote-alalla tarvitaan tulevaisuudessa runsaasti uutta työvoimaa ja laaja-alaista osaamista On arvioitu, että Lisätiedot Masto-hanke. masennusperäisen työkyvyttömyyden vähentämiseksi
 Masto-hanke masennusperäisen työkyvyttömyyden vähentämiseksi Tukea työikäisten mielenterveydelle ja työkyvylle Työhyvinvoinnin edistämiseksi Masto-hanke tuo mielenterveysteemoja työterveys- ja työsuojeluhenkilöstön Lisätiedot Perehdyttämisen tarkistuslista
 Perehdyttämisen tarkistuslista Yrityksen nimi, osoite, puhelinnumero, faksi, sähköposti, verkkosivut Työpaikan nimi, osoite, puhelinnumero, sähköposti Perehdytettävä Perehdyttäjä Perehdyttämisaika alkaa Lisätiedot Työterveyshuolto työkyvyn tukena: 30-60-90. Tanja Vuorela, ylilääkäri
 Työterveyshuolto työkyvyn tukena: 30-60-90 Tanja Vuorela, ylilääkäri 6.11.2012 Osallistava työterveyshuolto 2. Suunnittelu 3. Toiminta Varhainen tuki: Sairauspoissaolojen seuranta Hälytysrajat Esimiesvalmennus Lisätiedot ERTO / YSTEA Työhyvinvointi osana toimivaa työyhteisöä Vaativat asiakaspalvelutilanteet
 ERTO / YSTEA Työhyvinvointi osana toimivaa työyhteisöä Vaativat asiakaspalvelutilanteet.0.0 JS Partners Oy Toimiva työyhteisö selkeät tavoitteet ja yhteiset pelisäännöt tarkoituksenmukaiset työvälineet Lisätiedot Maintpartner; työhyvinvoinnin strateginen johtaminen Miten mitata työkykyjohtamisen investointeja?
 Maintpartner; työhyvinvoinnin strateginen johtaminen Miten mitata työkykyjohtamisen investointeja? 17.3.2015 Suomi ja Työtulevaisuus Jari Syrjälä Henkilöstöjohtaja Maintpartner Suomessa Liiketoimintamme Lisätiedot Psykososiaalinen hyvinvointi työssä
 Psykososiaalinen hyvinvointi työssä Perusasiat kuntoon - Parempi työ -seminaari 26.4.2013 Leila Partanen-Salosto STM, Työsuojeluosasto Esityksen sisältö Työhyvinvoinnin lisääminen ja psykososiaalisen kuormittumisen Lisätiedot 2.6.2010. Eini Hyttinen, ylitarkastaja Itä-Suomen aluehallintovirasto, työsuojelun vastuualue eini.hyttinen@avi.fi
 2.6.2010 Eini Hyttinen, ylitarkastaja Itä-Suomen aluehallintovirasto, työsuojelun vastuualue eini.hyttinen@avi.fi TAUSTATEKIJÄT SEURAAMUKSET TYÖSUOJELUN HALLINTA TYÖOLOT KIELTEISET MYÖNTEISET TOIMINNAN Lisätiedot Hyvän mielen viikko voi hyvin työssä 2015. Päivi Maisonlahti, Lahden kaupunki, työhyvinvointipäällikkö
 Ikäjohtaminen Fujitsu-konsernissa Tuula Selonen Mitä ikäjohtamisella tarkoitetaan? 1/3 Ikäjohtaminen on eri-ikäisten ihmisten johtamista eli hyvää henkilöstöjohtamista. Työurien parantamiseen ja pidentämiseen Lisätiedot Duunitalkoot. Työnteon mielekkyys pakkasella (Työolobarometriaineistot 1992 2006) Työkyky on aina suhteessa työn vaatimuksiin
 Duunitalkoot Työterveyslaitoksen uusi internetpalvelu - kohti toimivaa ja tuloksellista vuoropuhelua työpaikoilla Tapio Lahti apulaisylilääkäri, projektipäällikkö Työterveyslaitos Työnteon mielekkyys pakkasella Lisätiedot Työhyvinvoinnin johtaminen osana suuryrityksen strategiaa
 Työhyvinvoinnin johtaminen osana suuryrityksen strategiaa t Ifin Suuryritysten riskienhallintapäivä 25.1.2012 2012 Sirpa Huuskonen Esityksen sisältö ISS:n Hyvissä voimissa työhyvinvointiohjelma ja TTT-johtaminen Lisätiedot Hyvän työpaikan kriteerit
 Hyvän työpaikan kriteerit Vetovoimaa ja työhyvinvointia terveydenhuoltoon! Hyvän työpaikan kriteerit 2 Hyvä lukija, esitteessä olevat Hyvän työpaikan kriteerit terveydenhuollon organisaatioille on laadittu Lisätiedot Innostu työstä Kasnäs 22.05.2014
 Innostu työstä Kasnäs 22.05.2014 Raaseporin kaupunki FEELIT hanke 2011-2013 Johan Nylund och Ove Näsman Oliko kaupungin henkilöstö todella aidosti ja innostuneesti mukana kehittämässä työhyvinvointia? Lisätiedot Työkykykoordinaattorin tehtäväkuvasta ja koulutuksesta
 Työhönvalmennuksen kehittämisryhmä 20.5.2014 Riitta Karhapää Työkykykoordinaattorin tehtäväkuvasta ja koulutuksesta Osatyökykyiset työssä ohjelma 2013 2015 STM 1 Työkykykoordinaattori voi toimia erilaisissa Lisätiedot HUS:n TYÖHYVINVOINTIOHJELMA. Hyvää työpäivää!
 HUS:n TYÖHYVINVOINTIOHJELMA Hyvää työpäivää! HUS:N STRATEGIA JA ARVOT HYVÄÄ TYÖPÄIVÄÄ Johtaminen ja työprosessien kehittäminen Kehittymismahdollisuudet Henkilöstösuunnittelu, hallinta ja seuranta Yhteistoiminta Lisätiedot Dialogisen johtamisen tutkimusohjelma 2012-2014
 Dinno Dialogisen johtamisen tutkimusohjelma 2012-2014 Sari Tappura DI, tutkija Turvallisuuden johtaminen ja suunnittelu Teollisuustalous sari.tappura@tut.fi www.dinno.fi Yksilön ja tiimien luovuus Osaaminen, Lisätiedot TEHTÄVÄNKUVAUS 1/5 I TAUSTATIEDOT. Päiväkodinjohtaja. lastentarhanopettaja II YLEISKUVAUS TEHTÄVÄSTÄ
 TEHTÄVÄNKUVAUS 1/5 I TAUSTATIEDOT Tehtävän nimike Päiväkodinjohtaja Henkilön nimi Koulutus Työpaikka lastentarhanopettaja Fyysisen työympäristön kuvaus II YLEISKUVAUS TEHTÄVÄSTÄ Tehtävän tarkoitus Tehtävänä Lisätiedot Päihteet puheeksi yhteistyöllä työkykyä tukemaan
 Päihteet puheeksi yhteistyöllä työkykyä tukemaan Diacor terveyspalvelut Oy Terveyspalvelujen suomalainen suunnannäyttäjä Työterveyttä suurille ja pienille asiakkaille Yli 4000 sopimusasiakasta, joissa Lisätiedot Hyvinvointia työstä. 23.11.2012 Eija Lehto, Työhyvinvointipalvelut. Työterveyslaitos www.ttl.fi
 Hyvinvointia työstä Eija Lehto, erityisasiantuntija IKÄTIETOISELLA JOHTAMISELLA KOHTI TYÖHYVINVOINTIA 23.11.2012 Eija Lehto, Työhyvinvointipalvelut Työhyvinvointi työntekijän omakohtainen kokemus, joka Lisätiedot Hyvinvointia työstä. 6.11.2013 Pirjo Juvonen-Posti 0. Työterveyslaitos www.ttl.fi
 Hyvinvointia työstä 6.11.2013 Pirjo Juvonen-Posti 0 Pirjo Juvonen-Posti UUDISTUVA JOHTAMINEN TYÖKYVYN TUKEMISESSA KUNNALLISESSA LIIKELAITOKSESSA - TAPAUSTUTKIMUS 6.11.2013 Pirjo Juvonen-Posti 1 Tutkimuksen Lisätiedot Osuva-loppuseminaari
 LUPA LIIKKUA PARASTA TÄSTÄ TYÖKALUJA ITSELLESI! 1. Työyhteisön osaamisen johtamiseen 2. Lasten liikunnan lisäämiseen toimintayksikössä 3. Työhyvinvoinnin parantamiseen 4. Henkilökunnan ammatillisuuden Lisätiedot Työkaluja työhyvinvoinnin johtamiseen
 Työkaluja työhyvinvoinnin johtamiseen Pohjola Terveys Oy Työhyvinvointipalvelut vastaava työpsykologi Sabina Brunou Millaista työhyvinvointia tavoittelemme tämän päivän työelämässä? Tavoitteena työntekijöiden Lisätiedot Aina löytyy työkykyä miten työtä muokataan?
 Aina löytyy työkykyä miten työtä muokataan? Työkaarityökalulla tuloksia -työseminaari 2014 3.10. Tampere 9.10. Helsinki 10.10. Oulu Pirkko Mäkinen, Työturvallisuuskeskus TTK Asiantuntija pirkko.makinen@ttk.fi Lisätiedot HYVINVOINTIIN JOHTAMINEN. - mitä hyvinvointi on ja miten siihen johdetaan? Erika Sauer Psycon Oy Seniorikonsultti, KTT, FM
 HYVINVOINTIIN JOHTAMINEN - mitä hyvinvointi on ja miten siihen johdetaan? To be or Wellbe 11.2.2010 Oulu Erika Sauer Psycon Oy Seniorikonsultti, KTT, FM Nuoret työntekijät muuttavat työelämää: MEGATRENDIT Lisätiedot AKTIIVINEN TYÖKYVYN SEURANTA
 yhteistyötoimikunta 26.4.2010 kunnanhallitus 10.5.2010 AKTIIVINEN TYÖKYVYN SEURANTA Toimintamalli puheeksiottamisesta Heinäveden kunta Tavoitteet Aktiivisella työkyvyn seurannalla puututaan sellaisiin Lisätiedot YHTEISTYÖ TYÖKYVYN ARVIOINNISSA
 1 YHTEISTYÖ TYÖKYVYN ARVIOINNISSA Jari Korhonen Liikelaitoksen johtaja, työterveyshuollon erikoislääkäri Joensuun Työterveys Joensuu 26.4.2013 7.5.2013 Jari Korhonen, johtaja, Joensuun Työterveys 2 Mitä Lisätiedot Organisaation tuottavuus on ihmisten hyvinvointia
 Suuntana parempi työelämä Työterveyshuolto työpaikan hyvinvoinnin tukena, asiantuntija, FM Työelämäryhmän loppuraportti Työterveysyhteistyön kehittäminen Työnantajan, työterveyshuollon ja työntekijän tiivis Lisätiedot Työkyvyn tukeminen ehkäisee työkyvyttömyyttä. Työkyvyn tukeminen
 ehkäisee työkyvyttömyyttä Työkyvyttömyyden hinta Suomessa Työkyvyttömyys maksaa yhteiskunnalle vuodessa Työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyy vuodessa Työkyvyttömyyseläkettä saa lähes 4 171*milj. 18 800 henkilöä Lisätiedot Marita Pirttijärvi Työterveyslääkäri Oulun Työterveys
 Marita Pirttijärvi Työterveyslääkäri Oulun Työterveys Yleislääketieteen ja työterveyshuollon erikoislääkäri. Oulun kaupungin opetuspalveluja hoitavan tiimin palveluesimies. Työterveyslääkärinä vuodesta Lisätiedot 2016 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 22.4.2010
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 101/16
 РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП
 No 8/2010
 от 29 януари 2010 година
 за изменение на приложение II (Технически наредби, стандарти, изпитвания и сертифициране) към Споразумението за ЕИП
 СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,
 като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокола за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, наричано по-нататък „Споразумението“, и по-специално член 98 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Приложение II към Споразумението бе изменено с Решение на Съвместния комитет на ЕИП No 137/2009 от 4 декември 2009 г. (1)
 (2)
 Регламент (ЕО) No 134/2009 на Комисията от 16 февруари 2009 г. за изменение на Регламент (ЕО) No 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH), по-специално на приложение XI (2), следва да бъде включен в Споразумението.
