type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0665
 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa /* KOM/2011/0665 slutlig - 2011/0302 (COD) */
 MOTIVERING
 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Den 29 juni 2011
 antog kommissionen ett förslag till nästa fleråriga budgetram för perioden
 2014–2020[1]
 – En budget för Europa 2020. I sitt förslag beslutade kommissionen att
 föreslå ett nytt integrerat instrument för investering i sådan infrastruktur
 som EU prioriterar inom transport, energi och telekommunikation –”Fonden för
 ett sammanlänkat Europa”.
 Smarta, hållbara
 och fullt sammanlänkade transport- och energinät samt digitala nät är en
 nödvändig förutsättning för att den inre marknaden ska kunna fullbordas.
 Dessutom kan investeringar i viktig infrastruktur med högt mervärde för EU öka
 Europas konkurrenskraft i ett svårt ekonomiskt läge som präglas av långsam
 tillväxt och åtstramade offentliga budgetar. Slutligen är sådana investeringar
 i infrastruktur också avgörande för att EU ska kunna uppfylla sina mål för
 hållbar tillväxt som ingår i Europa 2020-strategin och EU:s ”20-20-20”-mål i
 fråga om energi- och klimatpolitik[2].
 I denna
 förordning fastställs bestämmelserna för FSE. Den bygger på förberedelserna av
 översynen av de politiska ramarna för alla tre sektorerna (transport, energi
 och telekommunikation) för nästa fleråriga budgetram (2014–2020). Nya
 riktlinjer föreslås för varje sektor i linje med FSE och i enlighet med artikel
 170 i EUF-fördraget. De reviderade riktlinjerna för transporter, energi och
 telekommunikationer å ena sidan och FSE å den andra utgör därför ett
 sammanhängande lagstiftningspaket.
 Under den senaste tioårsperioden har
 utgifterna för infrastruktur i Europa minskat mer och mer. Den ekonomiska och
 finansiella krisen har emellertid inneburit förnyat intresse när det gäller
 behoven av investering i infrastruktur. Under den ekonomiska krisen har riktade
 investeringar i modernisering eller konstruktion av infrastruktur varit ett
 viktigt inslag i EU:s och medlemsstaternas stimulans- och återhämtningsplaner,
 som ett sätt att understödja den sammanlagda efterfrågan och samtidigt säkra
 avkastningen på lång sikt av använda medel. Framför allt har krisen visat att
 infrastruktur är avgörande för Europas ekonomiska framtid.
 En verkligt integrerad inre marknad skulle
 inte vara möjlig om inte alla delar som ingår kan kopplas ihop utan skarvar,
 vilket också påpekades i Montirapporten[3].
 Transportförbindelser, elnät och bredbandsnät är av avgörande betydelse för en
 välfungerande integrerad ekonomisk region och för dess sociala och
 territoriella sammanhållning. Trots att reglerna integreras mer och mer inom EU
 och marknaderna blir mer integrerade, allra senast inom energisektorn i samband
 med att det tredje paketet för avreglering antogs och trädde i kraft, släpar
 den fysiska sammanlänkningen över gränserna efter. Förbindelser saknas, framför
 allt i de nya medlemsstaterna, vilket skapar skiljelinjer mellan Europeiska
 unionens centrum och dess randområden, och hämmar utvecklingen av handeln inom
 unionen och av nya ekonomiska sektorer som t.ex. e-handel.
 Betydande
 investeringsbehov har konstaterats. Beträffande energisektorn identifieras i
 den föreslagna förordningen om riktlinjer för genomförandet av prioriteringar
 för europeisk energiinfrastruktur (nedan kallade riktlinjer transeuropeisk
 energiinfrastruktur) tolv prioriterade korridorer och områden för
 infrastruktur, fyra för varje sektor, transport av el och gas, samt utbyggnad
 av smarta nät, motorvägar för elektricitet och gränsöverskridande koldioxidnät.
 För energisystemet i Europa skulle investeringar motsvarande omkring en biljon
 euro behövas fram till 2020, varav uppskattningsvis ungefär 200 miljarder euro
 behöver investeras bara i el- och gasnät av europeisk betydelse. Av dessa investeringar i sin helhet bör 100 miljarder euro
 komma från marknaden utan stöd, medan det för resterande 100 miljarder euro
 kommer att krävas offentliga åtgärder för att uppbåda de investeringar som
 krävs.
 Inom
 transportsektorn har ett europatäckande ”stomnät” identifierats med hjälp av en
 alleuropeisk planeringsmetod. I detta stomnät med korridorer, där gods och
 personer transporteras effektivt och med låga utsläpp, utnyttjas befintlig infrastruktur
 intensivt. Genom att felande länkar kompletteras, flaskhalsar undanröjs och
 effektivare tjänster används i multimodala kombinationer kommer huvuddelen av
 transportflödena på den inre marknaden att kunna hanteras. Kostnaden för att få
 EU:s infrastruktur att svälja efterfrågan på transporter har beräknats till
 över 1,5 biljoner euro för 2010–2030, för hela transportnätet i EU:s
 medlemsstater. För att färdigställa de transeuropeiska transportnäten krävs
 ungefär 500 miljarder euro fram till 2020, varav 250 miljarder euro skulle
 behövas för att komplettera felande länkar och undanröja flaskhalsar på
 stomnätet.
 För telekommunikationsnäten är
 undanröjandet av (digitala) flaskhalsar som hindrar fullbordandet av den
 digitala inre marknaden ett huvudmål. Detta innebär att hela bredbandsnätet
 måste förbättras generellt och att plattformar för infrastruktur för digitala
 tjänster upprättas som möjliggör en konsekvent digital utbyggnad av europeiska
 offentliga tjänster. Dessa nät, både fysiska och tjänstebaserade, är en
 grundförutsättning för smart tillväxt. Enligt den
 digitala agendan bör alla EU-medborgare ha tillgång till vanligt bredband
 senast 2013 och till snabbt och ultrasnabbt bredband senast 2020. I september
 2010 presenterade kommissionen de åtgärder som krävs för att mobilisera de
 investeringar på upp till 270 miljarder euro som krävs för att alla europeiska
 hushåll och företag ska få ultrasnabbt bredband senast 2020. En del av dessa
 investeringsbehov kommer under rådande omständigheter att täckas av den privata
 sektorn. För att dessa mål ska kunna uppnås behövs investeringar på
 uppskattningsvis upp till 270 miljarder euro. Utan
 insatser från unionen förväntas de privata investeringarna emellertid inte bli
 mer än 50 miljarder euro fram till 2020. Detta
 leder till ett investeringsgap på upp till 220 miljarder euro. Eftersom de sociala fördelarna med investeringar i
 digital infrastruktur överstiger de privata incitamenten för investering med
 stor marginal krävs riktade offentliga insatser för att stimulera marknaden.
 Den analys som
 kommissionens enheter gjorde i samband med förberedelserna av denna förordning
 visade att även om marknaden och de nationella budgetarna förväntas spela en
 viktig roll för utbyggnaden av den infrastruktur som krävs, genom lämpliga
 mekanismer för investeringar och prissättning, kommer vissa investeringar i
 infrastruktur inte att ske eller försenas långt efter 2020, om EU inte agerar.
 Därför behövs avsevärda resurser från EU:s budget i nästa fleråriga budgetram
 för att säkerställa att EU:s prioriteringar på infrastrukturområdet verkligen
 kan fullföljas.
 I syfte att öka genomslagskraften för EU:s
 budgetmedel föreslår kommissionen att mer systematiskt utnyttja innovativa
 finansieringsinstrument som alternativ till den traditionella bidragsfinansieringen
 och därmed uppfylla återstående finansieringsbehov för strategiska
 investeringar. En viktig egenskap hos innovativa finansieringsinstrument är att
 de ger större multiplikatoreffekt för EU:s budget än traditionella instrument
 genom att underlätta och dra till sig annan offentlig och privat finansiering
 för projekt som ligger i EU:s intresse. De stimulerar till investeringar och
 förstärker därmed EU-budgetens genomslagskraft.
 På grundval av erfarenheterna av
 finansieringsinstrument i samband med den nuvarande budgetramen som utarbetats
 i samarbete med Europeiska investeringsbanken (EIB), t.ex. instrumentet för
 lånegarantier till projekt inom det transeuropeiska transportnätet, föreslår
 kommissionen att en betydande del av insatserna genom FSE görs med hjälp av
 finansieringsinstrument. Framför allt kommer Europa 2020-initiativet för
 projektobligationer[4]
 att användas som ett sätt att säkra investeringsresurser för
 infrastrukturprojekt av stort strategiskt intresse för EU.
 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER
 OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 2.1 Samråd
 och expertutlåtande
 Denna förordning
 bygger på omfattande samråd med berörda parter, EU:s institutioner och organ,
 medlemsstater, regionala eller lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter och
 näringslivet, akademiska sakkunniga och internationella institutioner.
 Resultaten av utvärderingar efter halva tiden av programmen för 2007–2013 samt
 en lång rad studier och expertutlåtanden har också använts.
 Bidragen från berörda parter handlade bl.a. om
 följande avseende de tre sektorerna.
 Samråden visade
 att det finns bred enighet om att ökat EU-stöd krävs för att utvecklingen av
 infrastruktur med europeiskt mervärde ska kunna påskyndas.
 Berörda parter
 efterlyste en större hävstångsverkan för EU:s finansiering av de politiska
 målen för de transeuropeiska näten, t.ex. genom ökad samordning mellan olika
 finansieringsinstrument som Sammanhållningsfonden och Europeiska regionala
 utvecklingsfonden (Eruf), programmen för de transeuropeiska näten och EIB:s
 insatser.
 Ett bredare
 spektrum av tillgängliga finansieringsinstrument anses av de berörda parterna
 vara ett sätt att bättre anpassa stödet till ett projekts särskilda behov,
 möjliggöra effektiv projektstrukturering och attrahera nya investerare. Det
 planerade initiativet för projektobligationer är särskilt lämpligt för större
 investeringar inom ramen för FSE.
 2.2 Konsekvensbedömning
 Förslaget till
 förordning har varit föremål för en konsekvensbedömning rörande möjliga
 alternativ för genomförandet av FSE som ett politiskt initiativ, dvs.
 alternativ beträffande utformningen av de operativa bestämmelserna för FSE.
 Konsekvensbedömningen utgick från det övergripande målet för FSE enligt
 meddelandet om den fleråriga budgetramen En budget för Europa 2020[5] – att påskynda den
 infrastrukturutveckling som EU behöver för att uppnå målen i Europa
 2020-strategin och ”20-20-20”-målen för energi och klimatförändring – och drog
 nytta av resultaten av samråden med aktörer och av utvärderingarna av nuvarande
 EU-program för finansiellt stöd till TEN-utveckling.
 Konsekvensbedömningen
 av de strategiska alternativ som är möjliga har framför allt varit inriktad på
 hur följande två specifika mål uppnås mest effektivt, ändamålsenliga och
 konsekvent:
 1) Öka
 hävstångseffekten av EU:s medel – genom att fastställa former, metoder och
 regler för finansiering som garanterar maximal hävstångseffekt när det gäller
 att locka offentliga och privata investeringar till projekt med anknytning till
 Europa och den inre marknaden, särskilt prioriterade nät som måste upprättas
 senast 2020 och där det finns störst garanti för ett europeiskt mervärde,
 inbegripet, i förekommande fall, de som kan genomföras i tredjeland.
 2) Göra det
 lättare att i god tid genomföra projekt som medfinansieras av EU – genom att
 fastställa mekanismer för övervakning och utvärdering som belönar goda resultat
 och bestraffar ineffektiv användning av EU-medel.
 Samtidigt var man
 vid utvärderingen av de strategiska alternativen tvungen att beakta två
 tillhörande övergripande strategiska mål för unionen. Å ena sidan, att uppfylla
 de sektorsspecifika strategiska målen när det gäller infrastruktur i den mening
 som avses i artiklarna 170 och 171 i EUF-fördraget, och å andra sidan att
 förenkla EU:s finansieringsregler genom att utnyttja synergieffekter inom och
 mellan sektorer, där kommissionen gjort ett tydligt åtagande[6]. Eftersom dessa två strategiska
 mål emellertid inte är helt kompatibla blev sökandet efter rätt balans mellan
 överensstämmelse med sektorernas strategiska mål och maximering av synergieffekter
 en huvudprincip vid bedömningen av alternativen för definitionen av de
 operativa bestämmelserna för FSE.
 Nio strategiska huvudalternativ övervägdes
 inledningsvis, med utgångspunkt i den centrala principen för kommissionens
 beslut att föreslå inrättandet av Fonden för ett sammanlänkat Europa, nämligen
 att förenkla den befintliga ramen för EU-finansiering genom att utnyttja
 sektoriella synergier. De strategiska alternativen byggde på kombinationer av
 scenarier motsvarande tre grundläggande alternativ för förenkling av
 finansiella regler – minimal, maximal och variabel (eller ”à la carte”)
 harmonisering av sektorsreglerna – på de två områdena för strategiska insatser
 motsvarande de två viktigaste specifika målsättningar som tidigare konstaterats
 – investeringsstimulans och programgenomförande.
 De olika alternativen
 låg således mellan två ytterligheter. I den ena minimiharmonisering av både
 investeringsstimulans och programgenomförande som avsåg en situation där helt
 distinkta, specifika regler och strukturer skulle inrättas för att
 tillhandahålla EU-stöd enligt FSE inom varje sektor. I den andra ytterligheten
 fanns det alternativ som kännetecknas av maximal harmonisering av regler för
 både investeringsstimulans och programgenomförande, avseende en situation där
 de tre sektorerna skulle ha alltigenom gemensamma finansiella bestämmelser och
 strukturer för programförvaltning för användningen av medel genom FSE. Mellan
 dessa extremer avsåg de återstående alternativen situationer där sektorerna
 delade vissa regler och strukturer medan andra var distinkta och
 sektorsspecifika, dvs. kombinationer av maximal eller variabel harmonisering av
 reglerna inom ett område för strategiska insatser och variabel eller minimal
 harmonisering av sektorsreglerna på det andra området.
 Bedömningen av
 konsekvenserna av dessa alternativ, med avseende på förverkligandet av de mål
 som betonats tidigare, har lett till slutsatsen att två av de lösningar som
 övervägts bäst kan säkerställa att FSE genom operativa bestämmelser kan stödja
 en snabbare utveckling av infrastruktur av EU-intresse.
 – Det strategiska
 alternativ med variabel harmonisering av bestämmelserna – dvs. med ett antal
 gemensamma regler och ett antal sektorsspecifika – både i fråga om
 investeringsstimulans och programgenomförande – skulle vara det bästa
 alternativet med tanke på överensstämmelse med EU:s alla relevanta strategiska
 mål.
 – Det strategiska
 alternativ där variabel harmonisering av reglerna för investeringsstimulans
 väljs med maximal harmonisering av reglerna för programgenomförande kan visa
 sig vara effektivare ur ett kostnadsperspektiv.
 Det andra
 alternativet kan emellertid ha en negativ inverkan på längre sikt med avseende
 på kapaciteten att reagera på sektorspecifika situationer, särskilt när det
 gäller planeringen av medel och som, på lång sikt, kan motverka ursprungliga
 kostnadsminskningar. Därför drogs så småningom slutsatsen att en viss grad av
 sektoriell flexibilitet också när det gäller att definiera reglerna för FSE på
 området för programgenomförande skulle vara det bästa alternativet för att
 säkra FSE-målen.
 De bestämmelser om användningen av medel inom
 ramen för FSE som ingår i de aktuella förordningarna har utarbetats på grundval
 av de överväganden och slutsatser som lyfts fram i ovan nämnda konsekvensbedömning.
 2.3 FSE:s
 mervärde för EU
 Samrådet med berörda parter och analysen i
 konsekvensbedömningen har visat att mervärdet av FSE som gemensam
 finansieringsram är fyrfaldigt:
 (1)
 En gemensam ram skulle förenkla EU:s rättsliga ram
 för finansiering av TEN-infrastruktur. Den skulle också säkerställa en enhetlig
 strategi för finansieringen av EU-projekt för alla tre sektorerna.
 (2)
 Samtidigt skulle en enda fond för infrastruktur och
 budgetram skapa en enhetlig, översiktlig och tillförlitlig metod för EU-finansiering,
 och skulle därmed få en enorm potential för att locka ytterligare finansiering
 från den privata sektorn. Finansieringsinstrument skulle finnas tillgängliga på
 ett centraliserat och samordnat sätt, vilket skulle locka och effektivisera
 förhållandet till privata investerare och deltagande finansinstitut.
 (3)
 Dessutom skulle det gradvis ökande ömsesidiga
 beroendet mellan projekt för ekonomisk infrastruktur, nätverk och sektorer göra
 det möjligt att uppnå stordriftsfördelar. Med en integrerad ram för EU-finansiering
 av infrastruktur skulle det gå att utnyttja sektorsövergripande synergieffekter
 för utveckling och genomförande av projekt, vilket skulle möjliggöra
 kostnadsbesparingar och/eller effektivare utnyttjande och högre avkastning.
 (4)
 Sist men inte minst bygger en gemensam ram på
 utbyte av erfarenheter och bästa praxis mellan olika sektorer, vilket möjliggör
 högre effektivitet och verkningsgrad hos EU-finansieringen inom alla sektorer.