 (3)
 Решение 2009/63/ЕО на Комисията от 20 ноември 2008 г. за определяне на формат за предоставяне на информацията от страна на държавите-членки в съответствие с член 7, параграф 4, буква б), подточка iii) от Регламент (ЕО) No 850/2004 на Европейския парламент и на Съвета (3) следва да бъде включено в Споразумението.
 (4)
 Решение 2009/321/ЕО на Комисията от 8 април 2009 г. за определяне на нов краен срок за подаване на досиета за някои вещества, които следва да бъдат проучени в рамките на 10-годишната работна програма, посочена в член 16, параграф 2 от Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4), следва да бъде включено в Споразумението.
 (5)
 Решение 2009/322/ЕО на Комисията от 8 април 2009 г. относно невключването на определени вещества в приложение I, IА или IБ към Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно пускането на биоциди на пазара (5) следва да бъде включено в Споразумението.
 (6)
 Решение 2009/324/ЕО на Комисията от 14 април 2009 г. относно невключването на определени вещества в приложение I, IА или IБ към Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно пускането на пазара на биоциди (6) следва да бъде включено в Споразумението,
 РЕШИ:
 Член 1
 Глава XV от приложение II към Споразумението се изменя, както следва:
 1.
 В точка 19щв (Регламент (ЕО) No 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета) се добавя следното тире:
 „—
 32009 R 0134: Регламент (ЕО) No 134/2009 на Комисията от 16 февруари 2009 г. (ОВ L 46, 17.2.2009 г., стр. 3).“
 2.
 След точка 1щн (Регламент (ЕО) No 466/2008 на Комисията) се добавят следните точки:
 „12що.
 32009 D 0063: Решение 2009/63/ЕО на Комисията от 20 ноември 2008 г. за определяне на формат за предоставяне на информацията от страна на държавите-членки в съответствие с член 7, параграф 4, буква б), подточка iii) от Регламент (ЕО) No 850/2004 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 23, 27.1.2009 г., стр. 30).
 12щп.
 32009 D 0321: Решение 2009/321/ЕО на Комисията от 8 април 2009 г. за определяне на нов краен срок за подаване на досиета за някои вещества, които следва да бъдат проучени в рамките на 10-годишната работна програма, посочена в член 16, параграф 2 от Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 95, 9.4.2009 г., стр. 42).
 12щр.
 32009 D 0322: Решение 2009/322/ЕО на Комисията от 8 април 2009 г. относно невключването на определени вещества в приложение I, IА или IБ към Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно пускането на биоциди на пазара (ОВ L 95, 9.4.2009 г., стр. 44).
 12щс.
 32009 D 0324: Решение 2009/324/ЕО на Комисията от 14 април 2009 г. относно невключването на определени вещества в приложение I, IА или IБ към Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно пускането на пазара на биоциди (ОВ L 96, 15.4.2009 г., стр. 37).“
 Член 2
 Текстовете на Регламент (ЕО) No 134/2009 и решения 2009/63/ЕО, 2009/321/ЕО, 2009/322/ЕО и 2009/324/ЕО на исландски и норвежки език, които ще бъдат публикувани в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, са автентични.
 Член 3
 Настоящото решение влиза в сила на 30 януари 2010 г., при условие че всички нотификации, предвидени в член 103, параграф 1 от Споразумението, са внесени в Съвместния комитет на ЕИП (7).
 Член 4
 Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.
 Съставено в Брюксел на 29 януари 2010 година.
 За Съвместния комитет на ЕИП
 Председател
 Alan SEATTER
 (1) ОВ L 62, 11.3.2010 г., стр. 30.
 (2) ОВ L 46, 17.2.2009 г., стр. 3.
 (3) ОВ L 23, 27.1.2009 г., стр. 30.
 (4) ОВ L 95, 9.4.2009 г., стр. 42.
 (5) ОВ L 95, 9.4.2009 г., стр. 44.
 (6) ОВ L 96, 15.4.2009 г., стр. 37.
 (7) Без отбелязани конституционни изисквания.


type: wikipedia

text:
Scríbhneoir agus eolaí ba ea Tomás Mac Síomóin (1938- 17 Feabhra 2022). Bhí ceithre leabhar filíochta aige, maille le gearrscéalta, dánta scoite agus altanna iriseoireachta agus critice i nGaeilge, i mBéarla agus i Spáinnis foilsithe thall agus abhus. Bhí dánta dá chuid aistrithe go Sorbais, Gearmáinis, Rúisis, Béarla agus Spáinnis.
 Saol
 Rugadh Tomás Mac Síomóin i mBaile Átha Cliath sa bhliain 1938. Bhain sé céim amach san eolaíocht i gColáiste na hOllscoile, Baile Átha Cliath.
 Bitheolaí gairmiúil ba ea é, a bhí ina léachtóir ar feadh tamaill i gCorcaigh agus i nGaillimh. Chaith sé seal ag plé le taighde víreaseolaíochta san Ollainn agus sna Stáit Aontaithe. Bhí Dochtúireacht aige ó Ollscoil Cornell, Nua-Eabhrac.
 Bhí sé ina léachtóir bitheolaíochta sa Choláiste Réigiúnach Shligigh, agus in Institiúid Theicneolaíochta Bhaile Átha Cliath, Sráid Chaoimhín, sula ndeachaigh sé go lánaimseartha le scríbhneoireacht.
 Bhí sé ina eagarthóir ar an nuachtán Anois sna nóchaidí agus ar an irisleabhar Comhar ó 1988 go dtí 1995. Bhí ról lárnach aige san Fheachtas Náisiúnta Teilifíse as ar eascair Teilifís na Gaeilge.
 Bhí cónaí air sa Chatalóin ó na 1990idí ar aghaidh. Ba mhinic é ina thráchtaire agus ina thuairisceoir ar chúrsaí na Spáinne agus na Catalóine ar na meáin Ghaeilge, idir clóite agus craolta.
 Bhí sé pósta agus bhí ceathrar clainne air.
 Bhásaigh Tomás Mac Síomóin in Valencia ar 17 Feabhra 2022.
 Saothar
 Bhí cnuasaigh filíochta, gearrscéalta agus úrscéalta scríofa aige, chomh maith le aistriúcháin ón Spáinnis déanta aige ar shaothair mhóra as an gCatalóin agus as Meiriceá Láir.
 Leis an bhfilíocht a chuaigh sé i dtosach agus foilsíodh ceithre chnuasach filíochta leis sular thug sé faoin bprós, Scian (1991), Cré agus Cláirseach (1983), Codarsnaí (1981) agus Damhna agus Dánta eile (1974).
 I measc na n-úrscéalta a chum sé bhí An bhfuil Stacey ag iompar? (2011), Ag Altóir an Diabhail (2003), Ceallaigh (2009), a scríobhadh i gCúba, agus An Tionscadal (2007), a bhuaigh príomhdhuais liteartha an Oireachtais.
 Bhuaigh sé duaiseanna liteartha an Oireachtais faoi dhó. Bhuaigh a chnuasach Cín Lae Seangáin agus Scéalta Eile príomhdhuais an Oireachtais don ghearrscéalaíocht. Bhain úrscéal dá chuid, An Tionscadal, príomhdhuais liteartha an Oireachtais 2006.
 Cúrsaí sóisialta
 Bhreac sé a smaointe i leith cúrsaí sóisialta agus cultúrtha i gcúig leabhrán a foilsíodh idir 2004 agus 2006. Rinne sé cuid de na téamaí ab ansa leis a chíoradh sna leabhráin sin, stádas paradacsúil na Gaeilge, dán na teanga, an pobhlachtánachas agus duáilcí an nualiobrálachais.
 Phléigh sé lorg an choilíneachais ar mhuintir na hÉireann agus ceisteanna cultúrtha, féiniúlachta agus cumhachta i saothair neamhfhicsin eile amhail The Broken Harp: Identity and Language in Modern Ireland (2014) agus The Gael becomes Irish: An Unfinished Odyssey (2020).
 Foilseacháin
 Filíocht
 Scian (Sáirséal Ó Marcaigh, 1991)
 Cré agus cláirseach (Sáirséal Ó Marcaigh, 1983)
 Codarsnaí (Clódhanna Teo., 1981)
 Damhna agus Dánta eile (Sáirséal & Dill, 1974)
 Gearrscéalta
 Cín lae seangáin agus scéalta eile (Coiscéim, 2005)
 Úrscéalta
 In inmhe (Coiscéim, 2004)
 Ag altóir an diabhail: striptease spioradálta Bheartla B (Coiscéim, 2003)
 An Tionscadal (Duais-úrscéal Oireachtas na Gaeilge 2006)
 Aistriúcháin
 Na cathracha caillte (Coiscéim, 2004), aistriúcháin ar dánta Spáinnise Ernesto Cardenal
 Selected poems /Tacar dánta (Goldsmith Press, 1984), cnuasach dhátheangach de dhánta Mháirtín Uí Dhireáin roghnaithe agus aistrithe go Béarla i gcomhar le Douglas Sealy (chuir Tomás Mac Síomóin agus Sealy Béarla ar dhánta Mháirtín Uí Dhireáin).
 Mo Chroí san Afraic (An Gúm, 2002), aistriúcháin El meu cor es diu Africa, (Victor Mora), in éineacht le Carl Mac Gabhann
 Paimfléid
 Ó Mhársa go Magla: straitéis nua don Ghaeilge (Coiscéim, 2006)
 Ceachtanna ón gCatalóin: teanga i ngleic le nualiobrálachas (Coiscéim, 2005)
 Tuairisc ón bPluais: poblachtánachas agus litríocht in aois na scáth (Coiscéim, 2004)
 Aistí
 Macallaí na Cásca, 1916: Leath-réabhlóid Paradacsa ait na Gaeilge (Coiscéim, 2006)
 Ceachtanna ón gCatalóin ː Teanga i nGleic le Nualiobrálachas', Feasta - Meitheamh 2006
 Saothair i dteangacha eile
 Dánta i An Crann Faoi Bhláth-The Flowering Tree (Eag: Declan Kiberd agus Gabriel Fitzmaurice), Wolfhound, B.Á.C. 1991.
 Das zweimaleins des Steins-Poesie aus Irland. Die horen. Bremerhaven. 1998 (filíocht)
 Einsamkeit in Erkundungen-30 irische Erzähler. Verlag Volk und Welt. Berlin. 1979. (gearrscéal)
 Naisc Sheachtracha
 Tomás Mac Síomóin (1938-2022) Socialist Voice.
 Agallamh le Tomás Mac Síomóin, 2010 ar Youtube
 Agallamh Tomás Mac Síomóin, un "patrici" irlandès a Sant Feliu. Revista de Girona 290/2015 (ga català)
 Tagairtí
 Scríbhneoirí Éireannacha
 Daoine as Baile Átha Cliath
 Daoine a rugadh i 1938
 Básanna in 2022
 Alumni COBÁC
 Eagarthóirí Éireannacha
 Gníomhaithe Gaeilge


text:
 22.12.2005
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 339/41
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 127/2005
 (2005. gada 30. septembris),
 ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā – “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2005. gada 10. jūnija Lēmumu Nr. 86/2005 (1).
 (2)
 Komisijas 2004. gada 8. decembra Regula (EK) Nr. 2139/2004, ar ko pielāgo un īsteno Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 un groza Komisijas Lēmumu 2000/115/EK attiecībā uz Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu 2005. un 2007. gadā (2), ir jāiekļauj Līgumā,
 IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
 1. pants
 Līguma XXI pielikumu groza šādi:
 1.
 Minētā pielikuma 23. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 571/88) iekļauj šādu ievilkumu:
 “—
 32004 R 2139: Komisijas 2004. gada 8. decembra Regula (EK) Nr. 2139/2004 (OV L 369, 16.12.2004., 26. lpp.).”
 2.
 Sarakstu 1. pielikumā aizstāj ar sarakstu šā lēmuma pielikumā.
 3.