 3. RÄTTSLIGA ASPEKTER PÅ FÖRSLAGET
 Transeuropeiska
 nät omfattas av artikel 170 i EUF-fördraget som fastställer följande: Unionen
 ska ”bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät för
 infrastrukturerna inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna”.
 EU:s rätt att agera när det gäller finansiering av infrastruktur fastställs i
 artikel 171 enligt vilken unionen kan ”stödja projekt av gemensamt intresse som
 stöds av medlemsstaterna [...] särskilt genom genomförbarhetsstudier,
 lånegarantier eller räntesubventioner”. I artikel 172 i EUF-fördraget anges att
 ”de riktlinjer och övriga åtgärder som avses i artikel 171.1 ska antas av
 Europaparlamentet och rådet som ska besluta i enlighet med det ordinarie
 lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén
 samt Regionkommittén”.
 I meddelandet om
 översyn av budgeten framhåller kommissionen vikten av att använda EU:s budget
 för att ”fylla luckor som dynamiken i utformningen av den nationella politiken
 skapat, vilket är mest uppenbart när det gäller att lösa gränsöverskridande
 problem på områden som infrastruktur, rörlighet, territoriell sammanhållning
 [...] – luckor som annars skulle skada EU:s intressen som helhet”[7]. Vid planering och finansiering
 av infrastruktur tenderar medlemsstaterna att prioritera projekt som är högst
 relevanta på nationell nivå, och dessa är inte alltid desamma som
 gränsöverskridande projekt med större mervärde för medborgarna generellt i EU[8]. EU:s och medlemsstaternas
 sammanlagda utgifter för bör vara effektiva, säkerställa en tillfredsställande
 investeringsnivå och främja synergier.
 Den normativa
 rättsakten och typen av åtgärd (dvs. finansiering) definieras båda i
 EUF-fördraget, vilket utgör den rättsliga grunden för FSE, och stipulerar att
 de transeuropeiska nätens uppgifter, huvudmål och organisation kan fastställas
 genom förordningar.
 4. BUDGETKONSEKVENSER
 I kommissionens
 förslag till nästa fleråriga budgetram föreslås bl.a. 50 miljarder euro[9] för perioden 2014–2020, varav
 10 miljarder euro som avsätts för transportinfrastruktur inom
 Sammanhållningsfonden.
 FSE || 40 miljarder euro
 · Energi || 9,1 miljarder euro
 · Transport || 21,7 miljarder euro
 · Telekommunikationer/digital kommunikation || 9,2 miljarder euro
 Öronmärkta belopp i Sammanhållningsfonden för transportinfrastruktur || 10 miljarder euro
 Totalt || 50 miljarder euro
 Erfarenheter i samband med nuvarande budgetram
 visar att många medlemsstater som är berättigade till stöd från
 Sammanhållningsfonden har svårt att utforma och genomföra komplexa projekt för
 gränsöverskridande transportinfrastruktur. Inför nästa
 fleråriga budgetram föreslår kommissionen därför att medan
 Sammanhållningsfonden fortsätter att stödja de medlemsstater vars
 bruttonationalinkomst (BNI) per invånare understiger 90 % av genomsnittet
 i EU-27 med investeringar i transeuropeiska transportnät och miljö kommer en
 del av Sammanhållningsfonden (10 miljarder euro) att användas för att
 finansiera transportprojekt i stomnätet för transporter i medlemsstater som är
 berättigade till bidrag från Sammanhållningsfonden inom ramen för Fonden för
 ett sammanlänkat Europa.
 5. Sammanfattning av innehållet i
 förordningen
 5.1 En enda
 ram för investering i EU:s prioriteringar för infrastruktur
 Tidigare erfarenheter av finansiering av
 infrastruktur genom TEN-ramar, Europeiska energiprogrammet för återhämtning och
 sammanhållnings- och strukturfonderna visar att EU kan ge ett mervärde till
 infrastruktur. Berörda parter är eniga om att Europa i ett scenario med
 oförändrade förhållanden eventuellt inte i tid kan mobilisera de investeringar
 som krävs för att modernisera sin infrastruktur och komplettera felande länkar.
 Till följd av den ekonomiska krisen kämpar
 medlemsstaterna med den nödvändiga konsolideringen av sina offentliga budgetar.
 Kapitalutgifter ofta har skurits ned avsevärt, med avbrutna eller försenade
 utgifter för projekt för investeringar i infrastruktur. Samtidigt är utsikterna
 för ökade investeringar från privata källor osäkra. Genomförandet av nödvändiga
 infrastrukturprojekt försenas eller hindras, förutom av
 finansieringsbegränsningar, även av juridiska hinder. Mot denna bakgrund verkar
 nuvarande EU-ram för finansiering av infrastruktur inte vara tillräcklig för en
 effektiv lösning. Finansieringen är uppsplittrad mellan alltför många program,
 vilket förhindrar ett fullt utnyttjande av synergier mellan program och sektorer.
 Vid omarbetningen av sin strategi för
 finansiering av infrastruktur har kommissionen eftersträvat följande mål:
 ·
 Säkerställa att viktig prioriterad nätinfrastruktur
 inom sektorerna energi, transport och IKT genomförs kostnadseffektivt och i
 tid, i enlighet med paketet för energiinfrastruktur, vitboken för
 konkurrenskraftiga och hållbara transporter[10]
 och den digitala agendan för Europa.
 ·
 Maximera synergierna mellan programmen för energi,
 transport och IKT så att finansieringen följer en sammanhängande politisk
 strategi och projekten väljs ut enligt tydliga harmoniserade kriterier.
 ·
 Stärka EU-fondernas kapacitet att uppbåda andra
 offentliga eller privata medel så att de sammanlagda resurser som mobiliserats
 räcker för att uppfylla de beräknade investeringsbehoven fram till 2020.
 ·
 Säkerställa att urval, uppföljning och övervakning
 av projekt sker på ett optimalt sätt så att EU-finansieringen är välriktad, ger
 störst genomslagskraft och används mest effektivt.
 Motivet för en gemensam rättslig grund för
 finansiellt stöd för tre skilda sektorer med olika strategiska ramar ligger i
 möjligheten att utnyttja synergier mellan olika sektorer, vilket bottnar i
 gemensamma frågor avseende finansieringen av genomförandet av annars mycket
 olika strategiska mål. Mervärdet av en gemensam ram skulle vara trefaldigt.
 En gemensam ram skulle förenkla EU:s rättsliga
 ram för finansiering av TEN-infrastruktur. Den skulle också säkerställa en
 enhetlig strategi för finansieringen av EU-projekt för alla tre sektorerna.
 Såsom tidigare påpekats är EU:s budgetram för infrastruktur för närvarande
 ganska komplicerad, främst beroende på antalet befintliga lagtexter och dessa
 texters olikartade beskaffenhet. Förenkling av reglerna är ett av nyckelorden i
 den nya strategi som kommissionen föreslår när det gäller EU:s budgetutgifter.
 Samtidigt skulle en enda budgetram för
 infrastruktur och fond skapa en enhetlig, översiktlig och tillförlitlig metod
 för EU-finansiering, och skulle därmed få en enorm potential för att locka
 ytterligare finansiering från den privata sektorn. Finansieringsinstrument
 skulle finnas tillgängliga på ett centraliserat och samordnat sätt, vilket
 skulle locka och effektivisera förhållandet till privata investerare och
 deltagande finansinstitut.
 Dessutom skulle det gradvis ökande ömsesidiga
 beroendet mellan projekt för ekonomisk infrastruktur, nätverk och sektorer göra
 det möjligt att uppnå stordriftsfördelar. Med en integrerad ram för
 EU-finansiering av infrastruktur skulle det gå att utnyttja sektorsövergripande
 synergieffekter för utveckling och genomförande av projekt, vilket skulle
 möjliggöra kostnadsbesparingar och/eller effektivare utnyttjande och högre
 avkastning.
 Sist men inte minst skulle en gemensam ram
 göra det möjligt att utbyta erfarenheter och bästa praxis mellan olika
 sektorer, och därmed möjliggöra högre effektivitet och verkningsgrad hos
 EU-finansieringen inom alla sektorer.
 5.2 Förenklingsåtgärder
 och överensstämmelse med befintliga regler
 Förenkling av reglerna är ett av nyckelorden i
 den nya strategi som kommissionen föreslår när det gäller EU:s budgetutgifter.
 Den gemensamma FSE-ramen leder till förenkling av EU:s rättsliga ram för
 finansiering av TEN-infrastruktur. En enda lagtext reglerar EU:s finansiering
 av projekt för transport- och energinät samt digitala nät.
 Även om sektorerna är olika beträffande
 teknik, finansiering och reglering har de tillräckligt mycket gemensamt för att
 en verklig förbättring i förhållande till de olika instrument som finns i
 nuläget ska kunna komma ifråga. Samtidigt innehåller förslaget särskilda regler
 som krävs för det övergripande målet med FSE – att påskynda och bättra rikta
 flödet av offentliga EU-pengar till viktiga infrastrukturprojekt av
 EU-intresse.
 Med den nuvarande texten införs förenklingar,
 särskilt i fråga om följande:
 ·
 Anpassning av indikatorer för Europa
 2020-strategins mål.
 ·
 Flexibilitet i fråga om budgetanslag.
 ·
 Centraliserad förvaltning för de tre sektorerna,
 eventuellt med genomförande via ett genomförandeorgan.
 ·
 Gemensamma finansieringsinstrument.
 ·
 Gemensamma tilldelningskriterier.
 ·
 Gemensamma villkor för finansiellt stöd.
 ·
 Översiktlighet genom gemensamma årliga
 arbetsprogram – viktigt för sektorn – och gemensamma kommittén – viktigt för
 medlemsstaterna.
 Dessutom har fullständig överensstämmelse med
 nuvarande och framtida budgetförordningar säkerställts. Beträffande eventuella
 undantag är de antingen tillåtna enligt relevant lagtext eller så finns
 prejudikat.
 5.3 Starkare
 tonvikt på finansieringsinstrument
 FSE ska
 komplettera EU:s direktstöd med finansieringsinstrument för att optimera
 finansieringens genomslagskraft. Genom finansieringsinstrumentens höga
 multiplikatoreffekter (som t.ex. kan vara så höga som upp till 1:15–1:20)
 underlättas tillgången till kapital för stora investeringar. Ökad användning av
 finansieringsinstrument kommer, tillsammans med framgångsrik absorption av
 direkt EU-stöd (vilket erfors i samband med Europeiska energiprogrammet för
 återhämtning och TEN-T-programmet), att bidra avsevärt till att minska riskerna
 för projektansvariga och därmed säkerställa genomförandet av projekt av
 gemensamt intresse.
 Uppgiften är
 dessutom att skapa ett klimat som uppmuntrar till privata investeringar och att
 ta fram instrument som drar till sig specialiserade infrastrukturinvesterare.
 För att vara så effektiva som möjligt måste sådana instrument syfta till att
 minska riskerna genom att diversifiera portföljen med potentiella projekt.
 Maximal diversifiering kan åstadkommas genom inriktning på flera sektorer i en
 lång rad länder. Detta kan bäst uppnås på europeisk nivå och på grundval av
 väldefinierade korridorer och särskilt utvalda investeringsområden. Därför bör de flesta finansieringsinstrument vara
 gemensamma för alla sektorer. Det är dock inte
 uteslutet att vissa finansieringsinstrument kan komma att utvecklas för att
 täcka de särskilda behoven i en enskild sektor.
 På grundval av
 analyser som gjorts under den förberedande fasen för denna förordning bedömer
 kommissionen att det finansiella stödet till bredband i första hand skulle
 bygga på finansieringsinstrument, medan de budgetresurser som krävs för
 finansieringsinstrument för transport och energi inte bör överstiga 2 miljarder
 respektive 1 miljard euro. Dessa
 uppskattningar ska inte ses som bindande tak eftersom mängden EU-medel som
 anslås till finansieringsinstrument justeras varje år på grundval av en
 bedömning av den projektplanering som utförs genom finansiella intermediärer
 (t.ex. EIB i fråga om projektobligationer).
 5.4 Fonden
 för ett sammanlänkat Europa i samband med nästa fleråriga budgetram
 Fonden för ett sammanlänkat Europa kommer att
 vara en viktig beståndsdel i en agenda för EU:s tillväxt med inriktning på att
 öka EU:s tillväxtpotential på lång sikt. Fonden kommer att samordnas med andra
 insatser från EU:s budget, t.ex. ”Horisont 2020” och sammanhållnings- och
 strukturfonderna.
 När det gäller samordning med Horisont 2020 är
 det nödvändigt att garantera komplementaritet samtidigt som potentiella
 överlappningar undviks. Det är också viktigt att man vid samordningen mellan
 FSE och Horisont 2020 ser till att den forsknings- och innovationskedja som
 leder till utbyggnad av infrastruktur inte bryts. Det är särskilt viktigt vid
 en tidpunkt då betydande tekniska framsteg inom transport, energi och IKT
 kommer att behövas för att hjälpa EU att uppnå sina ambitiösa mål för Europa
 2020-strategin. Allt stöd till forskning och innovation genom
 finansieringsinstrument kommer att ske via finansieringsinstrument som är
 förknippade med Horisont 2020.
 När det gäller förhållandet till
 sammanhållnings- och strukturfonderna kommer sammanhållningspolitikens
 gemensamma strategiska ram och partnerskapskontrakt med medlemsstaterna att
 nära samordnas med de strategiska ramarna inom sektorerna för transport, energi
 och telekommunikationer. Riktlinjerna bygger på att sammanhållnings- och
 strukturfonderna levererar lokal och regional infrastruktur med kopplingar till
 prioriterad infrastruktur i EU, och därigenom sammanlänkar alla medborgare i
 hela EU.
 Dessutom kommer
 Fonden för ett sammanlänkat Europa att vara en centralt förvaltad fond, med
 öronmärkta anslag för transport i Sammanhållningsfonden (10 miljarder euro i
 2011 års priser). Vid tilldelningen av dessa 10 miljarder euro kommer största
 möjliga prioritet att ges åt projekt som respekterar de nationella anslagen inom
 Sammanhållningsfonden. Dessutom kommer dessa 10 miljarder euro att reserveras
 för medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden, och
 medfinansieringen från unionens budget kommer att fastställas till samma nivå
 som Sammanhållningsfonden.
 2011/0302 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat
 Europa
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
 UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av fördraget om Europeiska
 unionens funktionssätt, särskilt artikel 172,
 med beaktande av Europeiska kommissionens
 förslag[11],
 efter översändande av förslaget till de
 nationella parlamenten,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och
 sociala kommitténs yttrande[12],
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande[13],
 i enlighet med det ordinarie
 lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 (1)
 Fonden för ett sammanlänkat Europa bör maximera
 potentialen för tillväxt genom synergier mellan transport-, energi- och
 telekommunikationspolitik och genomförandet av denna politik, och därmed
 effektivisera unionens insatser.
 (2)
 För en fullt fungerande inre marknad behövs modern,
 högeffektiv infrastruktur som förbinder Europa framför allt på områdena
 transport, energi och telekommunikationer. Dessa
 tillväxtbefrämjande länkar skulle förbättra tillgången till den inre marknaden
 och därmed bidra till en mer konkurrenskraftig marknadsekonomi, i linje med
 Europa 2020-strategins syften och mål[14].
 (3)
 Syftet med Fonden för ett sammanlänkat Europa är
 att påskynda investeringarna på området för transeuropeiska nät och stimulera
 till ökade medel från både den offentliga och den privata sektorn.
 (4)
 Inrättandet av effektiva nät för transport- och
 energiinfrastruktur är en av de tolv nyckelåtgärder som kommissionen
 fastställde i sitt meddelande om inremarknadsakten[15].
 (5)
 Kommissionen har åtagit sig att integrera
 klimatförändringar i unionens utgiftsprogram och att avsätta minst 20 % av
 unionens budget till klimatrelaterade mål. Det
 är viktigt att se till att åtgärder för begränsning av och anpassning till
 klimatförändringarna samt förebyggande åtgärder och hantering av risker främjas
 vid utarbetande, utformning och genomförande av projekt av gemensamt intresse.
 Infrastrukturinvesteringar som omfattas av denna förordning bör bidra till att
 främja övergången till en ekonomi och ett samhälle med låga koldioxidutsläpp
 och klimat- och katastroftålighet.
 (6)
 I Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2011
 om ”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett
 konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla” betonades vikten av att se
 till att unionens digitala agenda snabbt genomförs samt att fortsätta arbetet
 för att senast 2020 uppfylla målet att ge alla unionsmedborgare tillgång till
 höghastighetsinternet, även i mindre utvecklade områden[16]. Parlamentet
 underströk även att investeringar i effektiv transportinfrastruktur spelar en
 mycket viktig roll för att Europa ska kunna försvara sin konkurrenskraft och
 bana väg för en långsiktig ekonomisk tillväxt efter krisen, och att de
 transeuropeiska transportnäten (TEN-T) är nödvändiga för att den inre marknaden
 ska kunna fungera ordentligt och ger ett viktigt mervärde för unionen. Parlamentet uttryckte att det är starkt övertygat
 om att TEN-T följaktligen bör vara en huvudprioritet i nästa fleråriga budgetram
 och att en ökning av anslagen för TEN-T är nödvändigt i nästa fleråriga
 budgetram. Dessutom betonade Europaparlamentet
 behovet av att maximera EU-finansieringens effekter och den möjlighet som ges
 genom sammanhållnings- och strukturfonderna och finansiella instrument till att
 finansiera prioriterade nationella och gränsöverskridande europeiska
 nyckelprojekt för energiinfrastruktur och framhävde att det krävs betydande
 anslag från unionens budget för finansiella instrument på detta område.