 Minētā pielikuma 23. punkta pielāgojuma tekstu (Padomes Regula (EEK) Nr. 571/88) groza šādi:
 i)
 pievieno šādu pielāgojumu:
 “k)
 Lihtenšteina ir atbrīvota no šajā lēmumā paredzēto datu piegādes.”;
 ii)
 vārdus “un Lihtenšteina” d) pielāgojumā svītro;
 iii)
 minētā punkta f) pielāgojumu svītro;
 iv)
 vārdus “Lihtenšteina un” h) pielāgojumā svītro.
 4.
 Minētā pielikuma 23.a punktam (Komisijas Lēmums 2000/115/EK) pievieno šādu ievilkumu:
 “—
 32004 R 2139: Komisijas 2004. gada 8. decembra Regula (EK) Nr. 2139/2004 (OV L 369, 16.12.2004., 26. lpp.).”
 5.
 Minētā pielikuma 23.a punkta pielāgojuma tekstu (Komisijas Lēmums 2000/115/EK) groza šādi:
 i)
 vārdus “Lihtenšteina 16 gadi” e) pielāgojumā svītro;
 ii)
 pievieno šādu pielāgojumu:
 “f)
 Šis lēmums neattiecas uz Lihtenšteinu.”
 6.
 Minētajā pielikumā aiz 23.a punkta (Komisijas Lēmums 2000/115/EK) iekļauj šādu punktu:
 “23.b
 32004 R 2139: Komisijas 2004. gada 8. decembra Regula (EK) Nr. 2139/2004, ar ko pielāgo un īsteno Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 un groza Komisijas Lēmumu 2000/115/EK attiecībā uz Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu 2005. un 2007. gadā (OV L 369, 16.12.2004., 26. lpp.).
 Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:
 Šādu tekstu pievieno 4. pantam:
 “EBTA valstis līdz 2006. gada 31. decembrim paziņo 2005. gada apstiprinātus saimniecību struktūru apsekojumu datus un līdz 2008. gada 31. decembrim paziņo 2007. gada apstiprinātus saimniecību struktūru apsekojumu datus.
 Šī regula neattiecas uz Lihtenšteinu.””
 2. pants
 Regulas (EK) Nr. 2139/2004 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2005. gada 1. oktobrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.
 Briselē, 2005. gada 30. septembrī
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 HSH Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) OV L 268, 13.10.2005., 21. lpp.
 (2) OV L 369, 16.12.2004., 26. lpp.
 (3) Konstitucionālās prasības nav norādītas.
 PIELIKUMS
 A. VIENĪBU SARAKSTS 2005. UN 2007. GADAM (1)
 Paskaidrojums:
 NR = neattiecas, NS = mazsvarīgs, NE = neeksistē vai gandrīz nav novēroti.
 N
 IS
 A.
 Saimniecības ģeogrāfiskais izvietojums
 1.
 Apsekojuma rajons
 kods
 a)
 administratīvais rajons vai apsekojamais rajons (2)
 kods
 2.
 Mazāk labvēlīgs apgabals (2)
 jā/nē
 NR
 NR
 a)
 kalnu apgabals (2)
 jā/nē
 NR
 NR
 3.
 Lauksaimniecības zemes ar vides aizsardzības ierobežojumiem
 jā/nē
 NR
 NR
 B.
 Saimniecības juridiskais statuss un vadība (apsekojuma dienā)
 1.
 Vai juridisko un ekonomisko atbildību par saimniecību uzņemas
 a)
 fiziska persona, kura ir patstāvīgas saimniecības vienīgais turētājs?
 jā/nē
 b)
 viena vai vairākas fiziskas personas, kas ir partnere/partneres kopsaimniecībā? (3)
 jā/nē
 c)
 juridiska persona?
 jā/nē
 2.
 Ja atbilde uz jautājumu B/1 a) ir “jā”, vai persona (īpašnieks) ir arī saimniecības vadītājs?
 jā/nē
 a)
 ja atbilde uz jautājumu B/2 ir “nē”, vai saimniecības vadītājs ir īpašnieka ģimenes loceklis?
 jā/nē
 NS
 NS
 b)
 ja atbilde uz jautājumu B/2 a) ir “jā”, vai saimniecības vadītājs ir arī īpašnieka laulātais?
 jā/nē
 NS
 NS
 3.
 Vadītāju lauksaimnieciskā izglītība (tikai praktiskā pieredze lauksaimniecībā, lauksaimnieciskā pamatizglītība, pabeigta lauksaimnieciskā izglītība) (4)
 kods
 C.
 Īpašumtiesību veids (attiecībā uz īpašnieku) un saimniecības sistēma
 Lauksaimniecībā izmantotā zeme, ko:
 1.
 apsaimnieko īpašnieks
 ha/a
 2.
 apsaimnieko nomnieks
 ha/a
 3.
 apsaimnieko kopīgi ar pusgraudnieku vai citos veidos
 ha/a
 NE
 5.
 Saimniecības sistēma un prakse
 a)
 saimniecības lauksaimniecībā izmantojamā zeme, attiecībā uz kuru bioloģiskās lauksaimniecības metodes tiek izmantotas saskaņā ar EK noteikumiem izmanto saskaņā ar Eiropas Kopienas noteikumiem
 ha/a
 d)
 saimniecības lauksaimniecībā izmantojamā zeme, kur notiek pāreja uz bioloģiskās lauksaimniecības metodēm
 ha/a
 e)
 vai saimniecībā bioloģiskās ražošanas metodes izmanto arī attiecībā uz dzīvnieku produkciju?
 pilnībā, daļēji, nemaz
 f)
 tiešo ieguldījumu atbalsts saimniecībai saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku pēdējos piecos gados:
 i)
 vai saimniecība saņēma valsts atbalstu tieši ražošanas ieguldījumu ietvaros? (4)
 jā/nē
 NR
 NR
 ii)
 vai saimniecība saņēma valsts atbalstu tieši lauku attīstības pasākumu ietvaros? (4)
 jā/nē
 NR
 NR
 6.
 Saimniecības produkcijas galamērķis:
 a)
 vai saimniecības īpašnieka mājsaimniecībā patērē vairāk nekā 50 % no saimniecības gala produkcijas vērtības? (4)
 jā/nē
 NS
 NR
 b)
 vai tiešā tirdzniecība patērētājiem ir vairāk nekā 50 % no pārdošanas kopapjoma? (4)
 jā/nē
 NS
 NR
 D.
 Aramzeme
 Labība graudu ražošanai (ieskaitot sēklas):
 1.
 Parastie kvieši un speltas kvieši
 ha/a
 NE
 2.
 Cietie kvieši
 ha/a
 NE
 NE
 3.
 Rudzi
 ha/a
 NE
 4.
 Mieži
 ha/a
 5.
 Auzas
 ha/a
 NE
 6.
 Graudu kukurūza
 ha/a
 NE
 NE
 7.
 Rīsi
 ha/a
 NE
 NE
 8.
 Cita labība graudu ražošanai
 ha/a
 NS
 NE
 9.
 Proteīnaugi graudu ražošanai (to skaitā sēklas un labības un pākšaugu maisījumi),
 ha/a
 NS
 NE
 tajā skaitā:
 e)
 zirņi, lauka pupas un saldās lupīnas
 ha/a
 NS
 NE
 f)
 lēcas, aunazirņi un vīķi
 ha/a
 NE
 NE
 g)
 citi proteīnaugi, ko novāc sausus
 ha/a
 NE
 NE
 10.
 Kartupeļi (to skaitā agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi)
 ha/a
 11.
 Cukurbietes (izņemot sēklas)
 ha/a
 NE
 NE
 12.
 Lopbarības saknes un kāpostaugi (izņemot sēklas)
 ha/a
 NS
 NS
 Tehniskās kultūras:
 23.
 Tabaka
 ha/a
 NE
 NE
 24.
 Apiņi
 ha/a
 NE
 NE
 25.
 Kokvilna
 ha/a
 NE
 NE
 26.
 Rapsis un ripsis
 ha/a
 27.
 Saulespuķes
 ha/a
 NE
 NE
 28.
 Soja
 ha/a
 NE
 NE
 29.
 Linsēklas (eļļas lini)
 ha/a
 NE
 NE
 30.
 Citas eļļas augu kultūras
 ha/a
 NE
 ME
 31.
 Lini
 ha/a
 NE
 NE
 32.
 Kaņepes
 ha/a
 NE
 NE
 33.
 Citi tekstilaugi
 ha/a
 NE
 NE
 34.
 Aromātiskie augi, ārstniecības augi un garšaugi
 ha/a
 NS
 NS
 35.
 Tehniskās kultūras, kas nav minētas citur
 ha/a
 NE
 NE
 Svaigi dārzeņi, melones, zemenes:
 14.
 Audzē atklātā laukā vai zem zema (nepieejama) aizsargājoša pārsega,
 ha/a
 tajā skaitā:
 a)
 atklātā laukā
 ha/a
 b)
 dārzkopība
 ha/a
 15.
 Audzē zem stikla vai cita (pieejama) aizsargājoša pārsega
 ha/a
 Puķes un dekoratīvie augi (izņemot dēstaudzētavas):
 16.
 Audzē atklātā laukā vai zem zema (nepieejama) aizsargājoša pārsega
 ha/a
 NS
 NS
 17.
 Audzē zem stikla vai cita (pieejama) aizsargājoša pārsega
 ha/a
 18.
 Rupjās lopbarības augi:
 a)
 zālāji aramzemē
 ha/a
 b)
 cita rupjā lopbarība zaļmasā
 ha/a
 tajā skaitā:
 i)
 zaļā kukurūza (kukurūza skābbarībai)
 ha/a
 NS
 NS
 iii)
 citi rupjās lopbarības augi
 ha/a
 19.
 Laukaugu sēklas un stādi (izņemot labību, žāvētus dārzeņus, kartupeļus un eļļas augu sēklas)
 ha/a
 20.
 Citi laukaugi
 ha/a
 21.
 Papuve, par ko nesaņem subsīdijas
 ha/a
 22.
 Saimnieciski neizmantota papuve, uz kuru attiecas atmatu sekmēšanas programmas
 ha/a
 NR
 NR
 E.
 Piemājas dārzi
 ha/a
 NS
 NS
 F.
 Ilggadīgās ganības un pļavas
 1.
 Ganības un pļavas, izņemot nekultivētās ganības
 ha/a
 2.
 Nekultivētas ganības
 ha/a
 G.
 Ilggadīgās kultūras
 1.
 Augļu koku un ogulāju stādījumi:
 ha/a
 a)
 mērenā klimata joslas svaigu augļu un ogu sugas (5)
 ha/a
 b)
 subtropu klimata joslas svaigu augļu un ogu sugas
 ha/a
 NE
 NE
 c)
 rieksti
 ha/a
 NE
 NE
 2.
 Citrusaugu stādījumi
 ha/a
 NE
 NE
 3.
 Olīvkoku stādījumi
 ha/a
 NE
 NE
 a)
 parasti ražo galda olīvas
 ha/a
 NE
 NE
 b)
 parasti ražo olīvas eļļas ražošanai
 ha/a
 NE
 NE
 4.
 Vīna dārzi,
 ha/a
 NE
 NE
 no kuriem parasti iegūst:
 a)
 kvalitatīvu vīnu
 ha/a
 NE
 NE
 b)
 citus vīnus
 ha/a
 NE
 NE
 c)
 galda vīnogas
 ha/a
 NE
 NE
 d)
 rozīnes
 ha/a
 NE
 NE
 5.
 Dēstu audzētavas
 ha/a
 NS
 NS
 6.
 Citas ilggadīgās kultūras
 ha/a
 NE
 NE
 7.
 Ilggadīgas kultūras zem stikla
 ha/a
 NE
 NE
 H.
 Cita zeme
 1.
 Neizmantota lauksaimniecības zeme (lauksaimniecības zeme, ko vairs neapstrādā ekonomisku, sociālu vai citu iemeslu dēļ un ko neizmanto augsekas sistēmā)
 ha/a
 2.
 Meža zeme (6)
 ha/a
 3.
 Cita zeme (zeme, ko aizņem ēkas, atpūtas dārzi, fermu pagalmi, ceļi, dīķi, karjeri, neauglīga zeme, klintis u. c. objekti) (7)
 ha/a
 I.
 Secīga sekundārā augkopība, sēnes, apūdeņošana un aramzeme atmatā
 1.
 Secīgās sekundārās kultūras (izņemot komerciālās dārzkopības kultūras un kultūras, ko audzē zem stikla) (8)
 ha/a
 NE
 NE
 2.
 Sēnes
 ha/a
 NS
 NS
 3.
 Platība, ko apūdeņo:
 a)
 kopējā apūdeņojamā platība
 ha/a
 NR
 b)
 apstrādātā platība, ko apūdeņo
 ha/a
 NS
 NR
 4.
 Platība, uz kuru attiecas atmatu sekmēšanas programmas, sadalot to šādi:
 ha/a
 NR
 NR
 a)
 saimnieciski neizmantota papuve (jau uzskaitīta D/22. punktā)
 ha/a
 NR
 NR
 b)
 platības, ko izmanto lauksaimniecības izejvielu ražošanā nepārtikas produktiem (piemēram, cukurbietēm, rapsim, kokiem, krūmiem u.c., to skaitā lēcām, aunazirņiem un vīķiem, kas jau uzskaitīti D. un G. iedaļā)
 ha/a
 NR
 NR
 c)
 platības, kas pārveidotas par ilggadīgām ganībām un pļavām (jau uzskaitītas F/1. un F/2. punktā) (4),
 ha/a
 NR
 NR
 d)
 bijušās lauksaimniecības zemes, kas pārveidotas par meža zemēm vai ko gatavo apmežošanai (kas jau iekļautas H/2. punktā) (9)
 ha/a
 NR
 NR
 e)
 citas platības (jau uzskaitītas H/1. un H/3. punktā) (9)
 ha/a
 NR
 NR
 J.
 Mājlopi (apsekojuma atsauces dienā)
 1.
 Zirgu dzimtas dzīvnieki
 skaits
 Liellopi:
 2.
 Vīriešu un sieviešu kārtas liellopi, kas ir jaunāki par vienu gadu
 skaits
 3.
 Vīriešu kārtas liellopi, kuru vecums pārsniedz vienu gadu, bet ir mazāks par diviem gadiem
 skaits
 4.
 Sieviešu kārtas liellopi, kuru vecums pārsniedz vienu gadu, bet ir mazāks par diviem gadiem
 skaits
 5.
 Vīriešu kārtas liellopi, kuru vecums ir vismaz divi gadi
 skaits
 6.
 Teles, kam ir vismaz divi gadi
 skaits
 7.
 Piena govis
 skaits
 8.
 Citas govis
 skaits
 Aitas un kazas:
 9.
 Aitas (visu vecumu):
 skaits
 a)
 aitas, sieviešu kārtas vaislas aitas
 skaits
 b)
 citas aitas
 skaits
 10.
 Kazas (visu vecumu):
 skaits
 a)
 kazas, sieviešu kārtas vaislas kazas
 skaits
 b)
 citas kazas
 skaits
 Cūkas:
 11.
 Sivēni dzīvsvarā līdz 20 kilogramiem
 skaits
 12.
 Vaislas sivēnmātes, kuru masa ir 50 vai vairāk kilogrami
 skaits
 13.
 Citas cūkas
 skaits
 Mājputni:
 14.
 Broileri
 skaits
 15.
 Dējējvistas (10)
 skaits
 16.
 Citi mājputni,
 skaits
 NS
 NS
 no tiem:
 a)
 tītari
 skaits
 NS
 NS
 b)
 pīles
 skaits
 NS
 NS
 c)
 zosis
 skaits
 NS
 NS
 d)
 pārējie mājputni, kas nav minēti citur
 skaits
 NE
 NE
 17.
 Truši, vaislas trušu mātes
 skaits
 NS
 NS
 18.
 Bites
 stropu skaits
 NS
 NE
 19.
 Citur neminēti lauksaimniecības lopi
 jā/nē
 NS
 NS
 K.
 Traktori, kultivatori, mehānismi un ierīces
 1)
 Apsekojuma dienā ir tikai saimniecības piederībā
 1.
 Četrriteņu traktori, kāpurķēžu traktori, suporti jaudas klasē (kW) (4)
 skaits
 a)
 < 40 (11)
 skaits
 b)
 no 40 < 60 (11)
 skaits
 c)
 no 40 < 100 (11)
 skaits
 d)
 100 un vairāk (11)
 skaits
 2.
 Kultivatori, listeri, rotorkapļi un pļaujmašīnas (4)
 skaits
 NS
 NS
 3.
 Ražas novākšanas kombaini (4)
 skaits
 9.
 Citas pilnīgi mehanizētas ražas novākšanas mašīnas (4)
 skaits
 10.
 Apūdeņošas ierīces (4)
 jā/nē
 NE
 a)
 ja atbilde ir “jā”, vai tās ir pārvietojamas ierīces (4)
 jā/nē
 NE
 b)
 ja atbilde ir “jā”, vai tās ir stacionārās ierīces (4)
 jā/nē
 NS
 NE
 2)
 Mehānismi izmantoti pēdējos 12 mēnešos vairākās saimniecībās (pieder citai saimniecībai, kooperatīvam vai kopīpašumā ar citu saimniecību) vai pieder pakalpojumu sniegšanas uzņēmumam
 1.
 Četrriteņu traktori, kāpurķēžu traktori, suporti jaudas klasē (kW) (4)
 jā/nē
 2.
 Kultivatori, listeri, frēzes un pļaujmašīnas (4)
 jā/nē
 NS
 NS
 3.
 Ražas novākšanas kombaini (4)
 jā/nē
 9.
 Citas pilnīgi mehanizētas ražas novākšanas mašīnas (4)
 jā/nē
 L.
 Lauku saimniecības darbaspēks (12 mēnešos pirms apsekojuma dienas)
 Statistikas datus par katru saimniecībā strādājošu personu, kas pieder pie kādas lauku saimniecības darbaspēka kategorijas, pieļaujama savstarpēja pārklāšanās un/vai pārklāšanās ar citiem izpētes rādītājiem.
 1.
 Turētāji
 Šajā kategorijā ietilpst:
 —
 Fiziskās personas:
 —
 patstāvīgas saimniecības vienīgais turētājs (visas personas, kas ir atbildējušas “jā” uz jautājumu B/1 a)),
 —
 partneris kopsaimniecībās, kas ir noteikts kā turētājs
 —
 Juridiskas personas
 Šāda informācija ir norādīta par katru iepriekš minēto fizisko personu:
 —
 dzimums
 —
 vecums atbilstoši šādām vecuma kategorijām:
 no skolas beigšanas vecuma < līdz 25 gadiem, 25 līdz 34, 35 līdz 44, 45 līdz 54, 55 līdz 64, 65 un vecāki
 vecāki
 —
 lauku darbos pavadītais laiks saimniecībā (neskaitot darbus mājsaimniecībā) atbilstīgi šādai klasifikācijai:
 0 %, > 0 līdz < 25 %, 25 līdz < 50 %, 50 līdz < 75 %, 75 līdz < 100 %, 100 % (pilns darba laiks) no pilna darba laika strādnieka gadā nostrādātā laika
 1.
 a)
 Vadītāji
 Šajā kategorijā ietilpst:
 —
 saimniecības vienīgais vadītājs, tostarp laulātie un citi saimniecības turētāja ģimenes locekļi,
 kas arī ir saimniecības vadītāji, tad ja atbilde uz B/2 a) vai B/2 b) ir “jā”
 —
 kopsaimniecības partneri, kas ir arī vadītāji
 —
 saimniecības vadītājs, kuras īpašnieks ir juridiska persona
 (Vadītājus, kas vienlaicīgi ir gan vienīgie turētāji vai partneri, gan minēti kā kopsaimniecības turētāji,
 ieraksta tikai vienreiz, t. i., kā turētāju kategorijā L/1).
 Šāda informācija ir norādīta par katru iepriekš minēto personu:
 —
 dzimums
 —
 vecums atbilstoši šādām vecuma kategorijām:
 no skolas beigšanas vecuma < līdz 25 gadiem, 25 līdz 34, 35 līdz 44, 45 līdz 54, 55 līdz 64, 65
 un vecāki
 —
 lauku darbos pavadītais laiks saimniecībā (neskaitot darbus mājsaimniecībā) atbilstīgi šādai klasifikācijai:
 0 līdz < 25 %, 25 to < 50 %, 50 līdz < 75 %, 75 līdz < 100 %, 100 % (pilns darba laiks) no pilna darba laika strādnieka gadā nostrādātā laika
 2.
 Saimniecības turētāju laulātie
 Šajā kategorijā ir iekļauti saimniecības turētāju laulātie (atbilde uz B/1 a) jautājumu ir “jā”), kas nav minēti nedz L/1 , nedz arī L/1 a) (viņi nav vadītāji, atbilde uz jautājumu B/2 ir “nē”)
 Šāda informācija ir norādīta par katru iepriekš minēto personu:
 —
 dzimums
 —
 vecums atbilstoši šādām vecuma kategorijām:
 no skolas beigšanas vecuma < līdz 25 gadiem, 25 līdz 34, 35 līdz 44, 45 līdz 54, 55 līdz 64, 65 un vecāki
 —
 lauku darbos pavadītais laiks saimniecībā (neskaitot darbus mājsaimniecībā) atbilstīgi šādai klasifikācijai:
 0 %, > 0 līdz < 25 %, 25 līdz < 50 %, 50 līdz < 75 %, 75 līdz < 100 %, 100 % (pilns darba laiks) no pilna darba laika strādnieka gadā nostrādātā laika
 3
 a)
 Citi vienīgā turētāja ģimenes locekļi, kas strādā saimniecībā: vīrieši (izņemot personas L/1, L/1 a) un L/2 kategorijā)
 3
 b)
 Citi vienīgā turētāja ģimenes locekļi, kas strādā saimniecībā: sievietes (izņemot personas L/1, L/1 a) un L/2 kategorijā)
 Šāda informācija par cilvēku skaitu saimniecībā atbilstoši šādiem gadījumiem tiek sniegta par katru personu iepriekš minētajās kategorijās:
 —
 vecums atbilstoši šādām vecuma kategorijām:
 no skolas beigšanas vecuma < līdz 25 gadiem, 25 līdz 34, 35 līdz 44, 45 līdz 54, 55 līdz 64, 65 un vecāki (4)
 —
 lauku darbos pavadītais laiks saimniecībā (neskaitot darbus mājsaimniecībā) atbilstīgi šādai klasifikācijai:
 0 %, > 0 līdz < 25 %, 25 līdz < 50 %, 50 līdz < 75 %, 75 līdz < 100 %, 100 % (pilns darba laiks) no pilna darba laika strādnieka gadā nostrādātā laika
 4
 a)
 Pastāvīgie strādnieki, kas nav ģimenes locekļi: vīrieši (izņemot L/1, L/1a, L/2 un L/3 kategorijā minētās personas)
 4
 b)
 Pastāvīgie strādnieki, kas nav ģimenes locekļi: sievietes (izņemot L/1, L/1a, L/2 un L/3 kategorijā minētās personas)
 Šāda informācija par cilvēku skaitu saimniecībā atbilstoši šādiem gadījumiem tiek sniegta par katru personu iepriekš minētajās kategorijās:
 —
 vecums atbilstoši šādām vecuma kategorijām:
 no skolas beigšanas vecuma < līdz 25 gadiem, 25 līdz 34, 35 līdz 44, 45 līdz 54, 55 līdz 64, 65 un vecāki (4)
 —
 lauku darbos pavadītais laiks saimniecībā (neskaitot darbus mājsaimniecībā) atbilstīgi šādai klasifikācijai:
 0 %, > 0 līdz < 25 %, 25 līdz < 50 %, 50 līdz < 75 %, 75 līdz < 100 %, 100 % (pilns darba laiks) no pilna darba laika strādnieka gadā nostrādātā laika
 5.+ 6.
 Darbaspēks, kas nav ģimenes locekļi un kas nav pastāvīgais darbaspēks: vīrieši un sievietes
 darba dienu skaits
 7.
 Vai turētājam, kas ir arī vadītājs, ir arī cits algots darbs:
 —
 kā viņa/viņas pamatnodarbošanās?
 jā/nē
 —
 kā viņa/viņas papildu nodarbošanās?
 jā/nē
 8.