 (7)
 Den 28 mars 2011 antog kommissionen vitboken Färdplan
 för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt
 och resurseffektivt transportsystem[17]. Vitboken syftar till att minska växthusgasutsläppen
 inom transportsektorn med 60 % fram till 2050 jämfört med 1990. När det gäller infrastrukturen syftar vitboken till
 att ett fullt fungerande och unionsomfattande multimodalt stomnät för TEN-T ska
 upprättas senast 2030. Vitboken syftar också
 till förbättrade prestanda i logistikkedjor med kombinerade transporter, bland
 annat genom bättre användning av transportmedel som i sig är mer
 resurseffektiva. Därför fastställs följande
 relevanta mål för TEN-T-politiken: 30 %
 av vägtransporterna på mer än 300 km bör senast 2030 flyttas över till andra
 transportmedel, och mer än 50 % senast 2050; den
 nuvarande sträckningen av nätet för höghastighetståg bör tredubblas senast 2030
 och flertalet av passagerartransporterna på medellånga sträckor bör ske med tåg
 senast 2050; alla centrala flygplatser bör
 senast 2050 anslutas till järnvägsnätet; alla
 hamnar bör anslutas till järnvägstransportnätet och om möjligt till inre
 vattenvägar.
 (8)
 I sin resolution av den 6 juli 2010 om hållbara
 framtida transporter[18]
 betonade Europaparlamentet att en effektiv transportpolitik kräver en finansieringsram
 som är anpassad till befintliga utmaningar. Därför bör de befintliga
 finansiella medlen för transport och rörlighet ökas. Europaparlamentet
 ansåg vidare att det är nödvändigt med inrättandet av en mekanism för att
 samordna användningen av olika transportfinansieringskällor, finansiering som
 är tillgänglig enligt sammanhållningspolitiken, offentlig-privata partnerskap
 eller andra finansieringsinstrument, såsom garantier.
 (9)
 I sina slutsatser av den 11 juni 2009 om en översyn
 av strategin för TEN-T[19]
 bekräftade rådet (transport, telekommunikation och energi) behovet av att
 fortsätta att investera i transportinfrastruktur för att säkerställa att TEN-T
 för alla transportslag byggs ut på rätt sätt, som en grund för den inre
 marknaden och konkurrenskraften, den ekonomiska, sociala och territoriella
 sammanhållningen inom unionen och dess förbindelser med grannländer, med
 inriktning på det europeiska mervärdet. Rådet
 underströk behovet av att gemenskapen ställer de finansiella medel till
 förfogande som krävs för att stimulera investeringar i TEN-T-projekten och i
 synnerhet behovet av att jämka samman tillräckligt finansiellt stöd från
 TEN-T-budgeten till prioriterade projekt med gränsöverskridande inslag, vilkas
 slutdatum ligger bortom 2013, inom ramen för de institutionella begränsningarna
 enligt de finansiella planeringsramarna. Rådet
 anser att strategier för offentlig-privata partnerskap bör vidareutvecklas och
 stödjas i detta sammanhang, när så befinns lämpligt.
 (10)
 I riktlinjerna för TEN-T enligt Europaparlamentets
 och rådets förordning (EU) nr XXX/2012 av den ...[20] kartläggs, på grundval av de
 mål som anges i vitboken, infrastrukturen för det transeuropeiska
 transportnätet, specificeras de krav som ska uppfyllas av denna och föreskrivs
 åtgärder för upprättandet av den. Enligt
 riktlinjerna ska framför allt stomnätet fullbordas senast 2030.
 (11)
 Kommissionen uppskattar mot bakgrund av en analys
 av medlemsstaternas planer för transportinfrastruktur att investeringsbehoven
 inom transportsektorn uppgår till 500 miljarder euro för hela TEN-T-nätet för
 perioden 2014–2020, varav uppskattningsvis 250 miljarder euro kommer att behöva
 investeras i stomnätet för TEN-T. Med tanke på
 de resurser som finns på unionsnivå måste de projekt med störst europeiskt
 mervärde sättas i fokus för att önskad effekt ska kunna uppnås. Stödet bör därför inriktas på stomnätet
 (huvudsakligen korridorerna för stomnät) och på projekt av gemensamt intresse
 inom området trafikstyrningssystem (i synnerhet de system för
 flygledningstjänst som härstammar från Sesar och som kräver budgetmedel från
 unionen på omkring 3 miljarder euro).
 (12)
 Inom ramen för den översyn av TEN-T-politiken som
 inleddes i februari 2009 inrättades en särskild expertgrupp för att bistå
 kommissionen och ta tag i frågan om finansieringsstrategi och
 finansieringsperspektiv för TEN-T. Expertgrupp
 nr 5 drog nytta av erfarenheterna från externa experter inom olika områden –
 infrastrukturförvaltare, infrastrukturplanerare, nationella, regionala och
 lokala företrädare, miljöexperter, akademiker, och företrädare för den privata
 sektorn. Slutrapporten från expertgrupp nr 5[21] antogs i juli 2010 och
 innehåller 40 rekommendationer, av vilka några har beaktats i detta förslag.
 (13)
 Erfarenheterna i samband med nuvarande budgetram
 visar att många medlemsstater som är berättigade till stöd från
 Sammanhållningsfonden har stora svårigheter att i tid genomföra komplexa
 projekt för gränsöverskridande transportinfrastruktur med högt mervärde för
 unionen. För att förbättra resultaten av transportprojekt,
 särskilt gränsöverskridande sådana, med högt mervärde för unionen, bör därför
 en del av Sammanhållningsfonden (10 miljarder euro[22]) överföras för att finansiera
 transportprojekt inom stomnätet för transporter i de medlemsstater som är
 berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden genom Fonden för ett
 sammanlänkat Europa. Kommissionen bör stödja medlemsstater som är berättigade
 till stöd från Sammanhållningsfonden att förbereda en rad lämpliga projekt i
 syfte att ge största möjliga prioritering till nationella anslag från Sammanhållningsfonden.
 (14)
 I meddelandet Prioriteringar för
 energiinfrastrukturen för 2020 och framåt – Förslag för ett integrerat
 europeiskt energinätverk som antogs i november 2010[23] kartlade kommissionen de
 prioriterade korridorer som krävs för att unionen ska kunna nå sina ambitiösa
 energi- och klimatmål senast 2020 och fullborda den inre marknaden för energi,
 säkerställa försörjningstrygghet, möjliggöra integrering av förnybara
 energikällor och förbereda näten för fortsatt minskade utsläpp av koldioxid från
 energisystemet efter 2020.
 (15)
 Det krävs stora investeringar för att modernisera
 och bygga ut Europas energiinfrastruktur och förbinda nät över gränserna för
 att unionens energi- och klimatpolitiska mål för konkurrenskraft, hållbarhet
 och försörjningstrygghet ska kunna uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. De beräknade investeringsbehoven i
 energiinfrastruktur fram till 2020 uppgår till 1 biljon euro, varav ungefär 200
 miljarder euro för infrastruktur för överföring och lagring av el och gas av
 europeisk betydelse. Bland projekten av
 europeisk betydelse riskerar investeringar på omkring 100 miljarder euro att
 inte genomföras på grund av hinder som är förknippade med tillståndsgivning,
 reglering och finansiering.
 (16)
 Eftersom det är brådskande att bygga framtidens energiinfrastruktur
 och med tanke på de avsevärt större investeringarna jämfört med tidigare krävs
 en stegvis förändring av hur stödet till energiinfrastruktur fungerar på
 EU-nivå. I slutsatserna[24] från mötet den 28 februari
 2011 godkände rådet (transport, telekommunikation och energi)
 energikorridorerna som en prioritering för Europa.
 (17)
 Den 4 februari 2011 uppmanade Europeiska rådet[25] kommissionen att effektivisera
 och förbättra förfarandena för tillstånd och att främja ett regelverk som är
 attraktivt för investeringar. Rådet underströk
 att marknaden måste stå för huvuddelen av investeringarna och att kostnaderna
 kommer att återfås genom avgifter. Europeiska
 rådet erkände att projekt som är motiverade med tanke på trygg
 energiförsörjning och solidaritet, men inte kan locka till sig marknadsbaserad
 finansiering, kräver offentlig finansiering.
 (18)
 I Europaparlamentets och rådets förordning XXX/2012
 av den ... [riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur][26] definieras prioriteringar för
 transeuropeisk energiinfrastruktur som bör genomföras senast 2020 för att
 unionens energi- och klimatpolitiska mål ska kunna uppnås; den fastställer
 regler för identifiering av projekt av gemensamt intresse som krävs för
 genomförandet av dessa prioriteringar, inför åtgärder beträffande
 tillståndsgivning, allmänhetens deltagande och regler för att påskynda
 och/eller underlätta genomförandet av dessa projekt, inbegripet kriterier för
 allmänt berättigande för sådana projekt till finansiellt stöd från unionen.
 (19)
 Infrastrukturen för telekommunikation blir i allt
 större utsträckning internetbaserad, med starka kopplingar mellan bredbandsnät
 och digitala tjänster. Internet håller på att
 bli den dominerande plattformen för kommunikation, tjänster och
 affärsverksamhet. Därför är transeuropeisk tillgång
 till snabbt internet och digitala tjänster avgörande för ekonomisk tillväxt och
 den inre marknaden.
 (20)
 Moderna fiberbaserade nät för internetanslutning är
 en avgörande infrastruktur för framtiden med avseende på konnektiviteten för
 europeiska företag, i synnerhet små och medelstora företag som vill använda
 datormoln i syfte att förbättra kostnadseffektiviteten.
 (21)
 Europa 2020-strategin[27] uppmanar till genomförandet av
 den digitala agendan för Europa[28]
 som fastställer en stabil rättslig ram som stimulerar investeringar i en öppen
 och konkurrenskraftig infrastruktur för höghastighetsinternet och därmed
 förknippade tjänster. I juni 2010 godkände
 Europeiska rådet den digitala agendan för Europa och uppmanade alla
 institutioner att delta i dess fullständiga genomförande[29].
 (22)
 Den 31 maj 2010 fastställde rådet att Europa bör
 lägga de resurser som krävs på utvecklingen av en digital inre marknad som
 baseras på snabbt och ultrasnabbt internet och interoperabla tillämpningar, och
 konstaterade att effektiva och konkurrenskraftiga investeringar i nästa
 generation bredbandsnät kommer att vara viktiga för innovation, konsumenters
 valfrihet och för unionens konkurrenskraft och skulle kunna ge bättre
 livskvalitet, tack vare bättre hälso- och sjukvård, säkrare transporter, nya möjligheter
 på medieområdet och förenklad tillgång till varor och tjänster, i synnerhet
 över gränser[30].
 (23)
 De privata incitamenten att investera i mycket
 snabba bredbandsnät verkar vara mindre än nyttan för samhället som helhet. För att den digitala agendans mål med snabbt
 internet för alla europeiska medborgare och företag ska kunna uppfyllas krävs
 investeringar på uppskattningsvis upp till 270 miljarder euro. Utan insatser från unionen förväntas de privata
 investeringarna emellertid inte bli mer än 50 miljarder euro fram till 2020. Det investeringsgap som därigenom uppstår är en
 allvarlig flaskhals för utbyggnaden av infrastruktur, samtidigt som den
 digitala inre marknaden bygger på att alla medborgare är anslutna via
 framtidens infrastruktur.
 (24)
 Det är nödvändigt att utveckla ett starkt och
 sammanhängande nät som täcker hela EU för digital leverans av tjänster i
 allmänhetens intresse, där både offentliga aktörer och det civila samhället
 deltar på nationell och regional nivå, och det är därför viktigt att sörja för
 en strukturerad EU-finansiering av kostnaderna för system och
 programvaruutveckling, samt för underhåll av en motståndskraftig hubb för
 sådana nät, med bara inhemska kostnader kvar för de nationella operatörernas
 budgetar.
 (25)
 Flera metoder för genomförande är nödvändiga och de
 kräver olika finansieringsnivåer för att unionens ekonomiska bistånd ska kunna
 öka i effektivitet och genomslagskraft, privata investeringar uppmuntras, och
 de särskilda kraven för enskilda projekt tillgodoses.
 (26)
 På telekommunikationsområdet kommer
 vissa plattformar för bastjänster för säkerställande av transeuropeisk
 interoperabilitet att behöva mer stöd från unionen, i synnerhet i
 inledningsfasen, samtidigt som principen om medfinansiering måste respekteras.
 (27)
 För att säkerställa interoperabilitet över
 gränserna vid utbyggnaden av storskaliga infrastrukturprojekt, särskilt när det
 gäller bastjänster, kan kommissionen, medlemsstaterna och/eller deras
 stödmottagare komma att behöva genomföra upphandling och installation av
 utrustning samtidigt. I sådana fall kan det
 finansiella stödet från unionen behöva fördelas på upphandlingar som utförs av
 de som tillhandahåller infrastrukturen i medlemsstaterna, antingen för deras
 egen räkning eller i samarbete med kommissionen. Bestämmelserna
 möjliggör också flera leverantörer, vilket kan behövas för bland annat
 flerspråkiga lösningar, för att säkra försörjningstrygghet och/eller införa
 nätredundans som krävs för att eliminera avbrottstid i infrastrukturnäten som
 kan uppstå till följd av avbrott på ett enda ställe.
 (28)
 Generiska tjänster inom områden av allmänt intresse
 (som bastjänster) drabbas ofta av en hög grad av marknadsmisslyckanden. De områden som ska finansieras är förknippade med
 tillhandahållandet av offentliga tjänster (e-hälsa, e-identitet, e-upphandling,
 storskalig utbyggnad och interoperabilitet) och är därmed inte kommersiellt
 sett på en startnivå. Dessutom, om endast
 bastjänster finansieras, skulle utmaningen vara att skapa de rätta incitamenten
 på medlemsstatsnivå och regional nivå för att faktiskt införa tjänster av
 allmänt intresse. Detta beror i synnerhet på
 bristande incitament på nationell nivå att ansluta nationella system till
 bassystemet (dvs. utveckla förutsättningar för interoperabilitet och
 gränsöverskridande tjänster) samt på att privata investerare inte ensamma
 skulle garantera utbyggnaden av tjänster inom interoperabla ramar.
 (29)
 I de digitala riktlinjerna som fastställs i
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXX/2012 av den ...[31] [riktlinjer för INFSO]
 identifieras processen och kriterierna för finansiering och även de olika
 investeringskategorierna.
 (30)
 Horisont 2020 – det framtida ramprogrammet för
 forskning och innovation – ska bland annat inriktas på att ta itu med
 samhälleliga utmaningar (t.ex. smarta, miljövänliga och integrerade
 transporter, säker, ren och effektiv energi, e-hälsa, förvaltning och hållbar
 utveckling) för att direkt möta de utmaningar som identifieras i Europa
 2020-strategin genom stöd till verksamhet som täcker hela spektrumet från
 forskning till marknad. Horisont 2020 kommer att stödja alla stadier i
 innovationskedjan, särskilt verksamhet som ligger närmare marknaden, inbegripet
 innovativa finansieringsinstrument. För att
 unionens finansiering ska få större genomslagskraft och i syfte att säkerställa
 enhetlighet kommer Fonden för ett sammanlänkat Europa att samverka intensivt
 med Horisont 2020.
 (31)
 Europeiska unionen och de flesta medlemsstater är
 parter i Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med
 funktionsnedsättning, medan återstående medlemsstater är i färd med att
 ratificera den. I samband med genomförandet av
 relevanta projekt är det viktigt att tillgängligheten för personer med
 funktionshinder, som nämns i artikel 9 i konventionen, beaktas i
 specificeringen av projekten.
 (32)
 De finansieringsinstrument som ska införas enligt
 denna förordning bör återspegla bestämmelserna i avdelning VIII i förordning
 (EU) nr XXX/2012 [nya budgetförordningen] och den delegerade akten och
 vara förenliga med de regler om bästa praxis som gäller för finansieringsinstrument[32].
 (33)
 Skatteåtgärder i många medlemsstater kommer att
 driva eller har redan drivit offentliga myndigheter till att ompröva sina
 program för investeringar i infrastruktur. I
 detta sammanhang har offentlig-privata partnerskap betraktats som en effektiv
 metod för att skapa infrastrukturprojekt som garanterar att politiska mål
 uppfylls som exempelvis att bekämpa klimatförändringarna, främja alternativa
 energikällor samt energi- och resurseffektivitet, främja hållbara transporter
 och bygga ut bredbandsnät. I sitt meddelande
 om offentlig-privata partnerskap av den 19 november 2009[33] åtog sig kommissionen att
 förbättra tillgången till finansiering för sådana partnerskap genom att utvidga
 tillämpningsområdet för befintliga finansieringsinstrument.
 (34)
 Även om den största delen av investeringarna inom
 ramen för Europa 2020-strategin kan ske via marknad och reglering kräver
 finansieringen offentliga insatser och stöd från unionen genom bidrag och
 innovativa finansieringsinstrument. Finansieringsinstrument
 bör användas som svar på specifika marknadsbehov, i enlighet med målen för FSE,
 och bör inte tränga undan privat finansiering. Innan
 beslut fattas om att utnyttja finansieringsinstrument bör kommissionen göra
 förhandsbedömningar av dessa instrument.