 Vai saimniecības vienīgajā turētāja laulātajam ir cits algots darbs:
 —
 kā viņa/viņas pamatnodarbošanās?
 jā/nē
 —
 kā viņa/viņas papildu nodarbošanās?
 jā/nē
 9.
 Vai kādam citam saimniecības vienīgā turētāja ģimenes loceklim, kas strādā saimniecībā, ir cits algots darbs? Ja atbilde ir “jā”, tad cik daudziem cits algots darbs:
 —
 kā viņa/viņas pamatnodarbošanās?
 cilvēku skaits
 —
 kā viņa/viņas papildu nodarbošanās?
 cilvēku skaits
 10.
 Līdzvērtīgas pilna laika lauksaimniecības darba darbdienas 12 mēnešos pirms apsekojuma dienas, ko neiekļauj L/1. līdz L/6. punktā un ko saimniecībā veic personas, kuras saimniecībā nav nodarbinātas tieši (piemēram, līgumstrādnieki) (12)
 darba dienu skaits
 M.
 Lauku attīstība
 1 Citi algoti darbi saimniecībā (izņemot lauksaimniecības darbus), kas ir tieši saistīti ar saimniecību:
 a)
 tūrisms, izmitināšana un citas atpūtas darbības
 jā/nē
 b)
 mājamatniecība
 jā/nē
 NS
 c)
 mājsaimniecības produktu pārstrāde
 jā/nē
 NS
 NE
 d)
 koksnes pārstrāde (piemēram, zāģēšana u. c.)
 jā/nē
 NS
 e)
 akvakultūra
 jā/nē
 NS
 f)
 atjaunojamās (vēja, salmu dedzināšanas u. c.) enerģijas ražošana
 jā/nē
 NS
 NE
 g)
 līgumdarbs (kurā izmanto saimniecības ierīces)
 jā/nē
 h)
 citi
 jā/nē
 (1) Piezīme lasītājam: vienību numerācijas secība ir izveidota garas struktūru apsekošanas vēstures rezultātā, un to nevar mainīt, neietekmējot apsekojumu salīdzināmību.
 (2) Informācijas sniegšana par mazāk labvēlīgiem apgabaliem (A2) un kalnu apgabaliem (A2a) nav obligāta, ja administratīvais kods (A1a) ir nosūtīts par katru saimniecību. Ja administratīvais saimniecības kods (A1a) nav nosūtīts, informācija par mazāk labvēlīgiem apgabaliem (A2) un kalnu apgabaliem (A2a) ir obligāta.
 (3) Informācija pēc izvēles.
 (4) Nav uzskaitīts 2007. gada apsekojumā.
 (5) Beļģija, Nīderlande un Austrija šajā iedaļā var iekļaut punktu G/1 c) “rieksti”
 (6) Norvēģijā šajā punktā iekļauj saimnieciskas nozīmes apmežotu platību.
 (7) Norvēģijā šajā punktā iekļauj meža zemi, kas nav saimnieciskas nozīmes apmežota platība.
 (8) Informācija pēc izvēles.
 (9) Vācija var apvienot iedaļas 8. c), 8. d) un 8. e).
 (10) Norvēģijā šķirnes gaiļus neiekļauj šajā punktā
 (11) Nav obligāts 2005. gada apsekojumā. Nav uzskaitīts 2007. gada apsekojumā.
 (12) Nav obligāts dalībvalstīm, kuras var sniegt vispārēju šā punkta novērtējumu reģiona līmenī.


type: caselaw

text:
 18.2.2012
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 49/12
 Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 21. detsembri 2011. aasta otsus (Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) eelotsusetaotlus) — Evroetil AD versus Direktor na Agentsia „Mitnitsi”
 (Kohtuasi C-503/10) (1)
 (Direktiiv 2003/30/EÜ - Artikli 2 lõike 2 punkt a - Bioetanooli mõiste - Biomassist toodetud denatureerimata toode etüülalkoholisisaldusega üle 98,5 % mahust - Tegelikult biokütusena kasutamise tähtsus - Määrus (EMÜ) nr 2658/87 - Kombineeritud nomenklatuur - Bioetanooli klassifitseerimine aktsiisi sissenõudmise eesmärgil - Direktiiv 2003/96/EÜ - Energiatooted - Direktiiv 92/83/EMÜ - Artikli 20 esimene taane ja artikli 27 lõike 1 punktid a ja b - Etüülalkoholi mõiste - Maksuvabastus ühtlustatud aktsiisist - Denatureerimine)
 2012/C 49/19
 Kohtumenetluse keel: bulgaaria
 Eelotsusetaotluse esitanud kohus
 Varhoven administrativen sad
 Põhikohtuasja pooled
 Hageja: Evroetil AD
 Kostja: Direktor na Agentsia „Mitnitsi”
 Ese
 Eelotsusetaotlus — Varhoven administrativen sad — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2003. aasta direktiivi 2003/30/EÜ, millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris (ELT L 123, lk 42; ELT eriväljaanne 13/31, lk 188) artikli 2 lõike 2 punkti a ning nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382), muudetud komisjoni 26. juuli 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 2587/91 (EÜT L 259, lk 1), I lisa tõlgendamine — Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, lk 51; ELT eriväljaanne 09/01, lk 405) artikli 2 lõike 1 ning nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta (EÜT L 316, lk 21; ELT eriväljaanne 09/01, lk 206) artikli 20 lõike 1 esimese taande tõlgendamine — Biomassist saadud toode, mis sisaldab estreid, kõrgemaid alkohole ja aldehüüde ning üle 98 % alkoholi ja mida ei ole denatureeritud — Bioetanooli mõiste — Klassifitseerimine aktsiisiga maksustamise seisukohast kas alamrubriiki 2207 20 00 (denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega) või alamrubriiki 2207 10 00 (denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust)
 Resolutsioon
 1.
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2003. aasta direktiivi 2003/30/EÜ, millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris, artikli 2 lõike 2 punktis a olevat bioetanooli määratlust tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab põhikohtuasjas käsitletava taolist toodet, mis on toodetud biomassist ja mille etüülalkoholi sisaldus on üle 98,5 % mahust, juhul kui seda müüakse transpordis kasutatava biokütusena.
 2.
 Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta artikli 19 lõike 1 alusel maksustatakse aktsiisiga põhikohtuasjas käsitletava taoline toode, mille etüülalkoholi sisaldus on üle 98,5 % mahust ja mida ei ole spetsiaalset denatureerimise menetlust kasutades denatureeritud, isegi kui see on toodetud biomassist, kasutades põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi tootmise tehnoloogiast erinevat tehnoloogiat, ja mis sisaldab aineid, mis muudavad selle inimtoiduna kasutamiseks kõlbmatuks, ning mis vastab Euroopa eelstandardis pr EN 15376 mootorikütusena kasutatavale bioetanoolile esitatud nõuetele ja võib vastata direktiivi 2003/30 artikli 2 lõike 2 punkti a bioetanooli määratlusele.
 (1) ELT C 346, 18.12.2010.


text:
 30.8.2008
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 223/55
 2008 m. liepos 7 d. pareikštas ieškinys byloje Becker Flugfunkwerk GmbH prieš VRDT — Harman Becker Automotive Systems (BECKER AVIONIC SYSTEMS)
 (Byla T-263/08)
 (2008/C 223/98)
 Kalba, kuria surašytas ieškinys: anglų
 Šalys
 Ieškovė: Becker Flugfunkwerk GmbH (Rheinmünster, Vokietija), atstovaujama O. Griebenow
 Atsakovė: Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) (VRDT).
 Kita procedūros Apeliacinėje taryboje šalis: Harman Becker Automotive Systems GmbH (Karlsbadas, Vokietija)
 Ieškovės reikalavimai
 —
 Panaikinti 2008 m. balandžio 10 d. Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) pirmosios apeliacinės tarybos sprendimą byloje R 398/2007-1 ir
 —
 atmesti protestą Nr. B 484 503 dėl Bendrijos prekių ženklo paraiškos Nr. 1 829 563.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Bendrijos prekių ženklo paraišką pateikęs asmuo: ieškovė
 Prašomas įregistruoti Bendrijos prekių ženklas: vaizdinis prekių ženklas „BECKER AVIONIC SYSTEMS“ 9 klasės prekėms — paraiška Nr. 1 829 563
 Ženklo ar žymens, kuriuo remtasi protesto procedūroje, savininkas: kita procedūros Apeliacinėje taryboje šalis
 Ženklas ar žymuo, kuriuo remtasi protesto procedūroje: Jungtinės Karalystės žodinis prekių ženklas „BECKER“ 9 klasės prekėms, registracijos Nr. 1 258 929; Vokietijos vaizdinis prekių ženklas „BECKER“ 9 klasės prekėms, registracijos Nr. 1 039 843; Vokietijos vaizdinis prekių ženklas „BECKER“ 37 klasės prekėms, registracijos Nr. 1 016 927; Suomijos žodinis prekių ženklas „BECKER“ 9 klasės prekėms, registracijos Nr. 116 880; Graikijos žodinis prekių ženklas „BECKER“ 9 klasės prekėms, registracijos Nr. 82339; tarptautinis žodinis prekių ženklas „BECKER“ 9 klasės prekėms, registracijos Nr. 473 178
 Protestų skyriaus sprendimas: patenkinti protestą dėl visų ginčijamų prekių
 Apeliacinės tarybos sprendimas: atmesti apeliaciją
 Ieškinio pagrindai: Reglamento (EB) Nr. 40/94 8 straipsnio 1 dalies pažeidimas, nes nėra galimybės supainioti prieštaraujančius prekių ženklus


text:
Il-Multilingwiżmu min-naħa waħda jfisser il-ħila ta' persuna li titkellem aktar minn lingwa waħda. Min-naħa l-oħra, dan it-terminu jfisser il-validità jew l-użu mifrux ta' għadd ta' lingwi f'soċjetà, stat jew reġun lingwistiku.
 It-terminu
 Il-multilingwiżmu jista' jfisser:
 Il-ħila ta' persuna li titkellem aktar minn lingwa waħda (multilingwiżmu).
 Il-validità jew l-użu mifrux ta' għadd ta' lingwi f'soċjetà, żona tal-lingwa jew pajjiż (poliglossija).
 L-użu ta' għadd ta' lingwi sabiex jagħmlu l-informazzjoni aċċessibbli għall-akbar numru possibbli ta' individwi ta' diversi lingwi, bħal fuq sinjali, tabelli, tikketti tal-prodotti, fil-manwali kif ukoll fuq is-siti tal-web jew programmi tal-kompjuter.
 It-termini mhumiex dejjem distinti minn xulxin b'mod ċar fl-użu ta' kuljum, però f'dixxiplini xjentifiċi huma definiti preċiżament u bħala reċiprokament esklussivi. Persuna li taf titkellem b'diversi lingwi, tissejjaħ poliglotta .
 Tipi ta' akkwist
 Akkwist simultanju iseħħ meta, pereżempju, it-tfal jitgħallmu għad ta' lingwi b'mod naturali simultanjament.
 Akkwisti suċċessivi jfisser li l-lingwi differenti il-persuna titgħallimhom fi żminijiet differenti.
 Akkwist naturali jfisser li lingwa l-persuna titgħallimha mingħajr istruzzjoni formali.
 Akkwist ikkontrollat ifisser li l-persuna titgħallem il-lingwa permezz ta' lezzjonijiet apposta.
 Akkwist ibbilanċjat ifisser li l-għadd ta' lingwi huma kkontrollati bl-istess mod.
 Akkwist asimmetriku ifisser li lingwa tiddomina oħra.
 Tipi ta' multilingwiżmu
 Il-multilingwiżmu individwali
 Il-multilingwiżmu individwali jirriferi għal meta persuna tuża diversi lingwi regolarment fil-ħajja ta' kuljum. Il-persuna tkun tista' taqleb minn lingwa għal oħra, jekk ikollha bżonn pereżempju biex titħaddet ma' ta' madwarha. Jiġifieri l-persuna tkun tista' tikkomunika b'għadd ta' lingwi fil-ħajja ta' kuljum, peress li tkun ħakmet kull lingwa perfettament. Il- multilingwiżmu ta' persuna tista' tirriżulta minn proċessi differenti ta' tagħlim u tiddependi minn ħafna fatturi esterni u interni, bħall-età, il-post, it-tip, u ċ-ċirkostanzi li fihom tinsab il-persuna, kif ukoll il-motivazzjoni tal-persuna li qiegħda titgħallem.