 (35)
 I översynen av EU:s budget[34] betonas att normen bör vara
 att projekt som har en långsiktig kommersiell potential bör finansieras av
 unionen tillsammans med finans- och banksektorn, i synnerhet via Europeiska
 investeringsbanken (EIB) och medlemsstaternas offentliga finansinstitut, men
 även via andra internationella finansinstitut och den privata finansiella
 sektorn.
 (36)
 I Europa 2020-strategin åtar sig kommissionen att
 använda unionens finansieringsinstrument som en del av en konsekvent
 finansieringsstrategi där finansiering från unionen och nationell privat och
 offentlig finansiering för infrastruktur sammanförs. Detta
 bygger på principen att investeringssituationer som inte är optimala och
 brister på marknaden i många fall kan hanteras mer effektivt genom
 finansieringsinstrument än genom bidrag.
 (37)
 Fonden för ett sammanlänkat Europa bör erbjuda
 finansieringsinstrument för att få privata investerare och finansinstitut att i
 stor omfattning delta i infrastrukturinvesteringar. För
 att vara tillräckligt attraktiva för den privata sektorn bör
 finansieringsinstrumenten utformas och genomföras med vederbörlig hänsyn till
 förenkling och minskning av den administrativa bördan, samtidigt som de, med
 tanke på flexibiliteten, ska kunna reagera på identifierade finansieringsbehov
 på ett flexibelt sätt. Utformningen av dessa
 instrument bör bygga på erfarenheterna av genomförandet av
 finansieringsinstrumenten i den fleråriga budgetramen för 2007–2013, t.ex.
 instrumentet för lånegarantier till projekt inom det transeuropeiska
 transportnätet, finansieringsinstrumentet för riskdelning och den europeiska
 2020-fonden för energi, klimatförändringar och infrastruktur
 (Margueritefonden).
 (38)
 Även om de flesta finansieringsinstrument bör vara
 gemensamma för alla sektorer kan vissa vara specifika för enskilda sektorer. Kommissionen bedömer att det finansiella stödet
 till bredband i första hand skulle bygga på finansieringsinstrument, medan de
 resurser ur unionens budget som krävs för finansieringsinstrument för transport
 och energi inte bör överstiga 2 miljarder respektive 1 miljard euro.
 (39)
 För att säkerställa sektorsvis diversifiering av
 stödmottagare som omfattas av finansieringsinstrument och uppmuntra till
 gradvis geografisk diversifiering inom medlemsstaterna bör kommissionen i
 partnerskap med EIB, genom gemensamma initiativ som t.ex. europeiska
 expertcentrumet för offentligprivata partnerskap (Epec) och Jaspers, ge stöd
 till medlemsstaterna för utveckling av lämpliga projekt som kan komma i fråga
 för projektfinansiering.
 (40)
 När det gäller villkoren för finansieringsinstrumenten
 kan det vara nödvändigt att lägga till ytterligare krav i arbetsprogrammen,
 t.ex. för att säkerställa konkurrensutsatta marknader med tanke på utvecklingen
 av unionens politik, teknisk utveckling och andra faktorer som kan bli relevanta.
 (41)
 Flerårig programplanering för stöd från fonden bör
 inriktas på att stödja unionens prioriteringar genom att säkerställa nödvändiga
 ekonomiska resurser och konsekvens och kontinuitet i unionens och
 medlemsstaternas gemensamma insatser. För
 förslag som lämnas in till följd av genomförandet av det första fleråriga
 arbetsprogrammet inom transportsektorn bör stödberättigandet för kostnader löpa
 från och med den 1 januari 2014 i syfte att säkerställa kontinuiteten inom
 projekt som redan omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG)
 nr 680/2007 av den 20 juni 2007 om allmänna regler för gemenskapens
 finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och
 energiområdet[35].
 (42)
 På grund av den stora budget som behövs för att
 genomföra vissa infrastrukturprojekt bör budgetåtaganden kunna delas upp i
 förhållande till det finansiella stödet till vissa åtgärder i form av årliga
 utbetalningar.
 (43)
 Utvärderingar efter halva tiden och i efterhand bör
 göras av kommissionen i syfte att bedöma finansieringens effektivitet och
 ändamålsenlighet och dess inverkan på fondens övergripande mål och Europa
 2020-strategins prioriteringar.
 (44)
 På grundval av de sektorsspecifika
 riktlinjer som fastställs i separata förordningar har en förteckning över
 prioriterade områden för vilka denna förordning ska gälla tagits fram och bör
 inlemmas i bilagan. För att ta hänsyn till
 eventuella ändringar av politiska prioriteringar och tekniska förmåga, samt
 trafikflöden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget
 om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller
 att anta ändringar i bilagan. Det är av
 särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt
 förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen
 bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta
 handlingar översänds samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till
 Europaparlamentet och rådet.
 (45)
 För att säkerställa enhetliga villkor för
 genomförandet av denna förordning bör genomförandebefogenheter delegeras till
 kommissionen när det gäller fleråriga och årliga arbetsprogram. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16
 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för
 medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina
 genomförandebefogenheter[36].
 (46)
 Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18
 september 1995[37]
 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för
 transeuropeiska nät och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr
 680/2007 bör följaktligen upphävas.
 (47)
 Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom
 proportionerliga åtgärder i hela utgiftscykeln, inbegripet förebyggande,
 upptäckt och utredning av oegentligheter, krav på återbetalning av belopp som
 förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt och,
 eventuellt, påföljder.
 (48)
 Vissa infrastrukturprojekt av unionsintresse kan
 behöva anslutas till och passera igenom grann-, föranslutnings- och andra
 tredjeländer. Genom Fonden för ett
 sammanlänkat Europa bör förenklade metoder erbjudas för anslutning och
 finansiering av dessa infrastrukturer i syfte att säkerställa enhetlighet
 mellan interna och externa instrument i unionens budget.
 (49)
 Målen för de åtgärder som ska vidtas, särskilt de
 transeuropeiska transportnätens samordnade utbyggnad och finansiering, kan inte
 i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna. På grund av behovet av
 samordning av målen i fråga uppnås de därför bättre på unionsnivå, vilket
 innebär att unionen får vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen
 såsom den definieras i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen.
 I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna
 förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 AVDELNING I
 GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
 KAPITEL I
 FONDEN FÖR ETT SAMMANLÄNKAT EUROPA
 Artikel 1
 Syfte
 Genom denna förordning inrättas Fonden för ett
 sammanlänkat Europa och fastställs villkor, metoder och förfaranden för
 finansiellt stöd från unionen till transeuropeiska nät i syfte att främja
 projekt för infrastrukturer för transport, energi och telekommunikation.
 Artikel 2
 Definitioner
 I denna förordning avses med
 (1)
 projekt av gemensamt intresse: projekt som
 fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXXX/2012 av den
 [ifylls när den antagits, inbegripet datum och fullständig titel] [riktlinjer
 för TEN-T][38],
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXXX/2012 av den [ifylls när
 den antagits, inbegripet datum och fullständig titel] [riktlinjer för
 transeuropeisk energiinfrastruktur][39]
 eller Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXXX/2012 [riktlinjer
 för INFSO] av den [ifylls när den antagits, inbegripet datum och fullständig
 titel][40];
 (2)
 gränsöverskridande sträcka: sträcka som säkerställer kontinuiteten hos ett projekt av gemensamt
 intresse mellan minst två medlemsstater eller mellan en medlemsstat och ett
 grannland.
 (3)
 bygg- och anläggningsarbeten: inköp, leverans och installation av komponenter, system och tjänster
 inbegripet programvara, utvecklings-, bygg- och anläggningsverksamhet i samband
 med ett projekt, slutbesiktning av anläggningarna samt igångsättning av ett
 projekt, allt efter omständigheterna.
 (4)
 studier: åtgärder som
 krävs för att förbereda genomförandet av ett projekt, t.ex. förstudier,
 genomförbarhetsstudier, utvärderingsstudier, prov- och valideringsstudier
 inbegripet i programvaruform, samt annat tekniskt stöd, inklusive förberedande
 åtgärder för att definiera och utveckla ett projekt och fatta beslut om
 finansiering av projektet, som exempelvis rekognoscering på plats och
 förberedelse av finansieringsarrangemang.
 (5)
 åtgärder för programstöd: kompletterande åtgärder som krävs för genomförandet av Fonden för ett
 sammanlänkat Europa och individuella sektorsspecifika riktlinjer, t.ex.
 tjänster (i synnerhet tekniskt bistånd) samt förberedelser, verksamhet avseende
 genomförbarhet, samordning, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som
 direkt krävs för förvaltningen av fonden och för att dess mål ska kunna uppnås,
 framför allt undersökningar, sammanträden, informationsverksamhet, kartläggning
 av infrastruktur, partnersamverkan, spridningsverksamhet, åtgärder för att öka
 medvetenheten och kommunikationsåtgärder, utgifter knutna till IT-nät för
 informationsutbyte samt alla andra utgifter för tekniskt och ömsesidigt bistånd
 som krävs för förvaltningen av fonden eller genomförandet av individuella
 sektorsspecifika riktlinjer.
 (6)
 åtgärd: verksamhet som
 krävs för att genomföra ett projekt av gemensamt intresse och som är
 ekonomiskt, tekniskt eller tidsmässigt oberoende.
 (7)
 stödberättigande kostnader: samma betydelse som i förordning (EU) nr XXXX/2012 [nya
 budgetförordningen].
 (8)
 stödmottagare:
 medlemsstat, internationell organisation, offentligt eller privat företag eller
 organ som har valts ut för finansiellt stöd enligt denna förordning och i
 enlighet med de bestämmelser som anges i varje arbetsprogram.
 (9)
 verkställande organ:
 offentligt eller privat företag eller organ som utsetts av en stödmottagare,
 där den senare är en medlemsstat eller en internationell organisation, för att
 genomföra åtgärden. En sådan utnämning ska beslutas av stödmottagaren på eget
 ansvar och, om det kräver att ett offentligt kontrakt tilldelas, i enlighet med
 gällande bestämmelser för offentlig upphandling.
 (10)
 stomnät:
 transportinfrastruktur som fastställs i enlighet med kapitel III i förordning
 (EU) nr XXXX/2012 (riktlinjer för TENT-T).
 (11)
 korridorer för stomnät:
 instrument för att underlätta ett samordnat genomförande av stomnätet i
 enlighet med kapitel IV i förordning (EU) nr XXXX/2012 (riktlinjer för TENT-T)
 och som förtecknas i bilaga I till denna förordning.
 (12)
 flaskhals: fysiskt
 hinder som leder till avbrott i systemet som påverkar kontinuiteten i flöden
 över stora avstånd. Ett sådant hinder kan absorberas av ny infrastruktur såsom
 broar eller tunnlar som kan lösa problem i samband med t.ex. sluttande plan,
 kurvradier eller spårvidder. Behovet av att modernisera befintlig infrastruktur
 ska inte betraktas som en flaskhals.
 (13)
 prioritering:
 prioriteringar för energiinfrastruktur 1–8 och 10–12 i enlighet med bilaga I
 till förordning (EU) nr XXXX/2012 [riktlinjer för transeuropeisk
 energiinfrastruktur].
 (14)
 energiinfrastruktur:
 infrastruktur enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EU)
 nr XXX/2012 [riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur].
 (15)
 bredbandsnät: fasta och
 trådlösa (inbegripet via satellit) accessnät, kringliggande infrastruktur och
 stomnät med kapacitet till mycket hög anslutningshastighet i enlighet med
 definitionen i artikel 3 i förordning (EU) nr XXX/2012 [riktlinjer för INFSO].
 (16)
 infrastruktur för digitala tjänster: nätverksbaserade tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg,
 normalt via internet, för transeuropeiska interoperabla tjänster i allmänhetens
 intresse och som skapar goda förutsättningar för medborgare, näringsliv
 och/eller statsmakter i enlighet med definitionen i artikel 3 i förordning (EU)
 nr XXX/2012 [riktlinjer för INFSO].
 (17)
 plattformar för bastjänster: tjänster som fastställs i bilagan till förordning (EU) nr XXXX/2012
 [riktlinjer för INFSO].
 (18)
 generiska tjänster:
 tjänster som fastställs i bilagan till förordning (EU) nr XXXX/2012 [riktlinjer
 för INFSO].
 (19)
 drift och underhåll av tjänster: säkerställande av kontinuerlig drift av viss infrastruktur för
 digitala tjänster, närmare definierat i bilagan till förordning (EU) nr
 XXXX/2012 [riktlinjer för INFSO].
 (20)
 nationella regleringsmyndigheter: organ som definieras i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets
 direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för
 elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv)[41].
 Artikel 3
 Allmänna mål
 Fonden för ett sammanlänkat Europa ska göra
 det möjligt att förbereda och genomföra projekt av gemensamt intresse inom
 ramen för strategin för de transeuropeiska näten inom sektorerna för energi,
 transport och telekommunikationer. Fonden för
 ett sammanlänkat Europa ska i synnerhet stödja genomförandet av projekt som
 syftar till utveckling och konstruktion av ny eller modernisering av befintlig
 infrastruktur på områdena transport, energi och telekommunikation. För att
 möjliggöra detta ska Fonden för ett sammanlänkat Europa ha följande mål:
 (a)
 Bidra till smart och hållbar tillväxt för alla
 genom utveckling av moderna transeuropeiska nät med hög prestanda, och
 därigenom skapa fördelar för hela Europeiska unionen i fråga om konkurrenskraft
 och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning på den inre marknaden och
 skapa en miljö som är mer gynnsam för privata och offentliga investeringar
 genom en kombination av finansieringsinstrument och direktstöd från unionen och
 genom att utnyttja synergier mellan sektorerna. Hur detta mål uppnås ska
 bedömas utifrån omfattningen av offentliga och privata investeringar i projekt
 av gemensamt intresse, och särskilt omfattningen av offentliga och privata
 investeringar i projekt av gemensamt intresse som förverkligas genom
 finansieringsinstrumenten enligt denna förordning.
 (b)
 Göra det möjligt för unionen att uppnå sina mål att
 minska utsläppen av växthusgaser med 20 %[42],
 öka energieffektiviteten med 20 % och öka andelen förnybar energi till
 20 % senast 2020 och samtidigt öka solidariteten mellan medlemsstaterna.
 Artikel 4
 Sektorsspecifika mål
 1. Utöver de allmänna mål som
 anges i artikel 3 bör Fonden för ett sammanlänkat Europa bidra till att
 följande sektorsspecifika mål uppnås:
 (a)
 På transportområdet ska Fonden för ett sammanlänkat
 Europa stödja projekt av gemensamt intresse med de mål som anges nedan, i
 enlighet med artikel 4 i förordning (EU) nr xxxx/2012 [riktlinjerna för TEN-T]:
 i) Undanröja flaskhalsar och komplettera
 felande länkar, vilket ska bedömas utifrån antalet nya och förbättrade
 gränsöverskridande förbindelser och undanröjda flaskhalsar på de transportvägar
 som fått stöd genom FSE.
 ii) Säkerställa hållbara och effektiva
 transporter på lång sikt, vilket ska bedömas utifrån längden på järnvägsnätet
 för konventionell trafik i EU-27 och längden på järnvägsnätet för
 höghastighetstrafik i EU-27.
 iii) Optimera integreringen och
 sammanlänkningen av transportslagen och förbättra transporttjänsternas
 driftskompatibilitet. Hur detta mål uppnås ska bedömas utifrån antalet hamnar
 och flygplatser med anslutning till järnvägsnätet.
 (b)
 På energiområdet ska Fonden för ett sammanlänkat
 Europa stödja projekt av gemensamt intresse med de mål som anges nedan, i
 enlighet med förordning (EU) nr xxxx/2012:
 i) Främja fortsatt integrering av den inre
 marknaden för energi och driftskompatibilitet för el- och gasnät över
 gränserna, bl.a. genom att säkerställa att ingen medlemsstat är isolerad från
 det europeiska nätet, vilket ska bedömas utifrån antalet projekt som effektivt
 kopplar samman medlemsstaternas nät och undanröjer interna flaskhalsar.
 ii) Öka försörjningstryggheten i unionen,
 vilket ska bedömas utifrån utvecklingen av systemets motståndskraft och
 driftsäkerhet samt antal projekt som möjliggör diversifiering av
 försörjningskällor och försörjer motparter och försörjningsvägar.
 iii) Bidra till hållbar utveckling och
 miljöskydd, bl.a. genom att främja integreringen av energi från förnybara
 energikällor i överföringsnätet och utveckla koldioxidnät, vilket ska bedömas
 utifrån överföringen av förnybar energi från produktion till större centrum för
 förbrukning och lagringsplatser, och summan av koldioxidutsläpp som förhindrats
 med hjälp av projekt som erhållit stöd genom FSE.
 (c)
 På telekommunikationsområdet ska Fonden för ett
 sammanlänkat Europa föreskriva åtgärder till stöd för projekt av gemensamt
 intresse med de mål som anges nedan, i enlighet med förordning (EU) nr
 xxxx/2012 [riktlinjer för INFSO]:
 i) Påskynda utbyggnad och utnyttjande av
 nät för snabbt och ultrasnabbt bredband, inbegripet från små och medelstora
 företags sida, vilket ska bedömas utifrån täckningen för bredband och
 ultrasnabbt bredband och antalet hushåll som har tecknat sig för
 bredbandsanslutning på över 100 Mbps.
 ii) Främja samtrafikförmåga och
 interoperabilitet mellan nationella offentliga tjänster på nätet samt tillgång
 till sådana nät, vilket ska bedömas utifrån andelen medborgare och företag som
 använder offentliga tjänster på nätet och tillgången till sådana tjänster över
 gränserna.
 Artikel 5
 Budget
 1.
 Finansieringsramen för genomförandet av Fonden för
 ett sammanlänkat Europa för perioden 2014–2020 ska vara 50 000 000 000 euro[43]. Detta belopp ska fördelas på
 de sektorer som avses i artikel 3 enligt följande:
 a) Transport: 31 694 000 000
 euro, varav 10 000 000 000 euro ska överföras från
 Sammanhållningsfonden för användning i enlighet med den här förordningen i de
 medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden.
 b) Energi: 9 121 000 000 euro.
 c) Telekommunikationer: 9 185 000 000 euro.
 2.
 Finansieringsramen för Fonden för ett sammanlänkat
 Europa får omfatta utgifter för förberedelser, övervakning, kontroll, revision
 och utvärdering som är nödvändiga för förvaltningen av programmet och för att
 dess mål ska kunna uppnås, framför allt undersökningar, sammanträden med
 experter, i den mån de är förknippade med de allmänna målen i denna förordning,
 utgifter knutna till IT-nät för informationsbearbetning och -utbyte samt alla
 andra utgifter för tekniskt och ömsesidigt bistånd som kommissionen ådragit sig
 för förvaltningen av fonden.
 Anslagen får också omfatta de utgifter för
 tekniskt och ömsesidigt bistånd som är nödvändiga för övergången mellan programmet
 och de åtgärder som antagits enligt förordning (EG) nr 680/2007[44].
 Vid behov kan medel anslås i budgeten efter 2020 för att täcka liknande
 utgifter, för förvaltningen av åtgärder som ännu inte har slutförts den 31
 december 2020.
 3.
 Efter halvtidsutvärderingen enligt artikel 26.1 får
 kommissionen överföra medel mellan sektorerna från de anslag som avses i punkt
 1, med undantag av de 10 000 000 000 euro som överförs från
 Sammanhållningsfonden för finansiering av projekt inom transportsektorn i
 medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden.
 KAPITEL II
 FINANSIERINGSFORMER OCH FINANSIELLA BESTÄMMELSER
 Artikel 6
 Typer av finansiellt stöd
 1. Fonden för ett sammanlänkat
 Europa ska genomföras med en eller flera av de typer av finansiellt stöd som
 anges i förordning (EU) nr XXX/2012 [nya budgetförordningen], framför allt
 bidrag, upphandling och finansieringsinstrument.
 2. Kommissionen får anförtro delar av
 genomförandet av Fonden för ett sammanlänkat Europa till de organ som anges i
 artikel 55.1 c i förordning (EU) nr XXXX/2012 [nya budgetförordningen].
 Artikel 7
 Stödberättigande och villkor för finansiellt stöd
 1. Endast åtgärder som bidrar
 till projekt av gemensamt intresse enligt förordningarna (EU) nr XXX/2012
 [riktlinjer för TEN-T], (EU) nr XXX/2012 [riktlinjer för TEN-E], (EU) nr
 XXX/2012 [riktlinjer för energiinfrastruktur] och (EU) nr XXX/2012 [riktlinjer
 för INFSO] samt åtgärder för programstöd ska berättiga till finansiellt stöd
 från EU i form av bidrag, finansieringsinstrument och upphandling.
 2. Inom transportsektorn ska
 endast åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse enligt förordning
 (EU) nr XXX/2012 [riktlinjer för TEN-T] samt åtgärder för programstöd berättiga
 till finansiellt stöd från unionen i form av upphandling och
 finansieringsinstrument enligt denna förordning. Endast följande åtgärder ska
 vara berättigade till finansiellt stöd från unionen i form av bidrag enligt
 denna förordning:
 (a)
 Åtgärder för genomförande av stomnätet enligt
 kapitel III i förordning (EU) nr XXXX/2012 [riktlinjer för TEN-T],
 inbegripet införande av ny teknik och innovation enligt artikel 39 i förordning
 (EU) nr XXXX/2012 [riktlinjer för TEN-T].
 (b)
 Studier för projekt av gemensamt intresse enligt
 definitionen i artikel 8.1 b och c i förordning (EU) nr XXXX/2012
 [riktlinjer för TEN-T].
 (c)
 Åtgärder till stöd för projekt av gemensamt
 intresse enligt definitionen i artikel 8.1 a och d i förordning (EU) nr
 XXXX/2012 [riktlinjer för TEN-T].
 (d)
 Åtgärder till stöd för trafikstyrningssystem i
 enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr XXX/2012 [riktlinjer för
 TEN-T].
 (e)
 Åtgärder till stöd för godstransporttjänster i
 enlighet med artikel 38 i förordning XXX/2012 [riktlinjer för TEN-T].
 (f)
 Åtgärder för att minska bullret från
 godstransporter på järnväg genom eftermodifiering av befintlig rullande
 materiel.
 (g)
 Åtgärder för programstöd.
 Åtgärder på transportområdet som berör en
 gränsöverskridande sträcka eller en del av en sådan sträcka ska berättiga till
 finansiellt stöd från unionen om det finns ett skriftligt avtal mellan de
 berörda medlemsstaterna eller mellan berörda medlemsstater och tredjeländer
 avseende färdigställande av den gränsöverskridande sträckan. Undantagsvis ska
 ett sådant skriftligt avtal inte krävas när ett projekt är nödvändigt för
 anslutning till nätet i en grannmedlemsstat eller i ett tredjeland utan att
 gränsen överskrids.
 Bidragsstöd till projekt där inkomsterna till stor
 del härrör från användarna ska i första hand vara tillgängligt för
 projektförberedelser, i synnerhet när det gäller bedömning av offentlig-privata
 partnerskap.
 3. För åtgärder för genomförande
 av projekt av gemensamt intresse på energiområdet anges de särskilda villkoren
 för berättigande till finansiellt stöd från unionen i form av
 finansieringsinstrument och bidrag enligt denna förordning i artikel 15 i
 förordning (EG) nr XXXX/2012 [riktlinjer för energiinfrastruktur].
 4. På området för
 telekommunikationer ska alla åtgärder för genomförande av projekt av gemensamt
 intresse och åtgärder för programstöd enligt bilagan till förordning (EU)
 nr XXXX/2012 [riktlinjer för INFSO] vara berättigade till finansiellt stöd
 från unionen i form av bidrag, upphandling och finansieringsinstrument enligt
 denna förordning.
 KAPITEL III
 BIDRAG
 Artikel 8
 Former av bidrag och stödberättigande kostnader
 1. Bidrag enligt denna
 förordning kan vara utformade på något av de sätt som avses i artikel XXX i
 förordning (EG) nr XXX/2012 [nya budgetförordningen].
 I arbetsprogrammen ska de former av bidrag
 fastställas som får användas för att finansiera de berörda åtgärderna.
 2. Utgifter kan vara
 stödberättigande från det datum då en ansökan om stöd lämnas in. [Utgifter för
 åtgärder till följd av projekt som ingår i det första fleråriga programmet kan
 vara stödberättigande från och med den 1 januari 2014].
 3. Endast utgifter som uppstått
 i medlemsstaterna kan vara stödberättigande, förutom då projekt av gemensamt
 intresse involverar tredjeländers territorium och åtgärden krävs för att målen
 för ett visst projekt ska kunna uppnås.
 4. Kostnaderna för den
 utrustning och infrastruktur som av stödmottagaren behandlas som
 kapitalutgifter får vara stödberättigande i sin helhet.
 5. Utgifter för miljöstudier
 avseende skyddet av miljön och efterlevnaden av unionens regelverk kan vara
 stödberättigande.
 6. Utgifter för förvärv av mark
 ska inte vara en stödberättigande kostnad.
 7. Mervärdesskatt ska inte vara
 en stödberättigande kostnad.
 8. Bestämmelserna för
 stödberättigande för kostnader som stödmottagarna har ådragit sig är
 tillämpliga efter nödvändiga ändringar för kostnader som verkställande organ
 har ådragit sig.
 Artikel 9
 Villkor för deltagande
 1. Förslag kan lämnas in av en
 eller flera medlemsstater, internationella organisationer, gemensamma företag
 eller offentliga eller privata företag eller organ som är etablerade i medlemsstaterna.
 2. Förslag får lämnas in av
 enheter som inte har någon rättskapacitet enligt tillämplig nationell
 lagstiftning, under förutsättning att deras företrädare kan ingå rättsliga
 förpliktelser på deras vägnar och garantera att unionens ekonomiska intressen
 skyddas på ett sätt som motsvarar det skydd som erbjuds av juridiska personer.
 3. Förslag från fysiska personer
 är inte stödberättigande.
 4. Där så krävs för att målen
 för ett visst projekt av gemensamt intresse ska kunna uppnås får tredjeländer och
 enheter som är etablerade i tredjeländer delta i åtgärder som bidrar till
 projekt av gemensamt intresse.
 De får inte motta stöd i enlighet med denna
 förordning, utom i de fall det krävs för att målen för ett visst projekt av
 gemensamt intresse ska kunna uppnås.
 När detta är nödvändigt för att mer effektivt
 kunna genomföra relevanta åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt
 intresse i tredjeländer enligt förordningarna (EU) nr XXX/2012 [riktlinjer för
 TEN-T], (EU) nr XXX/2012 [riktlinjer för TEN-E], (EU) nr XXX/2012 [riktlinjer
 för energiinfrastruktur] och (EU) nr XXX/2012 [riktlinjer för INFSO] får stöd
 enligt denna förordning sammanföras med stöd som omfattas av andra relevanta
 förordningar. I sådana fall får kommissionen, med en genomförandeakt, besluta
 om en enda uppsättning regler som bör gälla för genomförandet.
 5. Av åtgärden berörda
 medlemsstaters godkännande ska åtfölja alla förslag till bidrag, utom på
 telekommunikationsområdet och på transportområdet när det gäller
 flygledningstjänst.
 6. De fleråriga och årliga
 arbetsprogrammen får innehålla kompletterande särskilda regler för inlämnande
 av förslag.
 Artikel 10
 Stödnivåer
 1. Förutom i de fall som avses i
 artikel XXX i förordning (EU) nr XXXX/2012 [nya budgetförordningen] ska förslag
 väljas ut genom inbjudan att lämna förslag på grundval av de arbetsprogram som
 avses i artikel 17.
 2. På transportområdet:
 (a)
 För bidrag till studier får unionens finansiella
 stöd inte överstiga 50 % av de stödberättigande kostnaderna.
 (b)
 Bidrag till bygg- och anläggningsarbeten:
 i) Järnväg och inre vattenvägar: unionens
 finansiella stöd får inte överstiga 20 % av den stödberättigande
 kostnaden. Stödnivån får ökas till 30 % för åtgärder för att ta itu med
 flaskhalsar. Stödnivån får höjas till 40 % för åtgärder som gäller
 gränsöverskridande avsnitt.
 ii) Transportförbindelser på land till
 hamnar och flygplatser: åtgärder för minska bullret från godstransporter på
 järnväg genom eftermodifiering av befintlig rullande materiel samt utveckling
 av hamnar och multimodala plattformar: unionens finansiella stöd får inte överstiga 20 % av den
 stödberättigande kostnaden.
 (c)
 Bidrag för trafikstyrningssystem och tjänster:
 i) Det europeiska trafikstyrningssystemet
 för tåg (ERTMS): unionens finansiella stöd får inte överstiga 50% av den
 stödberättigande kostnaden.
 ii) Trafikstyrningssystem,
 godstransporttjänster, säkra parkeringsplatser i stomvägnätet och åtgärder för
 att stödja utvecklingen av sjömotorvägar: unionens finansiella stöd får inte
 överstiga 20 % av den stödberättigande kostnaden.
 3. På energiområdet:
 (a)
 Unionens finansiella stöd får inte överstiga
 50 % av den stödberättigande kostnaden för studier och/eller bygg- och
 anläggningsarbeten.
 (b)
 Nivåerna för medfinansiering får ökas till maximalt
 80 % för åtgärder som utifrån de underlag som avses i artikel 15.2 a i
 förordning (EU) nr XXXX/2012 [riktlinjer för energiinfrastruktur] skapar en hög
 grad av regional eller unionsomfattande försörjningstrygghet, stärker
 solidariteten i unionen eller omfattar mycket innovativa lösningar.
 4. På telekommunikationsområdet:
 (a)
 Åtgärder för bredbandsnät: unionens finansiella
 stöd får inte överstiga 50% av den stödberättigande kostnaden.
 (b)
 Åtgärder för generiska tjänster: unionens
 finansiella stöd får inte överstiga 75 % av de stödberättigande
 kostnaderna.
 (c)
 Plattformar för bastjänster ska i normalfallet
 finansieras genom upphandling. I undantagsfall får de finansieras med ett
 bidrag som täcker upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna, utan
 att det påverkar tillämpningen av principen om medfinansiering.
 (d)
 Åtgärder för programstöd, inbegripet kartläggning
 av infrastruktur, partnersamverkan och tekniskt bistånd: unionens finansiella
 stöd får inte överstiga 75 % av de stödberättigande kostnaderna.
 5. De nivåer för medfinansiering
 som anges ovan får ökas med upp till 10 procentenheter för åtgärder som har
 sektorsövergripande synergieffekter, uppnår målen för begränsning av
 klimatförändringar, ökar motståndskraften mot klimatförändringar eller minskar
 utsläppen av växthusgaser. Denna ökning bör inte gälla för de nivåer för
 medfinansiering som avses i artikel 11.
 6. Storleken på det finansiella
 stöd som ska beviljas för de utvalda åtgärderna ska anpassas på grundval av en
 kostnads-nyttoanalys för varje projekt, tillgängliga budgetmedel och behovet av
 att maximera hävstångseffekten av EU:s finansiering.
 Artikel 11
 Särskilda ansökningsomgångar för medel som överförts från Sammanhållningsfonden
 på transportområdet
 1. Beträffande de
 10 000 000 000 euro som överförs från Sammanhållningsfonden
 [artikel XX i förordning XXX] för utnyttjande i medlemsstater som är
 berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden ska särskilda
 ansökningsomgångar utlysas för projekt för upprättande av stomnätet uteslutande
 i medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden.
 2. För dessa särskilda
 ansökningsomgångar ska tillämpliga regler för transportsektorn enligt denna
 förordning tillämpas. Vid genomförandet av dessa ansökningsomgångar ska största
 möjliga företräde ges till projekt som respekterar de nationella anslagen inom
 ramen för Sammanhållningsfonden.
 3. Genom undantag från artikel
 10, och när det gäller de 10 000 000 000 euro som överförs från
 Sammanhållningsfonden [artikel XXX i förordning XX] för användning i
 medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden, ska, för
 följande åtgärder, de högsta stödnivåerna vara de som tillämpas för
 Sammanhållningsfonden och som avses i artiklarna 22 och 110.3 i förordning (EU)
 nr XXX/2012 [förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala
 utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska
 jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden
 som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för
 Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och
 Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006][45]:
 (a)
 Med avseende på bidrag till studier.
 (b)
 Med avseende på bidrag till bygg- och
 anläggningsarbeten:
 i) Järnväg och inre vattenvägar.
 ii) Åtgärder för att stödja
 gränsöverskridande vägsträckor.
 iii) Transportförbindelser på land till
 hamnar och flygplatser, utveckling av multimodala plattformar och hamnar.
 (c)
 Med avseende på bidrag för trafikstyrningssystem
 och tjänster:
 i) Det europeiska trafikstyrningssystemet
 för tåg (ERTMS).
 ii) Trafikstyrningssystem.
 Artikel 12
 Indragning, minskning, tillfälligt upphävande och avbrytande av bidrag
 1. Kommissionen ska, utom i
 särskilt motiverade fall, dra in finansiellt stöd som beviljats för åtgärder
 som inte har inletts inom ett år efter det startdatum som anges i
 stödvillkoren.
 2. Kommissionen får tillfälligt
 upphäva, minska, kräva återbetalning av eller avbryta det finansiella stödet i
 enlighet med de villkor som anges i förordning (EU) nr XXX/2012 [nya budgetförordningen],
 i synnerhet
 (a)
 om oegentligheter har förekommit i samband med
 genomförandet av åtgärden med avseende på bestämmelserna i unionsrätten,
 (b)
 om stödvillkoren åsidosatts, i synnerhet om
 projektets eller åtgärdens egenskaper har ändrats avsevärt utan kommissionens
 godkännande,
 (c)
 efter utvärdering av projektets utveckling, i
 synnerhet om genomförandet av åtgärden försenas avsevärt.
 3. Kommissionen får begära
 återbetalning av det beviljade finansiella stödet om den åtgärd som omfattas av
 stödet inte har genomförts inom två år från och med det slutdatum som
 fastställs i stödvillkoren.
 4. Innan kommissionen fattar
 något av de beslut som avses i punkterna 1, 2 och 3 ska den utreda ärendet och
 underrätta de berörda stödmottagarna så att de kan lägga fram sina synpunkter
 inom en viss tid.