 Kif il-persuna tikseb dawn il-lingwi jista' jvarja ħafna. Tista' titgħallem il-lingwi fl-istess ħin bħal meta ż-żewġ ġenituri jitkellmu lingwi differenti jew wara xulxin bħal meta t-tifel jew tifla jitgħallmu l-ewwel il-lingwa nattiva tagħhom u wara jitgħallmu lingwa oħra l-iskola. L-akkwist jista' jsir bla gwida pereżempju fil-kuntest ta' komunikazzjoni ta' kuljum jew jista' jkun ikkontrollat, pereżempju permezz ta' lezzjonijiet . Wieħed jista' wkoll jiddistingwi bejn multilingwiżmu simmetriku u asimmetriku. Fl-ewwel każ wieħed ikun tal-istess livell fil-lingwi li jitkellem waqt li fil-każ ta' asimmetrija wieħed ikollu ħakma ta' lingwa (jew xi lingi) iżjed minn tal-oħrajn.
 Il-multilingwiżmu individwali għandha ħafna kawżi; pereżempju, l-għixien fiż-żoni tal-fruntiera tal-lingwi f'reġjuni lingwistikament imħallta, l-għixien flimkien u ż-żwieġ ma' sieħeb jew sieħba li titkellem lingwa barranija, aċċess għall-Edukazzjoni Għolja, sħubija f'reliġjon, eċċ (Yilmaz, 2004).
 Multilingwiżmu territorjali
 Il-multilingwiżmu territorjali jirriferi għall-preżenza simultanja ta' għadd ta' lingwi f'territorju wieħed.
 Multilingwiżmu soċjetali
 Il-Multilingwiżmu soċjetali jirreferi għal meta jkun hemm interpenetrazzjoni tal-komunitajiet tal-lingwa. F'dan il-każ individwi jagħmlu użu minn aktar minn lingwa waħda fil-ħajja ta' kuljum. Dan jiġri, pereżempju meta l-fruntieri tar-reġjuni lingwistiċi ma jkunux riġidi.
 Multilingwiżmu istituzzjonali
 Jkun hemm multilingwiżmu istituzzjonali meta istituzzjoni jkollha għadd ta' lingwi uffiċjali. Fl-Iżvizzera, pereżempju, is-servizzi pubbliċi nazzjonali u kantonali jiġu pprovduti f'għadd ta' lingwi differenti u t-tiketti fuq l-ikel huma miktuba bi tliet lingwi.
 Diglossija
 L-użu tal-lingwa hu mifrux fuq diversi oqsma, pereżempju wieħed jista' jitkellem fuq ix-xogħol b'mod differenti minn mal-familja u ħbieb, fuq ix-xogħol b'xi lingwa standard u d-dar b'djalett tal-istess lingwa. Din tissejjaħ diglossija. Dan it-terminu jintuża wkoll anki jekk iż-żewġ lingwi ma jkollomhomx l-istess bażi, bħal meta immigrant juża l-lingwa nattiva tiegħu spiss.
 Kawżi
 Hemm diversi kawżi għal multilingwiżmu. Fil-parti l-kbira dawn huma ta' natura politika u storika.
 Il-kolonizzazzjoni
 Waħda mill-kawżi l-iktar importanti hi l-espansjoni ta' pajjiż bil-kolonizzazzjoni. "F'konkwista territorjali il-pajjiż rebbieħ iġġib miegħu il-lingwa tiegħu fil-pajjiż mirbuħ u jdaħħalha hemm bil-forza." ( Roos, 2005, p.5). Dan pereżempju ġara fil-konkwisti kolonjali Brittaniċi u Franċiżi fl-Afrika. Għalkemm issa li-pajjiżi konkwisti m'għadhomx kolonji aktar, madankollu l-Ingliż u l-Franċiż huma stabbiliti u saru il-lingwi uffiċjali ta' dawk il-pajjiżi. "Għandu jingħad ukoll li l-qsim arbitrarju tal-Afrika mill-potenzi kolonjali kkontribwixxa għall-fatt li l-istati issa hemm fihom għadd ta' gruppi lingwistiċi peress li l-fruntieri statali ma jaqblux mal-konfini tribali fl-intern ta;-istat. Għalhekk, waqt li qabel l-invażjoni kolonjali, kull tribù kellu l-pajjiż u l-lingwa tiegħu, issa l-gruppi lingwistiċi differenti huma mifruxa mad-diversi t-territorji u dan joħloq multilingwiżmu mhux biss bil-kuntatt bejn l-Ingliż u l-Franċiż u l-lingwi indiġeni iżda wkoll bil-kuntatt bejn il-lingwi indiġeni stess." (Roos, 2005, p.5).
 Il-migrazzjoni
 Kawża oħra tal-multilingwiżmu hi l-migrazzjoni, nies li jemigraw lejn pajjiż fejn jingħaqdu ma' minoranza lingwistika. Sabiex jiġu integrati f'dan il-pajjiż, spiss jeħtieġ li l-immigranti jitgħallmu l-lingwa tal-pajjiż li tkun barranija għalihom.
 Unifikazzjoni politika tat-territorju
 It-tielet kawża tal-ħolqien tal-multilingwiżmu hi l-unifikazzjoni politika ta' territorju. Sikwit grupp etniku jistabillixi lingwa waħda bħala l-lingwa tal-istat biex isaħaħ l-unifikazzjoni tiegħu. Eżempju ta' din is-sitwazzjoni nistgħu narawh fiċ-Ċina. Hemmhekk il-Mandarin hu lingwa statali u universali, madankollu, fiċ-Ċina jeżistu ħafna lingwi oħra.
 L-Ewropizzazzjoni u l-globalizzazzjoni
 Barra minn dawn, l-Ewropizzazzjoni u l-globalizzazzjoni tal-politika u l-ekonomija għandha rwol importanti fl-iżvilupp tal-multilingwiżmu. Qiegħed jidher iżjed u iżjed li l-ħila li wieħed ikun jaf jitkellem b'għadd ta' lingwi, hi ħtieġa bażika fl-edukazzjoni vokazzjonali moderna. "L-abbiltà multilingwi min-naħa taċ-ċittadini tal-pajjiżi Ewropej hi meħtieġa mill-proċessi ta' integrazzjoni fl-Unjoni Ewropea." (Albayrak, 2007, p.7). Dan għandu impatt kbir fuq l-iskejjel, li għandhom l-inkarigu li jħejju t-tfal għall-futur.
 Fil-kuntest tal-globalizzazzjoni, il-multilingwiżmu u l-poliglossija qed isiru dejjem aktar kunċetti importanti biex nifhmu ħafna bidliet soċjali:
 Il-pressjoni tal-migrazzjoni globali tippromwovi d-diglossija u poliglossija.
 Għall-migranti li jgħixu f'żona ta' lingwa barranija, il-bilingwiżmu u l-multilingwiżmu huwa importanti għall-aħħar għalihom.
 Il-kompetenza bilingwi u multilingwi qed isir dejjem aktar meħtieġa għal ħafna impjiegi.
 Fin-negozju, fix-xjenza u fit-teknoloġija sikwit jinħolqu "kodiċi" u gergi ġodda minn elementi tal-Ingliż biż-żieda ta' elementi minn lingwi oħra. Dawk li jitkellmu bosta lingwi billi jkunu jafu l- "kodiċi" u l-"gergi" ta' netwerks globali jiksbu benefiċċji informattivi u ekonomiċi. Id-diversità tal-lingwi fis-soċjetajiet eteroġeni hija produttiva kemm ekonomikament kif ukoll mill-aspett kulturali. Għalhekk, il-multilingwiżmu huwa sinjal ta' normalità (ara l-pubblikazzjonijiet ta' SFB Multilingualism, Università ta' Amburgu).
 L-Unjoni Ewropea qed tippromwovi l-multilingwiżmu permezz ta' struttura strateġika ġdida taħt il-kompitu tad-Dipartiment tal-Kummissarju għall-Edukazzjoni.
 Il-qlib tal-kodiċi lingwistiku
 B'reazzjoni għall-globalizzazzjoni jista' jagħmel sens li ninkuraġġixxu t-tagħlim ta' għadd ta' lingwi kmieni fit-tfulija u li ninvestigaw fenomeni speċifiċi bħall-qlib tal-kodiċi lingwistiku. Il-qlib tal-kodiċi hu "l-bidla bejn lingwi differenti minn kelliema bilingwi u/jew multilingwi skont il-ħtiġijiet tas-sitwazzjoni tal-komunikazzjoni" (Bußmann 1990 u Földes 2005, S. 210 ff. "Kode-Umschaltung"). Waqt li qabel dan il-fenomenu kien meqjus minn kulħadd bħala xi ħaġa ħażina, illum xi wħud iqisuh bħala l-ħila tal-kelliema multilingi li jadattaw għal diversi modi ta' kommunikazzjoni bil-kliem (Ara Chilla, Rothweilweiler u Babur).
 Multilingwiżmu naturali u mill-iskola
 Il-multilingwiżmu jista' jinkiseb b'żewġ modi differenti:
 B'mod mhux ikkontrollat (jew naturali) jew ikkontrollat (permezz tat-tagħlim formali).
 Il-multilingwiżmu mhux ikkontrollat jinkiseb mingħajr ma' wieħed jaħseb u impliċitament il-proċess iseħħ f'ambjent naturali. Il-lingwa l-ġdia tinkiseb permezz tal-kuntatti soċjali ta' kuljum pereżempju fil-logħob mal-ħbieb.
 Fil-multilingwiżmu kkontrollat, il-lingwa l-ġdida tiġi mgħallma konxjament u espliċitament, ut-tagħlim isir fi ħdan xi istituzzjoni bħal iskola (Ribeaud).
 Madankollu id-distinzjoni bejn il-ksib ikkontrollat u mhux mhijiex dejjem ċara. Iż-żewġ għażliet huma spiss marbutin flimkien u dan jiddependi mill-pajjiż. Per eżempju, jekk il-klassijiet jinżammu f'pajjiż fejn jitkellmu bil-lingwa X dawk li qegħdin jitgħallmu l-lingwa X ħa jkollhom kuntatt f'ambjent naturali ma' min jitkellem il-lingwa X bħala lingwa nattiva. Il-ksib tal-lingwa jseħħ ukoll b'mod mhux ikkontrollat permezz tas-smigħ u t-taħdit. Dan japplika wkoll għat-tfal migranti. Per eżempju, dawn jitgħallmu l-lingwa tal-pajjiż ospitanti fl-iskola (b'mod ikkontrollat), u fit-taħlit ma' sħabhom (mod mhux ikkontrollat).
 Ribeaud tispjega li l-ewwel ksib tal-lingwa hu bla kontroll. It-trabi sa meta jkollhom tliet snin jitgħallmu mill-ġenituri, ħuthom u l-familja, jixorbu l-lingwa qishom sponża. It-tfal jitgħallmu indirettament, bħal meta jisimgħu il-ġenituri jitkellmu mingħajr ma jkunu qegħdin jindirizzawhom.
 Niddistingwu żewġ possibilitajiet fil-kisba naturali ta' għadd ta' lingwi. Jekk it-tfal jiksbu t-tieni lingwa fl-istess ħin mal-ewwel lingwa, din ngħidulha akkwist bilingwu tal-ewwel lingwi (sal-età ta' tliet snin). Min-naħa l-oħra t-tfal jistgħu jiksbu lingwa meta jkunu ikbar jew adulti (Riehl 2004).
 Il-kisba ta' żewġ lingwi nattivi jew iżjed fl-istess ħin ġeneralment tiġri f'dawn l-ambjenti (Romaine 1995).
 Il-lingwa tal-familja tkun L) u l-lingwa ambjentali tkun L2 (kindergarten, dinja ta' barra);
 Il-familja tkun lingwistikament imħallta (il-missier jitkellem L1, l-omm titkellem L2), u fl-ambjent jitkellmu L1 jew L2;
 Il-familja tkun lingwistikament imħallta (il-missier jitkellem L1, l-omm titkellem L2), u fl-ambjent jitkellmu lingwa differenti L3.