 KAPITEL IV
 Upphandling
 Artikel 13
 Upphandling
 1. Förfaranden för offentlig
 upphandling som genomförs av Europeiska kommissionen eller av ett relevant
 finansieringsorgan som avses i artikel 6.2 för egen räkning eller tillsammans
 med medlemsstaterna
 (a)
 får innehålla särskilda villkor, t.ex. avseende
 platsen för genomförandet av den upphandlade verksamheten, om detta kan
 motiveras av åtgärdernas syften och förutsatt att sådana villkor inte bryter
 mot principerna om offentlig upphandling,
 (b)
 får tillåta att flera kontrakt beviljas genom samma
 förfarande (”flera leverantörer”).
 2. När det är vederbörligen
 motiverat och nödvändigt för genomförandet av åtgärderna får punkt 1 även
 tillämpas vid upphandlingar som genomförs av bidragsmottagare.
 KAPITEL V
 FINANSIERINGSINSTRUMENT
 Artikel 14
 Typ av finansieringsinstrument
 1. Finansieringsinstrument som
 inrättats i enlighet med avdelning VIII i förordning (EG) nr XXXX/2012 [nya
 budgetförordningen 2012] får användas för att underlätta tillgången till
 finansiering för enheter som genomför åtgärder som bidrar till projekt av
 gemensamt intresse enligt definitionen i förordningarna (EU) nr XXXX/2012, (EU)
 nr XXX/2012 och (EU) nr XXX/2012, och till att målen i dem uppnås.
 Finansieringsinstrumenten ska baseras på förhandsbedömningar av brister på
 marknaden eller investeringssituationer som inte är optimala och
 investeringsbehov.
 2. Finansieringsinstrument som
 inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 680/2007 får, om tillämpligt, slås
 ihop med dem som inrättas inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa.
 3. Följande
 finansieringsinstrument får användas:
 a) Egetkapitalinstrument, t.ex.
 investeringsfonder med inriktning på tillhandahållande av riskkapital för
 åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse.
 b) Lån och/eller garantier som främjas genom
 riskfördelningsinstrument, inbegripet förbättringsmekanism för
 projektobligationer, som ett finansinstitut utfärdat på grundval av egna medel
 med bidrag från unionen för avsättning och/eller kapitaltilldelning.
 c) Andra finansieringsinstrument.
 Artikel 15
 Villkor för beviljande av finansiellt stöd genom finansieringsinstrument
 1. Åtgärder med stöd genom
 finansieringsinstrument ska väljas ut enligt principen ”först-till-kvarn” och
 ska eftersträva sektoriell diversifiering i enlighet med artiklarna 3 och 4
 samt gradvis geografisk diversifiering mellan medlemsstaterna.
 2. Unionen, medlemsstaterna och
 andra investerare får komplettera bidragen via finansieringsinstrument med
 ytterligare finansiellt stöd, förutsatt att kommissionen samtycker till
 ändringar av kriterierna för stödberättigande för åtgärder och/eller av
 investeringsstrategin för instrumentet som kan krävas på grund av det
 kompletterande bidraget.
 3. Finansieringsinstrumenten ska
 syfta till att bevara värdet på tillgångar som tillhandahålls med hjälp av
 unionens budget. De får ge godtagbar avkastning i syfte att uppfylla andra
 partners eller investerares mål.
 4. Finansieringsinstrument får
 kombineras med bidrag som finansieras genom unionens budget, inbegripet genom
 denna förordning.
 5. Arbetsprogrammen får
 innehålla ytterligare villkor i enlighet med sektorernas särskilda behov.
 6. Intäkter och återbetalningar
 som härrör från ett finansieringsinstrument ska, i enlighet med artikel 18.2 i förordning
 (EU) nr XXXX/2012 [nya budgetförordningen], tilldelas det
 finansieringsinstrumentet. För finansieringsinstrument som inrättades redan
 under den fleråriga budgetramen för 2007–2013 ska intäkter och återbetalningar
 som härrör från insatser som påbörjades under den perioden tilldelas
 finansieringsinstrumentet under perioden 2014–2020.
 Artikel 16
 Åtgärder i tredjeländer
 Åtgärder i tredjeländer får stödjas genom
 finansieringsinstrumenten om det är nödvändigt för genomförandet av projekt av
 gemensamt intresse.
 KAPITEL VI
 PROGRAMPLANERING, GENOMFÖRANDE OCH KONTROLL
 Artikel 17
 Fleråriga och/eller årliga arbetsprogram
 1. Kommissionen ska anta
 fleråriga och årliga arbetsprogram för varje sektor. Kommissionen får även anta
 fleråriga och årliga arbetsprogram för mer än en sektor. Dessa
 genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses
 i artikel 24.2.
 2. Det fleråriga
 arbetsprogrammet ska utvärderas åtminstone efter halva tiden. Vid behov ska
 kommissionen revidera det fleråriga arbetsprogrammet med hjälp av en
 genomförandeakt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det
 granskningsförfarande som avses i artikel 24.2.
 3. Ett flerårigt arbetsprogram
 för transportområdet ska antas för projekt av gemensamt intresse enligt förteckningen
 i del I av bilagan till denna förordning.
 Finansieringsramen ska motsvara mellan 80 och
 85 % av de budgetmedel som avses i artikel 5.1 a.
 4. De fleråriga arbetsprogrammen
 för energi och telekommunikationer ska ge strategisk vägledning när det gäller
 projekt av gemensamt intresse och får inbegripa specifika projekt av gemensamt
 intresse.
 5. De sektorsinriktade årliga
 arbetsprogrammen för transport, energi och telekommunikation ska antas för
 projekt av gemensamt intresse som inte omfattas av det fleråriga programmet.
 6. Vid utarbetandet av fleråriga
 och sektorsinriktade årliga arbetsprogram ska kommissionen, i enlighet med det
 förfarande som avses i punkt 1, fastställa urvals- och tilldelningskriterierna
 i enlighet med de mål och prioriteringar som fastställs för
 a) transporter i förordning (EU) nr
 XXXX/2012 [riktlinjer för TEN-T],
 b) energi i förordning (EU) nr XXXX/2012
 [riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur],
 c) telekommunikationer i förordning (EU) nr
 XXXX/2012 [riktlinjer för INFSO].
 7. Arbetsprogrammen ska
 samordnas så att synergieffekterna utnyttjas mellan transport, energi och
 telekommunikation, särskilt inom sådana områden som smarta nät, eldrivna
 transporter, intelligenta och hållbara transportsystem, eller gemensam
 ledningsrätt. En sektorsövergripande inbjudan att lämna förslag kan tillämpas.
 Artikel 18
 Årliga delbetalningar
 Budgetåtaganden kan delas upp i årliga
 delbetalningar. Om detta görs ska kommissionen varje år besluta om utbetalning
 av dessa med beaktande av hur långt de stödmottagande åtgärderna har kommit, de
 beräknade behoven och vilken budgeten som finns att tillgå.
 Stödmottagarna och, om tillämpligt för
 finansieringsinstrument, de berörda finansinstituten ska informeras om den
 ungefärliga tidsplanen för de enskilda årliga utbetalningarna.
 Artikel 19
 Överföring av årliga anslag
 Anslag som inte har tagits i anspråk i slutet
 av det budgetår för vilket de beviljades ska överföras automatiskt för ett år.
 [Artikel 20
 Delegerade akter
 Kommissionen ska ha befogenhet att anta
 delegerade akter i enlighet med artikel 25 beträffande tillägg eller ändring av
 förteckningarna i bilagan.]
 Artikel 21
 Stödmottagarnas och medlemsstaternas ansvar
 Stödmottagarna och medlemsstaterna ska inom
 sina ansvarsområden och utan att det påverkar de skyldigheter som åligger
 stödmottagarna enligt bidragsvillkoren göra sitt yttersta för att genomföra de
 projekt av gemensamt intresse som har beviljats finansiellt stöd från unionen
 enligt denna förordning.
 För projekt som rör transport- och energisektorerna
 ska medlemsstaterna i nära samarbete med kommissionen svara för den tekniska
 övervakningen och den finansiella kontrollen av åtgärder samt intyga att
 kostnader för projekt eller delar av projekt verkligen har uppkommit och är
 stödberättigande. Medlemsstaterna får begära att kommissionen medverkar vid
 kontroller på plats.
 De nationella regleringsmyndigheterna ska göra
 sitt yttersta för att garantera den rättssäkerhet och de investeringsvillkor
 som krävs för att underlätta genomförandet av projekt som har beviljats
 finansiellt stöd från unionen enligt denna förordning, i synnerhet på
 telekommunikationsområdet.
 Medlemsstaterna ska informera kommissionen
 kontinuerligt genom interaktiva geografiska och tekniska informationssystem, om
 så är lämpligt, som för de transeuropeiska transportnäten är TENtec, om de
 framsteg som gjorts i genomförandet av projekt av gemensamt intresse och de
 investeringar som gjorts för detta ändamål, inbegripet det stöd som används för
 klimatförändringsmålen.
 Artikel 22
 Överensstämmelse med unionens politik och unionsrätten
 Endast åtgärder som står i överensstämmelse
 med unionsrätten och som ligger i linje med relevant unionspolitik ska
 finansieras enligt denna förordning.
 Artikel 23
 Skydd av unionens finansiella intressen
 1. När åtgärder som finansieras
 enligt denna förordning genomförs ska kommissionen se till att unionens
 finansiella intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri,
 korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och,
 om oegentligheter upptäcks, genom att belopp som felaktigt betalats ut
 återkrävs samt, vid behov, genom effektiva, proportionella och avskräckande
 sanktioner.
 2. Kommissionen eller dess
 företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet till revision, av handlingar
 och på plats, av alla bidragsmottagare, verkställande organ, uppdragstagare och
 underleverantörer som har mottagit medel från unionen.
 3. Europeiska byrån för
 bedrägeribekämpning (Olaf) ska ha befogenhet att genomföra kontroller och
 inspektioner på plats av ekonomiska aktörer som, direkt eller indirekt, berörs
 av sådant stöd, i enlighet med de förfaranden som fastställs i rådets
 förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller
 och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska
 gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[46], i syfte att fastställa att
 det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som
 påverkar unionens finansiella intressen i samband med en
 bidragsöverenskommelse, ett bidragsbeslut eller ett kontrakt om stöd från
 unionen.
 4. Utan att det påverkar
 tillämpningen av föregående stycken ska samarbetsavtal med tredjeländer och
 internationella organisationer, bidragsöverenskommelser, bidragsbeslut och
 avtal som följer av genomförandet av denna förordning uttryckligen ge
 kommissionen, revisionsrätten och Olaf befogenhet att utföra sådan revision och
 sådana kontroller och inspektioner på plats.
 AVDELNING II
 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER
 Artikel 24
 Kommittéer
 1. Kommissionen ska biträdas av
 en samordningskommitté för fonden. Den kommittén ska vara en kommitté i den
 mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
 2. När det hänvisas till denna
 punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
 3. Kommittén ska ha en
 horisontell överblick av de arbetsprogram som avses i artikel 18 i syfte att
 säkerställa konsekvens och att synergieffekter identifieras och utnyttjas
 mellan sektorer.
 Artikel 25
 Utövande av delegering
 1. Befogenheten att anta
 delegerade akter tilldelas kommissionen med förbehåll för de villkor som anges
 i denna artikel.
 2. Befogenheten att anta
 delegerade akter som avses i artikel 20 ska ges till kommissionen under
 obegränsad tid från och med den dag då denna förordning träder i kraft.
 3. Delegeringen av de
 befogenheter som avses i artikel 20 får när som helst återkallas av
 Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att
 delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet
 får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens
 officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Beslutet
 påverkar inte sådana delegerade akter som redan trätt i kraft.
 4. När kommissionen antagit en
 delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.
 5. En delegerad akt som antas i
 enlighet med artikel 20 ska endast träda i kraft om varken Europaparlamentet
 eller rådet har gjort någon invändning inom två månader från det att denna
 akt delgivits Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och
 rådet, innan denna frist har löpt ut, har underrättat kommissionen om att de
 har beslutat att inte invända. Denna period ska förlängas med två månader på
 begäran av Europaparlamentet eller rådet.
 Artikel 26
 Utvärdering
 1. Inför beslut om förlängning,
 ändring eller tillfälligt upphävande av åtgärderna ska kommissionen senast i
 mitten av 2018 utarbeta en utvärderingsrapport om hur målen för samtliga
 åtgärder har uppnåtts (med avseende på resultat och effekter), hur effektivt
 resurserna använts och om det europeiska mervärdet. Utvärderingen ska dessutom
 behandla möjligheterna till förenkling, den interna och externa
 samstämmigheten, den fortsatta relevansen beträffande alla mål, och åtgärdernas
 bidrag till unionens prioriteringar för smart och hållbar tillväxt för alla.
 Den ska ta hänsyn till utvärderingsresultat om de långsiktiga effekterna av
 tidigare åtgärder.
 2. Kommissionen ska göra
 utvärderingar i efterhand i nära samarbete med medlemsstaterna och
 stödmottagarna. Efterhandsutvärderingen ska undersöka fondens effektivitet och
 ändamålsenlighet och dess inverkan på den ekonomiska, sociala och territoriella
 sammanhållningen samt dess bidrag till unionens prioriteringar för smart och
 hållbar tillväxt för alla och omfattningen och resultaten av det stöd som
 används för klimatförändringsmålen. Utvärderingen i efterhand ska ligga till
 grund för ett beslut om eventuell förlängning, ändring eller tillfälligt
 upphävande av en påföljande åtgärd.
 3. Utvärderingarna ska mäta
 framstegen i förhållande till de resultatindikatorer som avses i artiklarna 3
 och 4.
 4. Kommissionen ska
 vidarebefordra slutsatserna från dessa utvärderingar till Europaparlamentet,
 rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.
 5. Kommissionen och
 medlemsstaterna får, med bistånd från andra möjliga stödmottagare, göra en
 utvärdering av metoderna för projektens genomförande och vilken inverkan de har
 haft, i syfte att bedöma om de uppsatta målen, bland annat i fråga om
 miljöskydd, har uppnåtts.
 6. Kommissionen får begära att
 en stödmottagande medlemsstat som berörs av ett projekt av gemensamt intresse
 tillhandahåller en särskild utvärdering av åtgärder och därmed förknippade
 projekt som finansierats inom ramen för denna förordning, eller i förekommande
 fall förser kommissionen med de uppgifter och det bistånd som krävs för att
 utvärdera sådana projekt.
 Artikel 27
 Information, kommunikation och offentliggörande
 1. Stödmottagarna och, vid
 behov, de berörda medlemsstaterna ska se till att stöd som beviljas enligt
 denna förordning offentliggörs på lämpligt sätt, så att allmänheten får
 kännedom om unionens roll i genomförandet av projekten.
 2. Kommissionen ska vidta
 informations- och kommunikationsåtgärder avseende projekt och resultat inom
 ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa. Budgeten för kommunikation enligt
 denna förordning ska dessutom även omfatta en kommunikationspolicy för unionens
 politiska prioriteringar[47].
 Artikel 28
 Övergångsbestämmelser
 Denna förordning ska inte påverka
 möjligheterna till fullföljande eller ändring, inbegripet helt eller delvis
 upphävande, av de berörda projekten, till dess att de avslutats, eller av
 finansiellt stöd som kommissionen beviljat på grundval av förordningarna (EG) nr
 2236/95 och (EG) nr 680/2007, eller varje annan lagstiftning som är tillämplig
 för det stödet den 31 december 2013 som ska fortsätta att gälla för de berörda
 åtgärderna till dess att de avslutats.
 Artikel 29
 Upphävande
 Utan att det påverkar tillämpningen av
 bestämmelserna i artikel 28 i den här förordningen ska förordning (EG) nr
 680/2007 upphöra att gälla den 1 januari 2014.
 Artikel 30
 Ikraftträdande
 Denna förordning träder i kraft den tjugonde
 dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella
 tidning.
 Den ska tillämpas från och med 1 januari 2014.
 Denna
 förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
 medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den [...]
 På Europaparlamentets vägnar På
 rådets vägnar
 Ordförande Ordförande
 BILAGA
 DEL I: Förteckning över i förväg identifierade
 projekt för stomnätet på transportområdet
 a) Horisontella prioriteringar
 Innovativ förvaltning & innovativa tjänster || Gemensamt europeiskt luftrum - Sesar
 Innovativ förvaltning & innovativa tjänster || Trafikstyrningssystem för vägar, järnvägar och inre vattenvägar (ITS, ERTMS och RIS)
 Innovativ förvaltning & innovativa tjänster || Hamnar och flygplatser i stomnätet
 Korridorer för stomnät
 1.
 Korridoren Östersjön – Adriatiska havet
 Helsingfors – Tallinn – Riga
 – Kaunas – Warszawa – Katowice
 Gdynia – Katowice
 Katowice – Ostrava – Brno – Wien
 Katowice – Žilina – Bratislava – Wien
 Wien – Graz – Klagenfurt – Villach – Udine – Venedig – Bologna – Ravenna
 I förväg identifierade sträckor || Typ || Beskrivning/datum
 Helsingfors – Tallinn || Hamnar, sjömotorvägar || Sammanlänkningar för hamnar, (ytterligare) utveckling av multimodala plattformar och deras sammanlänkningar, sjömotorvägar (inbegripet isbrytande kapacitet)
 Tallinn - Riga - Kaunas - Warszawa || Järnväg || (Detaljerade) studier för ny med UIC-spårvidd helt driftskompatibel linje; bygg- och anläggningsarbeten för nya linjen inleds före 2020; sammanlänkningar mellan järnväg och flygplatser/hamnar
 Gdynia - Katowice || Järnväg || Uppgradering
 Gdynia, Gdansk || Hamnar || Sammanlänkningar för hamnar, (ytterligare) utveckling av multimodala plattformar
 Warszawa - Katowice || Järnväg || Uppgradering
 Katowice - Ostrava - Brno - Wien & Katowice - Žilina - Bratislava - Wien || Järnväg || Uppgradering, särskilt av de gränsöverskridande sträckorna PL-CZ, PL-SK och SK-AT; (ytterligare) utveckling av multimodala plattformar
 Wien - Graz - Klagenfurt - Udine - Venedig - Ravenna || Järnväg || Uppgradering och bygg- och anläggningsarbeten pågår; (ytterligare) utveckling av multimodala plattformar
 Trieste, Venedig, Ravenna || Hamnar || Sammanlänkningar för hamnar, (ytterligare) utveckling av multimodala plattformar
 2.