 Riehl jispjega l-prinċipju ta' "persuna waħda, lingwa waħda" fil-familji ta' lingwi mħallta. Hawn kull ġenitur ikellem it-tfal bil-lingwa nattiva tiegħu u hekk il-lingwa tkun marbuta ma' persuna speċifika. It-tfal jiddistingwu bejn il-lingwa tal-missier u l-lingwa tal-omm fil-bini tal-lessiku multilingwi. Dan isir diffiċli jekk wieħed mis-sħab ikun jaf lingwa waħda biss, u għalhekk jitħalla barra mill-konverżazzjoni mas-sieħeb l-ieħor. Meta jintuża dan il-prinċipju ta' "persuna waħda, lingwa waħda", it-tfal jitgħallmu kmieni ħafna jitkellmu b'lingwi differenti.
 Għat-tfal immigranti li fil-familja jitkellmu lingwa waħda u jitrabbew f'ambjent differenti, importanti ħafna li l-ġenituri jitkellmu l-lingwa tagħhom u ma jħalltux il-lingwi.
 Fil-każ tal-akkwist mhux ikkontrollat (naturali) tat-tieni lingwa, it-tfal għandhom żewġ modi biex jitgħallmu l-lingwa ġdida. Min-naħa waħda t-tfal jistgħu jiksbu t-tieni lingwa meta jkunu żgħar fl-istess ħin mal-ewwel lingwa. Din isejħulha "kisba bilingwali tal-ewwel lingwi" (sal-età ta' tliet snin). Min-naħa l-oħra, il-lingwa tista' tinkiseb fi stadju aktar tard, minn tfal ikbar minn tliet snin. Però din il-possibbiltà tal-aħħar iġġib ċertu problemi magħha. Meta meta wieħed jitgħallem il-lingwa aktar tard il-ħakma l-aċċent tal-lingwa ma tantx hu possibbli. Għalhekk f'dan il-każ ngħidu li hemm "perjodu kritiku" għall-akkwist ta' għadd ta' lingwi (Riehl, 2004) .
 Il-problema fundamentali
 Għalkemm il-lingwa wieħed jista' jitgħallimha b'immersjoni f'soċjetà b'lingwa differenti, l-akkwist tal-lingwa f'dan il-każ normalment isir f'istituzzjonijiet pereżempju l-iskola. L-istess japplika bil-kontra għall-ewwel lingwa: it-tfal tal-immigranti, dawn l-iskola normalment jitgħallmu biss il-lingwa tal-pajjiż ospitanti bħala lingwa miktuba u l-lingwa nattiva spiss tibqa' biss "lingwa tad-dar". Din taffettwa l-għadd kbir ta' migranti fid-dinja. It-tfal jikbru f'pajjiż b'lingwa differenti u jkunu jafu jiktbu b'dik il-lingwa biss.
 Il-"multilingwiżmu ibbilanċjat" jinkiseb biss meta wieħed jitgħallem jikteb biż-żewġ lingwi, jiġifier jekk it-tfal imorru skola bilingwi jew b'dik li jsejħulha "edukazzjoni immerssiva" (Riehl, 2004).
 Fil-każ ta' "edukazzjoni immersiva", l-istudenti "jintefgħu f'banju lingwistku" li fih is-suġġetti l-oħra jiġu mgħallma b'lingwi differenti. Dawn il-programmi ta' immersjoni jistgħu jvarjaw ħafna. "(Riehl, 2004).
 Il-vantaġġi tal-multilingwiżmu
 It-teoristi jħarsu lejn il-multilingwiżmu minn żewġ perspettivi. Min-naħa tisat' tqisu bħala żvantaġġ għas-soċjetà, u min-naħa l-oħra jipprovdu numru ta' vantaġġi DAR. Hawn niċċaraw il-vantaġġi tal-multilingwiżmu.
 Il-ħila komunikattiva
 Vantaġġ ċar tal-multilingwiżmu hu ż-żieda fil-ħila tal-komunikazzjoni soċjali (Reimann, 2009). L-ewwelnett, dan jippromwovi skambju internazzjonali (Roth, 2006) billi nies b'lingwi nattivi differenti u minn pajjiżi differenti xorta jistgħu jifhmu 'l xulxin u jikkomunikaw f'ħafna sitwazzjonijiet. Il-faċiltà ta' komunikazzjoni tiżdied mhux biss 'il barra imma wkoll 'il ġewwa: F'kumpanija l-possibbiltà ta' ftehim tiġi promossa u peress li l-komunikazzjoni bejn il-maġġoranza u l-minoranza ssir possibbli, l-interazzjoni ssir ukoll possibbli u b'dan il-mod, l-integrazzjoni tal-minoranzi fil-parteċipazzjoni fil-kumpanija ssir iżjed faċli (Roth, 2006).
 Il-lingwi bħala riżorsi lingwistiċi - il-vantaġġi konjittivi
 Il-lingwi li wieħed jitkellem, jistgħu jaqduh b'ħafna modi bħala riżors lingwistiku. It-tfal u ż-żgħażagħ li jitrabbew b'għadd ta' lingwi, jidraw minn kmieni il-kuntrast bejn il-lingwi u hekk jistabbilixxu kuxjenza meta-lingwistika. Dan huwa ta' vantaġġ għalihom meta jiġu biex jitgħallmu lingwi ġodda u minnhom strutturi lingwistiċi ġodda (Roth, 2006).
 Kif jispjega Riehl (2006), il-vantaġġ tal-multilingwiżmu fit-tagħlim ta' lingwi ġodda mhux qiegħed biss fit-tisfir tal-lingwa, iżda wkoll fl-għarfien metalingwistiku. In-nies multilingwi kif jitgħallmu xi lingwa ġdida mill-ewwel jistgħu jużaw strateġiji lingwistiċi differenti li jieħdu mill-multilingwiżmu tagħhom (bħall-parafrażi u l-code-switching), dawn jiffokaw b'aktar kunfidenza fuq it-testi u jistgħu jagħmlu tfittxija iżjed ristretta għal strutturi u kliem familjari. Jistgħu wkoll jiddeterminaw aħjar il-limiti tal-kliem u jifhmu aħjar ir-regoli grammatiċi, peress li hu aktar probabbli li jagħtu attenzjoni għal dawn l-aspetti min-nies monolingwi (Riehl, 2006).
 Studji differenti fir-riċerka tal-moħħ (cf. Franceschini, 2001) juru b'mod ċar li l-multilingwiżmu bikri (mill-età ta' sitt snin) juri vantaġġi konsiderevoli fit-tagħlim ta' lingwi ġodda. Il-lingwi l-oħra jistgħu jiġu konnessi mal-oqsma tal-lingwi eżistenti u b'hekk it-tagħlim isir iżjed faċli (Riehl, 2006).
 Fi studji iżjed fil-fond fil-psikolinġwistika sabu li hemm konnessjoni distintiva bejn il-konsapevolezza metalingwistika u t-tagħlim tal-qari. Wieħed minn dawn l-istudji (ara Clyne, 2005) wera li t-tfal multilingwi fil-qari jkunu xi ftit xhur 'il quddiem mit-tfal monolingwi.
 Aspett prammatiku tal-lingwa
 Il-multilingwiżmu ġġib miegħu aktar aspetti prammatiċi lingwistiċi. Il-bilingwiżmu u l-multilingwiżmu jiftħu l-moħħ tal-individwu. Dan jirrigwarda parzjalment il-kapaċità li wieħed jifhem kulturi oħra, iżda wkoll l-opportunitajiet edukattivi oħra. Li wieħed ikun jaf jitkellem u jifhem għadd ta' lingwi, għandu ħafna vantaġġi fil-qasam edukattiv u professjonali (Roth, 2006).
 Meta jfisser dan aspett prammatiku tal-lingwa Riehl (2006) jitkellem dwar il-"vista differenzjata tad-dinja" tan-nies l-multilinqwi għax dawn jistgħu iħarsu minn "għajnejn lingwi oħra" u hekk jistgħu ikollhom perspettivi oħra u jkunu iżjed flessibbli f'għemilhom.
 Id-diffikultajiet tal-multilingwiżmu
 Il-multilingwiżmu li jirriżulta mill-migrazzjoni huwa spiss meqjus bħala żvantaġġ, u fil-letteratura din l-opinjoni dwar id-diffikultajiet tal-multilingwiżmu nsibuha spiss. Stoelting (1980) isostni li l-multilingwiżmu mhuwiex fin-natura tal-bniedem. Aħna organiżmi monolingwi u kontra n-natura tagħna li nitgħallmu u nitkellmu b'aktar minn lingwi waħda (Ostendoerfer, 2009).
 Ħela ta' żmien
 Waħda mid-diffikultajiet tal-multilingwiżmu huwa l-mod li jwassal għalih. It-tieni jew it-tielet lingwa jiswewlu ħafna ħin lil min jitgħallimhom. Dan jirrappreżenta sforz kbir, li spiss iseħħ akkost ta' attivitajiet oħra u dan jiskuraġġixxi ħafna nies milli jitgħallmu lingwi oħra (Krieger, 2011). Skont il-kuntest li wieħed jagħżel biex jitgħallem, hemm ispejjeż differenti, bħal, fost oħrajn, korsijiet tal-lingwa u kotba biex jgħinu l-proċess tat-tagħlim.
 Tnaqqis fl-affintà mal-lingwa
 Meta inti titgħallem ilsna differenti u titkellimhom, skont Krieger (2011), jidher ċar li l-lingwi jinfluwenzaw lil xulxin. Dan iwassal biex tiddgħajjef l-affinità mal-lingwa, għaliex bniedem multilingwi qatt ma jista' jikkonċentra fuq lingwa waħda mingħajr ma jorjenta ruħu bl-istess mod meta jitkellem jew jikteb bil-lingwi l-oħra. Hemm fatturi oħra li jistgħu jiġu affettwati ħażin mill-multilingwiżmu pereżempju jista' jkun hemm inċertezza fl-espressjoni u ċertu faqar fil-vokabularju. Dan dovut għall-fatt li l-vokabularju u l-grammatika l-ħin kollu jinqalbu minn lingwa għall-oħra f'moħħ min jitkellimhom.
 Koeżjoni dgħajfa fis-soċjetà
 Skont Eichinger (1994) komunità tinżamm flimkien permezz ta', fost oħrajn, il-lingwa ta' kull parteċipant. Allura, fejn jitkellmu b'għadd ta' lingwi, il-komunità mhijiex qawwija daqs grupp ta' nies li jitkellmu b'lingwa waħda biss. F'dan il-każ, l-għaqda tkun aktar qawwija u l-poplu aktar konxju. Madankollu, dan l-aspett negattiv tal-multilingwiżmu irridu nibbalinċjawh mal-fattur pożittiv fl-integrazzjoni u l-parteċipazzjoni tal-membri ta' soċjetà permezz tal-multilingwiżmu li semmejna iżjed 'il fuq taħt "Il-vantaġġi tal-multilingwiżmu".
 Il-multilingwiżmu bħala barriera lingwistika
 Għal darb'oħra, b'kuntrast mal-vantaġġi tal-multilingwiżmu li ddiskutejna hawn fuq, skont Roth (2006) u Eichinger (1994) il-multilingwiżmu jista' jkun barriera lingwistika għal xi nies. Billi bniedem multilingwi qatt ma jista' jitkellmu bil-lingwi b'ċertezza fissa (għaliex il-lingwi kollha jinfluwenzaw lil xulxin), dan jista' jwassal għall-fatt li ħadd ma jista' jikkomunika b'mod effettiv ma' ħadd ieħor f'soċjetà multilingwi. Rigward il-familji migranti, din iżżommhom lura mill-integrazzjoni u l-parteċipazzjoni fis-soċjetà.