 Warszawa – Berlin – Amsterdam/Rotterdam – Felixstowe – Midlands
 gränsen till BY – Warzsawa
 – Poznań – Frankfurt/Oder – Berlin – Hannover – Osnabrück – Enschede – Utrecht
 – Amsterdam/Rotterdam – Felixstowe – Birmingham/Manchester – Liverpool
 I förväg identifierade sträckor || Typ || Beskrivning/datum
 gränsen till BY - Warszawa - Poznań – gränsen till DE || Järnväg || Uppgradering av befintlig linje, studier för järnväg för höghastighetstrafik
 gränsen till PL - Berlin - Hannover - Amsterdam/Rotterdam || Järnväg || Uppgradering av flera sträckor (Amsterdam – Utrecht – Arnhem; Hannover – Berlin)
 Kanaler i västra Tyskland, Mittellandkanalen, Hannover – Magdeburg - Berlin || Inre vattenvägar || Uppgradering
 Amsterdams slussar || Inre vattenvägar || Studier pågår
 Felixstowe – Midlands || Järnvägar, hamnar, multimodala plattformar || Sammanlänkningar av hamnar och multimodala plattformar
 3.
 Medelhavskorridoren
 Algeciras – Madrid –
 Tarragona
 Sevilla – Valencia – Tarragona
 Tarragona – Barcelona – Perpignan – Lyon – Torino – Milano – Venedig –
 Ljubljana – Budapest – gränsen till UA
 I förväg identifierade sträckor || Typ || Beskrivning/datum
 Algeciras - Madrid || Järnväg || Studier pågår, arbetena ska igångsättas före 2015, för att slutföras 2020
 Sevilla - Antequera - Granada - Almería - Cartagena - Murcia - Alicante - Valencia || Järnväg || Studier och bygg- och anläggningsarbeten
 Valencia - Tarragona - Barcelona || Järnväg || Byggnation 2014–2020
 Barcelona || Hamn || Sammanlänkningar mellan järnväg och hamn och flygplats
 Barcelona - Perpignan || Järnväg || Gränsöverskridande sträcka, bygg- och anläggningsarbeten pågår, ny linje färdig 2015, uppgradering av befintlig linje
 Perpignan - Montpellier || Järnväg || Omfartsleden Nîmes - Montpellier tas i bruk 2017, Montpellier - Perpignan 2020
 Lyon - Torino || Järnväg || Gränsöverskridande avsnitt, bygg- och anläggningsarbeten för tunnel ska inledas före 2020; studier tillfartsvägar
 Milano - Brescia || Järnväg || Delvis uppgradering, delvis ny höghastighetslinje
 Brescia - Venedig - Trieste || Järnväg || Arbetet inleds före 2014 på flera sträckor
 Milano - Mantova - Venedig - Trieste || Inre vattenvägar || Studier, uppgradering, bygg- och anläggningsarbeten
 Trieste - Divača || Järnväg || Studier och delvis uppgradering pågår; gränsöverskridande sträcka ska vara färdig efter 2020
 Koper - Divača - Ljubljana - Maribor || Järnväg || Studier och uppgradering/delvis ny linje
 Ljubljana-noden || Järnväg || Järnvägsnod i Ljubljana, inklusive multimodal plattform; sammanlänkning mellan järnväg och flygplats
 Maribor - Zalalövö || Järnväg || Gränsöverskridande sträcka: studier, bygg- och anläggningsarbeten ska starta före 2020
 Boba- Szekesferhervar || Järnväg || Uppgradering
 Budapest-Miskolc-gränsen till UA || Järnväg || Uppgradering
 4.
 Hamburg – Rostock – Burgas/gränsen till TR – Piraeus – Lefkosia
 Hamburg / Rostock – Berlin –
 Prag – Brno – Bratislava – Budapest – Arad – Timişoara – Sofia
 Sofia – Burgas/gränsen till TR
 Sofia – Thessaloniki – Piraeus – Limassol – Lefkosia
 I förväg identifierade sträckor || Typ || Beskrivning/datum
 Dresden - Prag || Järnväg || Studier för järnväg för höghastighetstrafik
 Prag || Järnväg || Uppgradering, omfartsled för godstrafik; förbindelse mellan järnväg och flygplats
 Hamburg - Dresden - Prag - Pardubice || Inre vattenvägar || Elbe uppgradering
 Děčíns slussar || Inre vattenvägar || Studier
 Breclav - Bratislava || Järnväg || Gränsöverskridande sträcka, uppgradering
 Bratislava - Hegyeshalom || Järnväg || Gränsöverskridande sträcka, uppgradering
 Budapest - Arad - Timişoara - Calafat || Järnväg || Uppgraderingen i HU nästan slutförd, pågår i RO
 Vidin - Sofia - Burgas/gränsen till TR Sofia - Thessaloniki - Aten/Piraeus || Järnväg || Studier och bygg- och anläggningsarbeten Vidin – Sofia – Thessaloniki; uppgradering Sofia – Burgas/gränsen till TR
 Aten/Piraeus - Limassol || Sjömotorvägar || Hamnkapacitet och inlandsförbindelser
 Limassol - Lefkosia || Hamnar, multimodala plattformar || Uppgradering av modal sammanlänkning
 5.
 Helsingfors – Valletta
 Helsingfors – Åbo – Stockholm
 – Malmö – Köpenhamn – Fehmarn – Hamburg – Hannover
 Bremen – Hannover – Nürnberg – München – Brenner – Verona – Bologna – Rom –
 Neapel – Bari
 Neapel – Palermo – Valletta
 I förväg identifierade sträckor || Typ || Beskrivning/datum
 Kotka/Hamina - Helsingfors || Hamn, järnväg || Hamnarnas inlandsförbindelser, uppgradering av järnvägen
 Helsingfors || Järnväg || Förbindelse mellan flygplats och järnväg
 gränsen till RU - Helsingfors || Järnväg || Arbete pågår
 Åbo - Stockholm || Hamnar, sjömotorvägar || Hamnarnas inlandsförbindelser, isbrytande kapacitet
 Stockholm - Malmö (Nordiska triangeln) || Järnväg || Pågående bygg- och anläggningsarbeten på vissa sträckor
 Fehmarn || Järnväg || Pågående studier, bygg- och anläggningsarbeten för konstruktion av fast förbindelse Fehmarn bält mellan 2014 och 2020
 Köpenhamn - Hamburg via Fehmarn: tillfartsvägar || Järnväg || Tillfartsvägar i DK ska slutföras senast 2020, tillfartsvägar i Tyskland ska slutföras i två steg (2020–2027)
 Hamburg/Bremen - Hannover || Järnväg || Bygg- och anläggningsarbeten ska inledas före 2020
 München - Wörgl || Järnväg || Anslutning till Brennerbastunneln och gränsöverskridande avsnitt: studier
 Brennerbastunneln || Järnväg || Studier och bygg- och anläggningsarbeten
 Fortezza - Verona || Järnväg || Studier och bygg- och anläggningsarbeten
 Neapel - Bari || Järnväg || Studier och bygg- och anläggningsarbeten
 Neapel – Reggio Calabria || Järnväg || Uppgradering
 Messina - Palermo || Järnväg || Uppgradering (återstående sträckor)
 Palermo - Valletta || Hamnar, sjömotorvägar || Hamnarnas inlandsförbindelser
 Valletta - Marsaxlokk || Hamn, flygplats || Utveckling av trafikstyrningssystem, uppgradering av modal sammanlänkning
 6.
 Genua – Rotterdam
 Genua – Milano/Novara –
 Simplon/Lötschberg/Gotthard – Basel – Mannheim – Köln
 Köln– Düsseldorf – Rotterdam/Amsterdam
 Köln– Liège – Bryssel– Zeebrugge
 I förväg identifierade sträckor || Typ || Beskrivning/datum
 Genua - Milano/Novara – gränsen till CH || Järnväg || Studier; bygg- och anläggningsarbeten påbörjas före 2020
 Basel - Rotterdam/Amsterdam/Antwerpen || Inre vattenvägar || Uppgradering
 Karlsruhe - Basel || Järnväg || Bygg- och anläggningsarbeten ska slutföras senast slutet av 2020
 Frankfurt - Mannheim || Järnväg || Studier pågår
 Zevenaar - Emmerich - Oberhausen || Järnväg || Bygg- och anläggningsarbeten ska slutföras senast 2017
 Zeebrugge || Hamn || Slussar: studier pågår
 7.
 Lissabon - Strasbourg
 Sines / Lissabon – Madrid –
 Valladolid
 Lissabon – Aveiro – Oporto
 Aveiro – Valladolid – Vitoria – Bordeaux – Paris – Mannheim/Strasbourg
 I förväg identifierade sträckor || Typ || Beskrivning/datum
 Järnväg för höghastighetstrafik Sines/Lissabon - Madrid || Järnväg, hamnar || Studier och bygg- och anläggningsarbeten pågår, uppgradering av hamnar för modal sammanlänkning i Sines/Lissabon
 Järnväg för höghastighetstrafik Porto - Lissabon || Järnväg || Studier pågår
 Järnvägsförbindelse Aveiro - ES || Järnväg || Gränsöverskridande bygg- och anläggningsarbeten pågår
 Järnvägsförbindelse Bergara - San Sebastián - Bayonne || Järnväg || Förväntas slutföras i ES 2016, i FR 2020
 Bayonne - Bordeaux || Järnväg || Offentligt samråd pågår
 Tours - Bordeaux || Järnväg || Bygg- och anläggningsarbeten pågår
 Paris || Järnväg || Södra omfartsleden för höghastighetstrafik
 Baudrecourt - Mannheim || Järnväg || Uppgradering
 Baudrecourt - Strasbourg || Järnväg || Bygg- och anläggningsarbeten pågår, ska slutföras 2016
 8.
 Dublin – London – Paris – Bryssel
 Belfast – Dublin – Holyhead –
 Birmingham
 Glasgow/Edinburgh – Birmingham
 Birmingham – London – Lille – Bryssel
 Dublin/Cork/Southampton – Le Havre – Paris
 London – Dover – Calais – Paris
 I förväg identifierade sträckor || Typ || Beskrivning/datum
 Dublin - Belfast || Järnväg || Uppgradering; Dublin Interconnector (DART)
 Glasgow - Edinburgh || Järnväg || Uppgradering
 High Speed 2 || Järnväg || Studier
 Swansea - Cardiff - Bristol - London || Järnväg || Uppgradering
 Dublin, Cork, Southampton, Le Havre || Hamnar || Inlandsförbindelser
 Le Havre - Paris || Inre vattenvägar || Uppgradering
 Le Havre - Paris || Järnväg || Studier
 Calais - Paris || Järnväg || Preliminära studier
 9.
 Amsterdam – Basel/Lyon – Marseille
 Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen
 – Bryssel – Luxemburg
 Luxemburg – Dijon – Lyon
 Luxemburg – Strasbourg – Basel
 I förväg identifierade sträckor || Typ || Beskrivning/datum
 Maas || Inre vattenvägar || Uppgradering
 Albertkanaal || Inre vattenvägar || Uppgradering
 Terneuzen || Sjöfart || Slussar: studier pågår
 Terneuzen - Gent || Inre vattenvägar || Studier, uppgradering
 Antwerpen || Sjöfart, hamn || Slussar: pågående studier, hamn: inlandsförbindelser
 Canal Seine - Escaut || Inre vattenvägar || Utformning slutförd, konkurrenspräglad dialog inledd, helt slutfört 2018
 Uppgradering av vattenvägarna i Vallonien || Inre vattenvägar || Studier, uppgradering
 Bryssel - Luxemburg - Strasbourg || Järnväg || Bygg- och anläggningsarbeten pågår
 Strasbourg - Mulhouse - Basel || Järnväg || Uppgradering
 Järnvägsförbindelser Luxemburg - Dijon - Lyon (TGV Rhen - Rhône) || Järnväg || Studier och bygg- och anläggningsarbeten
 Lyon || Järnväg || Östra omfartsleden: studier och bygg- och anläggningsarbeten
 Saône-kanalen - Mosel/Rhen || Inre vattenvägar || Preliminära studier pågår
 Rhône || Inre vattenvägar || Uppgradering
 10.