 ==Il-Bilingwiżmu f’Malta tul is-sekli==
 L-istorja tixhed li lingwistikament Malta dejjem aġġornat ruħha mal-ħtiġijiet tal-Ewropa tal-Mediterran. Fi-tgerbiba tal-ġrajja ta’ Malta jidher li minn dejjem kien hawn xi element barrani jaħdem fuq il-lingwa tul il-perjodi differenti kollha ħalliet jidħlu bosta żidiet non-Semitiċi meħtieġa għall-komunikazzjoni sempliċi – żidiet li kkontribwew għall-wirt lingwistiku tal-Maltin. Dawn iż-żidiet donnhom jindikaw li fost missirijietna wkoll kin hawn element ta’ bilingwiżmu. Anzi nasa ngħidu li l-bilingwiżmu f’Malta kien minn żmien żemżem għodda qawwija fl-iżvilupp politico-soċjali tan-nazzjon. Mid-dokumenti uffiċjali maħżuna fil-bibjoteka u mid-diversi riċerki li saru sa issa nintebħu li minn dejjem kien hawn l-ilsien uffiċjali li l- ħakkiema ħaddmu fl-amministrazzjoni tal-gżejjer, u magħha wkoll kien hawn l-ilsien tal-poplu, mitkellem u ftit li xejn miktub. Wieħed ukoll irid iżomm f’moħħu li interferenza minn ilsien għal ieħor x’aktarx li tindika użu mħallat u fit-tul tal-ilsien fl-istess sitwazzjoni.
 Biblijografija
 Yilmaz, A. (2004). Mehrsprachigkeit in der Schweiz. Gewinn oder Nachteil? http://www.sncweb.ch/migration/themen/mehrsprachigkeit.pdf
 Roos, P. (2005). Kriterien zur Beschreibung von Mehrsprachigkeit unter besonderer Berücksichtigung des subsaharischen frankophonen Afrika und Niger. Grin Verlag: Norderstedt Germany. ISBN 978-3-638-67687-8
 Albayrak, B. (2007). Mehrsprachigkeit – Definitionen, Typen und wissenschaftliche Fragestellungen. Grin Verlag: Norderstedt Germany. ISBN 978-3-640-19018-8
 Hadumod Bußmann: Lexikon der Sprachwissenschaft. 4. Auflage, Verlag Kröner, Stuttgart, 2008; ISBN 3-5204-5204-9
 Csaba Földes: Kontaktdeutsch. Zur Theorie eines Varietätentyps unter transkulturellen Bedingungen von Mehrsprachigkeit. Tübingen: Verlag Gunter Narr 2005; ISBN 3-8233-6160-0 (Inhaltsverzeichnis und Volltext; PDF; 2,8 MB)
 Riehl, C. (2004). Sprachkontaktforschung .Eine Einführung. Narr, Tübingen.ISBN 3-8233-6013-2
 Reimann, I. (2009). Interkulturelle Mehrsprachigkeit. Norderstedt: Grin Verlag.
 Roth, H. (2006). Mehrsprachigkeit als Ressource und als Bildungsziel. In L. Reiberg (Hg.) Mehrsprachigkeit macht Schule, (pp. 11-14). Duisburg: Gilles & Francke Verlag.
 Riehl, C. (2006). Artikel Die Bedeutung von Mehrsprachigkeit aus dem Kompetenzzentrum Sprachförderung - newsletter Januar 2006 (Köln) http://ganztag-blk.de/ganztags-box/cms/upload/sprachfrderung/BS_3/Artikel_Die_Bedeutung_von_Mehrsprachigkeit.pdf
 Riehl, C. (2006). Aspekte der Mehrsprachigkeit: Formen, Vorteile, Bedeutung. In L. Reiberg (Hg.) Mehrsprachigkeit macht Schule, (pp. 15-23). Duisburg: Gilles & Francke Verlag.
 Ostendoerfer, L. (2009). Die Vor- und Nachteile der frühen Zweisprachigkeit. Norderstedt: Grin Verlag.
 Eichinger, L. (1994). Sprachliche Kosten-Nutzen-Rechnung und die Stabilität mehrsprachiger Gemeinschaften. In U. Helfrich & C. Riehl (Hg.) Mehrsprachigkeit in Europa – Hindernis oder Chance? (pp. 31-54). Wilhelmsfeld: Egert Verlag.
 Romaine, S. (1995). Bilingualism (it-tieni edizzjoni). MPG Books Ltd. Bodmin. Cornwall, ISBN 0-631-19539-4
 Krieger, S. (2011). Sprachliche Vielfalt – Vorteile und Nachteile der Mehrsprachigkeit. Norderstedt: Grin Verlag.
 Ħoloq esterni
 http://www.kunsilltalmalti.gov.mt/filebank/documents/Ktibiet_bilingwizmu.pdf
 Lingwa


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 31976L0933
 Seizième directive 76/933/CEE de la Commission, du 1er décembre 1976, modifiant les annexes de la directive 70/524/CEE du Conseil, du 23 novembre 1970, concernant les additifs dans l'alimentation des animaux
 Journal officiel n° L 364 du 31/12/1976 p. 0018 - 0019 édition spéciale grecque: chapitre 03 tome 16 p. 0209
 ++++( 1 ) JO NO L 270 DU 14 . 12 . 1970 , P . 1 . ( 2 ) JO NO L 198 DU 23 . 7 . 1976 , P . 10 . SEIZIEME DIRECTIVE DE LA COMMISSION DU 1ER DECEMBRE 1976 MODIFIANT LES ANNEXES DE LA DIRECTIVE 70/524/CEE DU CONSEIL , DU 23 NOVEMBRE 1970 , CONCERNANT LES ADDITIFS DANS L ' ALIMENTATION DES ANIMAUX ( 76/933/CEE ) LA COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES , VU LE TRAITE INSTITUANT LA COMMUNAUTE ECONOMIQUE EUROPEENNE , VU LA DIRECTIVE DU CONSEIL , DU 23 NOVEMBRE 1970 , CONCERNANT LES ADDITIFS DANS L ' ALIMENTATION DES ANIMAUX ( 1 ) , MODIFIEE EN DERNIER LIEU PAR LA QUINZIEME DIRECTIVE DE LA COMMISSION DU 21 JUIN 1976 ( 2 ) , ET NOTAMMENT SON ARTICLE 6 , CONSIDERANT QUE LES DISPOSITIONS DE LA DIRECTIVE PRECITEE PREVOIENT QUE LE CONTENU DES ANNEXES DOIT ETRE CONSTAMMENT ADAPTE A L ' EVOLUTION DES CONNAISSANCES SCIENTIFIQUES ET TECHNIQUES ; CONSIDERANT QUE , SELON DES RECHERCHES EFFECTUEES A L ' ECHELON COMMUNAUTAIRE , LES TENEURS MAXIMALES FIXEES A L ' ANNEXE I POUR LA VITAMINE D3 DANS L ' ALIMENTATION DES VOLAILLES NE SUFFISENT PAS A ASSURER LES BESOINS DE CES ESPECES ; QU ' IL CONVIENT D ' AUTORISER A CET EGARD DES TENEURS MAXIMALES PLUS ELEVEES DANS LA MESURE OU IL NE PEUT EN RESULTER AUCUN RISQUE POUR LA SANTE ANIMALE OU HUMAINE ; CONSIDERANT QUE L ' USAGE DU FACTEUR DE CROISSANCE OLAQUINDOX POUR LES PORCS A ETE EXPERIMENTE AVEC SUCCES DANS CERTAINS ETATS MEMBRES ; QU ' IL CONVIENT DE L ' AUTORISER , SOUS CERTAINES CONDITIONS , AU MOINS AU NIVEAU NATIONAL EN ATTENDANT QU ' IL SOIT ADMIS A L ' ECHELON COMMUNAUTAIRE ; CONSIDERANT QUE LES MESURES PREVUES DANS LA PRESENTE DIRECTIVE SONT CONFORMES A L ' AVIS DU COMITE PERMANENT DES ALIMENTS DES ANIMAUX , A ARRETE LA PRESENTE DIRECTIVE : ARTICLE PREMIER LES ANNEXES DE LA DIRECTIVE DU CONSEIL , DU 23 NOVEMBRE 1970 , CONCERNANT LES ADDITIFS DANS L ' ALIMENTATION DES ANIMAUX , SONT MODIFIEES COMME IL EST STIPULE AUX ARTICLES CI-APRES . ARTICLE 2 L ' ANNEXE I , PARTIE H " VITAMINES , PROVITAMINES ET SUBSTANCES A EFFETS ANALOGUES CHIMIQUEMENT BIEN DEFINIES " EST MODIFIEE COMME SUIT EN CE QUI CONCERNE L ' ADDITIF NO E 671 " VITAMINE D3 " : 1 . LES MOTS " POULES PONDEUSES " DANS LA COLONNE " ESPECE ANIMALE " AINSI QUE LA VALEUR " 3 000 " FIGURANT EN REGARD DE CETTE ESPECE DANS LA COLONNE " TENEUR MAXIMALE UI/KG DE L ' ALIMENT COMPLET OU DE LA RATION JOURNALIERE " SONT REMPLACES RESPECTIVEMENT PAR LES MOTS " POULETS D ' ENGRAISSEMENT , DINDONS " ET PAR LA VALEUR " 5 000 " . 2 . LA VALEUR " 2 000 " FIGURANT EN REGARD DE L ' ESPECE " AUTRES VOLAILLES " DANS LA COLONNE " TENEUR MAXIMALE UI/KG DE L ' ALIMENT COMPLET OU DE LA RATION JOURNALIERE " EST REMPLACEE PAR LA VALEUR " 3 000 " . ARTICLE 3 L ' ANNEXE II , PARTIE F " FACTEURS DE CROISSANCE " EST COMPLETEE PAR LA POSITION CI-APRES : NO * ADDITIFS * DESIGNATION CHIMIQUE , DESCRIPTION * ESPECE ANIMALE * AGE MAXIMAL * TENEUR MINIMALE * TENEUR MAXIMALE * AUTRES DISPOSITIONS * DUREE DE L ' AUTORISATION PPM DE L ' ALIMENT COMPLET 3 * OLAQUINDOX * 2 - ( N-2'-HYDROXYETHYLCABAMOYL ) 3-METHYL - QUINOXALINE-1 , 4-DIOXYDE * PORCS * 4 MOIS * 15 * 50 * ADMINISTRATION INTERDITE 4 SEMAINES AU MOINS AVANT L ' ABATTAGE . * 31 DECEMBRE 1978 * * * * * * *MELANGE OU ADMINISTRATION SIMULTANEE AVEC UN ANTIBIOTIQUE INTERDIT . * * * * *50 *100 *ALIMENTS D ' ALLAITEMENT SEULEMENT ARTICLE 4 LES ETATS MEMBRES METTENT EN VIGUEUR , LE 1ER FEVRIER 1977 AU PLUS TARD , LES DISPOSITIONS LEGISLTIVES , REGLEMENTAIRES OU ADMINISTRATIVES NECESSAIRES POUR SE CONFORMER AUX DISPOSITIONS DE LA DIRECTIVE . ILS EN INFORMENT IMMEDIATEMENT LA COMMISSION . ARTICLE 5 LES ETATS MEMBRES SONT DESTINATAIRES DE LA PRESENTE DIRECTIVE . FAIT A BRUXELLES , LE 1ER DECEMBRE 1976 . PAR LA COMMISSION P.J . LARDINOIS MEMBRE DE LA COMMISSION


text:
 30.10.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 310/35
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 82/2014
 (2014. gada 16. maijs),
 ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 24. aprīļa Īstenošanas lēmums 2013/196/ES, ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2012/715/ES, ar ko izveido trešo valstu sarakstu ar tiesisko regulējumu, ko piemēro cilvēkiem paredzēto zāļu aktīvajām vielām un attiecīgajām kontroles un izpildes darbībām, kas nodrošina sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs Savienības līmenim (1).
 (2)
 Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma II pielikums,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 EEZ līguma II pielikuma XIII nodaļas 15.qb punktam (Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/715/ES) pievieno šādu ievilkumu:
 “—
 32013 D 0196: Komisijas 2013. gada 24. aprīļa Īstenošanas lēmums 2013/196/ES (OV L 113, 25.4.2013., 22. lpp.).”
 2. pants
 Īstenošanas lēmuma 2013/196/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 17. maijā, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (2).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
 Briselē, 2014. gada 16. maijā
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Gianluca GRIPPA
 (1) OV L 113, 25.4.2013., 22. lpp.
 (2) Konstitucionālās prasības nav norādītas.