 Korridoren Strasbourg – Donau
 Strasbourg – Stuttgart –
 München – Wels/Linz
 Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau –
 Wels/Linz
 Wels/Linz – Wien – Budapest – Arad – Brašov – Bukarest – Constanta - Sulina
 I förväg identifierade sträckor || Typ || Beskrivning/datum
 Järnvägsförbindelse Strasbourg - Kehl Appenweier || Järnväg || Bygg- och anläggningsarbeten sammanlänkning Appenweier
 Karlsruhe - Stuttgart - München || Järnväg || Studier och arbeten pågår
 München - Mühldorf - Freilassing - Salzburg || Järnväg || Studier och arbeten pågår
 Salzburg - Wels || Järnväg || Studier
 Nürnberg - Regensburg - Passau - Wels || Järnväg || Studier; Delvis pågående bygg- och anläggningsarbeten
 Järnvägsförbindelse Wels - Wien || Järnväg || Förväntas slutföras senast 2017
 Wien - Budapest || Järnväg || Studier höghastighetstrafik HU
 Arad - Brašov - Bukarest - Constanta || Järnväg || Uppgradering av särskilda sträckor; studier höghastighetstrafik
 Main – Main-Donau-kanalen – Donau || Inre vattenvägar || Studier och bygg- och anläggningsarbeten på flera sträckor och flaskhalsar; inlandshamnar: inlandsförbindelser
 Constanta || Hamn || Inlandsförbindelser
 b)
 Andra sträckor i stomnätet
 Sofia till gränsen till FYROM || Gränsöverskridande || Järnväg || Studier pågår
 Sofia till serbiska gränsen || Gränsöverskridande || Järnväg || Studier pågår
 Timişoara – serbiska gränsen || Gränsöverskridande || Järnväg || Studier pågår
 München – Prag || Gränsöverskridande || Järnväg || Studier
 Nürnberg – Prag || Gränsöverskridande || Järnväg || Studier
 Wrocław – Dresden || Gränsöverskridande || Järnväg || Uppgradering
 Wroclaw – Prag || Gränsöverskridande || Järnväg || Studier
 Graz – Maribor – Pragersko || Gränsöverskridande || Järnväg || Studier
 Botniska korridoren: Luleå – Uleåborg || Gränsöverskridande || Järnväg || Studier och bygg- och anläggningsarbeten
 Nordvästra Spanien och Portugal || Flaskhals || Järnväg || Bygg- och anläggningsarbeten pågår
 Frankfurt – Fulda – Erfurt – Berlin || Flaskhals || Järnväg || Studier
 Halle – Leipzig – Nürnberg || Flaskhals || Järnväg || Bygg- och anläggningsarbeten pågår, ska slutföras senast 2017
 Järnväg Egnathia || Flaskhals || Järnväg || Studier pågår
 Inre vattenvägar Dunkerque – Lille || Flaskhals || Inre vattenvägar || Studier pågår
 Parallell järnväg för höghastighetstrafik Paris – Lyon || Flaskhals || Järnväg || Preliminära studier pågår
 Sundsvall – Umeå – Luleå || Flaskhals || Järnväg || Studier och bygg- och anläggningsarbeten
 Malmö – Göteborg || Annat stamnät || Järnväg || Bygg- och anläggningsarbeten
 Bottniska korridoren – Kiruna – gränsen till NO || Annat stamnät || Järnväg || Studier och bygg- och anläggningsarbeten
 Järnvägsförbindelse Shannon – Cork – Dublin || Annat stamnät || Järnväg || Studier pågår
 Järnvägsförbindelse till Wilhelmshaven och Bremerhaven || Annat stamnät || Järnväg || Studier pågår
 Zilina – gränsen till UA || Annat stamnät || Järnväg || Uppgradering
 Ventspils – Riga – gränsen till RU || Annat stamnät || Järnväg || Uppgradering
 Klaipeda – Kaunas – Vilnius – gränsen till BY || Annat stamnät || Järnväg || Uppgradering, sammanlänkning flygplats
 Katowice – Wroclaw – gränsen till DE || Annat stamnät || Järnväg || Uppgradering
 Marseille – Toulon – Nice – gränsen till IT || Annat stamnät || Järnväg || Studier höghastighetstrafik
 Bordeaux – Toulouse || Annat stamnät || Järnväg || Studier höghastighetstrafik
 Tammerfors – Uleåborg || Annat stamnät || Järnväg || Uppgradering av sträckor
 Pamplona – Zaragoza - Sagunto || Annat stamnät || Järnväg || Studier och bygg- och anläggningsarbeten
 DEL II:
 Förteckning över prioriterade korridorer
 och områden för infrastruktur på energiområdet
 a) Prioriterade korridorer
 || Syfte || Berörda medlemsstater
 1. Havsbaserat nät i Nordsjön (Northern Seas offshore grid – ”NSOG”) || Utveckla ett integrerat elnät till havs i Nordsjön, Irländska sjön, Engelska kanalen, Östersjön och angränsande vatten för överföring av el från förnybara energikällor till havs till platser där förbrukning och lagring sker och för ökat utbyte av el över gränserna. || Belgien, Danmark, Frankrike, Tyskland, Irland, Luxemburg, Nederländerna, Sverige, Förenade kungariket
 2. Sammanlänkningar för el i nord-sydlig riktning i sydvästra Europa (”NSI West Electricity”) || Utveckla sammanlänkningar mellan medlemsstaterna i regionen och med tredjeländer i Medelhavsområdet, särskilt för att integrera el från förnybara energikällor. || Belgien, Frankrike, Tyskland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Malta, Portugal, Spanien, Förenade kungariket
 3. Sammanlänkningar för gas i nord-sydlig riktning i västra Europa (”NSI West Gas”) || Öka sammanlänkningskapaciteten för gasflöden i nord-sydlig riktning i västra Europa för ökad diversifiering av rutter för försörjning och bättre kortfristig leveransförmåga för gas. || Belgien, Irland, Luxemburg, Frankrike, Tyskland, Italien, Malta, Nederländerna, Portugal, Spanien, Förenade kungariket
 4. Sammanlänkningar för el i nord-sydlig riktning i de centrala och södra delarna av östra Europa (”NSI East Electricity”) || Stärka sammanlänkningar och inre förbindelser i nord-sydlig och öst-västlig riktning för att fullborda den inre marknaden och integrera produktion från förnybara energikällor. || Österrike, Bulgarien, Tjeckien, Cypern, Tyskland, Grekland, Ungern, Italien, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien
 5. Sammanlänkningar för gas i nord-sydlig riktning i de centrala och södra delarna av östra Europa (”NSI East Gas”) || Förbättra de regionala anslutningarna för gas mellan Östersjöområdet, Adriatiska havet, Egeiska havet och Svarta havet, särskilt för att främja diversifiering och tryggad gasförsörjning. || Österrike, Bulgarien, Tjeckien, Cypern, Tyskland, Grekland, Ungern, Italien, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien
 6. Baltic Energy Market Interconnection Plan för el ("BEMIP Electricity"): || Utveckling av sammanlänkningar mellan medlemsstater i Östersjöområdet och förstärkning av inhemsk nätinfrastruktur därefter, för att avbryta isoleringen av de baltiska staterna och främja marknadsintegration i regionen. || Danmark, Estland, Finland, Tyskland, Lettland, Litauen, Polen, Sverige
 7. Baltic Energy Market Interconnection Plan för gas ("BEMIP Gas"): || Bryta isoleringen av de tre baltiska staterna och Finland genom stoppat beroende av en enda leverantör och ökad diversifiering av försörjningen i Östersjöområdet. || Danmark, Estland, Finland, Tyskland, Lettland, Litauen, Polen, Sverige
 8. Södra korridoren för gas (”SGC”) || Överföring av gas från området kring Kaspiska havet, Centralasien, Mellanöstern och östra Medelhavet till unionen för ökad diversifiering av gasförsörjningen. || Österrike, Bulgarien, Tjeckien, Cypern, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Italien, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien
 b) Prioriterade områden
 || Syfte || Berörda medlemsstater
 Utbyggnad av smarta nät || Påskynda anammandet av teknik för smarta nät inom unionen, för att på ett effektivt sätt integrera beteendet hos alla användare anslutna till elnätet och deras åtgärder. || Alla
 Motorvägar för elektricitet || Utveckla de första motorvägarna för elektricitet fram till 2020, i syfte att bygga ett system med motorvägar för elektricitet över hela unionen. || Alla
 Gränsöverskridande koldioxidnät || Förbereda konstruktion av infrastruktur för transport av koldioxid mellan medlemsstater i samband med utvecklingen av metoder för avskiljning och lagring av koldioxid. || Alla
 DEL III: Förteckning över i förväg identifierade projekt och insatsområden
 på telekommunikationsområdet
 a)
 Horisontella prioriteringar
 Innovativ förvaltning, kartläggning och tjänster || Tekniskt bistånd och åtgärder för projektreproduktion, om nödvändigt för utbyggnad och styrning, inbegripet projekt- och investeringsplanering och genomförbarhetsstudier. Kartläggning av alleuropeisk infrastruktur för bredband för utveckling av en fortgående detaljerad fysisk undersökning och dokumentering av relevanta platser, analys av ledningsrätter, bedömningar av möjligheten att uppgradera befintliga anläggningar, etc. Analys av effekterna på miljön med hänsyn till behov av begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, och motståndskraft mot katastrofer.
 Stödåtgärder och andra tekniska stödåtgärder || Åtgärder som krävs för att förbereda genomförandet av projekt av gemensamt intresse eller åtgärder som bidrar till detta, inklusive förstudier, genomförbarhetsstudier, utvärderings- och valideringsstudier samt annat tekniskt stöd, inklusive förberedande åtgärder för att fullständigt definiera och utveckla en åtgärd.
 b)
 Bredbandsnät
 Stöd på bredbandsområdet ska bidra till smart
 tillväxt för alla genom att skapa en balanserad och geografiskt diversifierad
 portfölj av bredbandsprojekt, inbegripet projekt för både 30 Mbps och mer än
 100 Mbps. Med tätorts-, förorts- och landsbygdsprojekt, i syfte att uppnå
 tillfredsställande konnektivitet i alla medlemsstater.
 Typ av insats || Beskrivning
 Insatsen på området för bredbandsnät ska omfatta: || Investeringar i bredbandsnät med förutsättning att uppnå målet för den digitala agendan 2020 med allmän täckning med 30 Mbps, eller
 investeringar i bredbandsnät med förutsättning att uppnå målet för den digitala agendan 2020 och där minst 50 % av hushållen tecknar sig för hastigheter över 100 Mbps.
 Insatsen på området för bredbandsnät ska i synnerhet bestå av ett eller flera av följande inslag: || Utbyggnad av passiv fysisk infrastruktur eller kombinerad passiv och aktiv fysisk infrastruktur och kringliggande infrastruktur, komplett med tjänster som krävs för att driva sådan infrastruktur.
 Tillhörande resurser och tillhörande tjänster, exempelvis byggnation av ledningar, antenner, torn och andra stödkonstruktioner, kanaler, ledningar, master, inspektionsbrunnar och kopplingsskåp.
 Utnyttjande av potentiella synergieffekter mellan utbyggnaden av bredbandsnät och andra nät (energi, transport, vatten, avlopp etc.), särskilt sådana förknippade med smart eldistribution.
 c)
 Infrastruktur för digitala tjänster
 Följande insatsområden på området
 infrastruktur för digitala tjänster ska stödjas.
 Digital tjänst || Beskrivning
 Transeuropeiska anslutningar till basnät med hög hastighet för offentliga förvaltningar || Offentliga transeuropeiska basnät för tjänsteinfrastruktur för snabb anslutning mellan offentliga institutioner inom t.ex. offentlig förvaltning, kultur, utbildning och hälsa.
 Tillhandahållande av tjänster för e-förvaltning över gränserna || Standardiserade, gränsöverskridande och användarvänliga plattformar för interaktion, vilket ska skapa effektivitetsvinster både inom ekonomin i sin helhet och i den offentliga sektorn, och bidra till den inre marknaden. Sådana plattformar möjliggör elektronisk upphandling, hälso- och sjukvårdstjänster online, standardiserad affärsredovisning, elektroniskt utbyte av rättsliga uppgifter, transeuropeisk företagsregistrering online, e-förvaltningstjänster för företag, inklusive transeuropeisk företagsregistrering online.
 Möjliggöra tillgång till information från den offentliga sektorn och flerspråkiga tjänster || Digitalisering av stora samlingar av europeiska kulturella tillgångar och främjande av tredje parts återanvändning av dessa. Skapa full tillgång för återanvändning av all öppen information i den offentliga sektorn i EU senast 2020. Möjliggöra för företag i EU att erbjuda onlinetjänster på det egna språket som utan hinder ska vara tillgängliga och möjliga att använda på valfritt EU-språk.
 Säkerhet och trygghet || Delade datorresurser, databaser och mjukvaror för centrum för säkrare internet (Safer Internet Centre – SIC) i medlemsstaterna, samt backoffice-åtgärder för hantering av rapporteringen av innehåll med sexuella övergrepp. Kritisk tjänsteinfrastruktur, inbegripet kommunikationskanaler och plattformar som utvecklats och installeras i syfte att öka EU:s kapacitet för beredskap, informationsutbyte, samordning och reaktionsförmåga.
 Utveckling av lösningar för informations- och kommunikationsteknik för intelligenta energinät och för tillhandahållandet av tjänster för smart energi || Modern informations- och kommunikationsteknik på området för smarta energitjänster med syfte att tillgodose behoven hos medborgare (som kan vara producenter såväl som konsumenter av energi), energileverantörer och offentliga myndigheter.
 FINANSIERINGSÖVERSIKT
 FÖR RÄTTSAKT
 1.
 GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1.
 Förslagets eller initiativets beteckning
 Europaparlamentets
 och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa
 1.2.
 Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade
 förvaltningen och budgeteringen[48]
 06 Rörlighet
 och transport
 32 Energi
 09 Informationssamhället
 och medier
 13 Regionalpolitik
 1.3.
 Typ av förslag eller initiativ
 X Ny åtgärd
 ̈ Ny åtgärd som bygger
 på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[49]
 ̈ Befintlig åtgärd
 vars genomförande förlängs i tiden
 ̈ Tidigare åtgärd som
 omformas till eller ersätts av en ny
 1.4.
 Mål
 1.4.1.
 Fleråriga strategiska mål för kommissionen som
 förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
 Rubrik
 1 Smart tillväxt för alla
 FSE
 ska ha följande allmänna mål inom sektorerna för energi, transport och
 telekommunikation:
 a)
 Bidra till smart och hållbar tillväxt för alla genom utveckling av moderna
 transeuropeiska nät med hög prestanda, och därigenom skapa fördelar för hela
 Europeiska unionen i fråga om konkurrenskraft och ekonomisk, social och
 territoriell sammanhållning på den inre marknaden och skapa en miljö som är mer
 gynnsam för privata och offentliga investeringar genom en kombination av
 finansieringsinstrument och direktstöd från unionen och genom att utnyttja
 synergier mellan sektorerna.
 b)
 Göra det möjligt för Europeiska unionen att uppnå sina mål på minskade utsläpp
 av växthusgaser med 20 %, ökad energieffektivitet med 20 % och ökad
 andel förnybar energi till 20 % senast 2020 och samtidigt säkerställa
 solidaritet mellan medlemsstaterna.
 1.4.2.
 Specifika mål eller verksamheter inom den
 verksamhetsbudgeterade förvaltningen och budgeteringen som berörs
 FSE har följande specifika mål inom sektorerna för transport,
 energi och telekommunikationer:
 1. På transportområdet:
 a) Undanröja flaskhalsar och komplettera felande
 länkar.
 b) Säkerställa hållbara och effektiva transporter på
 lång sikt.
 c) Optimera integreringen och sammanlänkningen av
 transportslagen och göra transporttjänsterna mer driftskompatibla, säkrare och
 tryggare.
 2. På energiområdet:
 a) Främja fortsatt integrering av den inre marknaden
 för energi och driftskompatibilitet för el- och gasnät över gränserna, bl.a.
 genom att säkerställa att ingen medlemsstat är isolerad från det europeiska
 nätet.
 b) Öka unionens försörjningstrygghet.
 c) Bidra till hållbar utveckling och miljöskydd, bl.a.
 genom att främja integreringen av energi från förnybara energikällor i
 överföringsnätet och utveckla koldioxidnät.
 3. På området för telekommunikationsnät:
 a) Påskynda utbyggnad och utnyttjande av nät för
 snabbt och ultrasnabbt bredband, inbegripet från små och medelstora företags
 sida.
 b) Främja samtrafikförmåga och interoperabilitet
 mellan nationella offentliga tjänster på nätet samt tillgång till sådana nät.
 Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade
 förvaltningen och budgeteringen
 06 03
 32 03
 09 03
 13 14
 1.4.3.
 Verkan eller resultat som förväntas
 Beskriv den verkan som
 förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av
 befolkningen som berörs.
 Övergripande
 socioekonomiska och miljömässiga effekter:
 Ett
 framgångsrikt genomförande av FSE kommer att påskynda utvecklingen av
 infrastruktur med hög prestanda i EU på områdena transport, energi och informations-
 och kommunikationsteknik, och därmed bidra till att målen för energi och
 klimatförändring som är förknippade med EU 2020-strategin kan uppnås och till
 att uppnå hållbar konkurrenskraft i EU. De
 operativa bestämmelserna för FSE kommer att främja genomförandet av åtgärder
 och uppmuntra till maximal hävstångseffekt för bidragen från EU:s budget när
 det gäller att locka offentliga och privata investeringar för projekt. Med stöd
 av de finansieringsinstrument som införts med EU:s bidrag kommer infrastruktur
 av europeisk betydelse dessutom att vara en tilltalande investering för
 institutionella investerare från både Europa och andra delar av världen.
 Sektorspecifika
 effekter:
 Transport:
 Ett
 påskyndat genomförande av de transeuropeiska korridorerna för stomnätet för
 transporter kommer att bidra till täckning av transportinfrastruktur i unionen,
 byte av transportslag och sammodalitet på ett mer ändamålsenligt sätt.
 Innovativa informations- och förvaltningssystem, som kommer att ingå i nätet,
 kommer att ge stöd till logistiska funktioner, intermodal integrering och
 hållbar verksamhet, i syfte att skapa konkurrenskraftiga transportkedjor, i
 enlighet med användarnas behov. Transportsystemens effektivitet förbättras, med
 betydande minskning av trafikstockningar och transporttider.
 Energi:
 Utveckling
 och uppbyggnad av prioriterade korridorer och områden för energiinfrastruktur
 för främjande av bl.a. följande:
 - Storskalig
 utveckling av förnybar energi.
 - Optimerad
 överföring på EU-nivå.
 - Försörjningstrygghet.
 Telekommunikationer:
 - Fler
 medborgare med bredbandsuppkoppling.
 - Tillgång
 till interoperabel infrastruktur för digitala tjänster, framför allt till
 tjänster för smart eldistribution.
 - Mobilisering
 av privata och ytterligare offentliga investeringar i digital infrastruktur.
 När
 det gäller IKT tyder en OECD-studie på att tio procent större användning av
 bredband under ett år medför en ökning av arbetsproduktiviteten med 1,5 %
 under de följande fem åren[50].
 Enligt
 en metastudie för Europeiska kommissionen skulle en anslutning av hela Europa
 till modernt höghastighetsbredband skapa uppskattningsvis ca 3,99 miljoner
 arbetstillfällen i EU-27. Denna analys visar också att den genomsnittliga
 BNP-tillväxten till följd av investeringar i bredband är 7,03 %. Detta
 skulle motsvara en ökning av BNP inom EU-27 på 862,47 miljarder euro. Dessutom
 tyder en OECD-studie[51]
 på att staten kan få tillbaka satsade medel efter tio år vid fullständig
 finansiering av ett nationellt FTTH-nät med öppen åtkomst, punkt-till-punkt.
 1.4.4.
 Översikt
 över delmål och mål
 Transport:
 Allmänt mål 1: || Bidra till smart och hållbar tillväxt för alla
 Indikator || Nuläget || Delmål 2017 || Långsiktigt mål 2020
 Omfattningen av offentliga och privata investeringar i projekt av gemensamt intresse || || 280 miljarder euro i investeringar i hela TEN-T-nätet, varav 140 miljarder euro i stomnätet || 500 miljarder euro i investeringar i hela TEN-T-nätet, varav 250 miljarder euro i stomnätet
 Omfattningen av offentliga och privata investeringar i projekt av gemensamt intresse som genomförts genom finansieringsinstrumenten inom ramen för denna förordning || || 15 miljarder euro i privata investeringar i hela TEN-T-nätet || 40 miljarder euro i privata investeringar i hela TEN-T-nätet
 Allmänt mål 2: || Möjliggöra för EU att uppnå 20-20-20-målen
 Indikator || Nuläget || Delmål 2017 || Långsiktigt mål
 Minskning av utsläppen av växthusgaser || (*) || (*) || (*)
 Ökning av energieffektiviteten || (*) || (*) || (*)
 Andel förnybar energi || (*) || (*) || (*)
 (*) Uppgifterna är ännu inte tillgängliga eftersom
 metoden fortfarande måste utvecklas.
 Specifikt mål 1 – transport || Undanröja flaskhalsar och komplettera felande länkar
 Indikator || Senaste kända resultat || Delmål 2017 || Mål
 Antal nya och förbättrade gränsöverskridande förbindelser || Järnvägar: 36 (att förbättra) || 6 || 14
 Undanröjda flaskhalsar på transportvägar || Järnvägar: 30 (ska undanröjas) Inre vattenvägar: 14 || 4 1 || 10 3
 Specifikt mål 2 – transport || Säkerställa hållbara och effektiva transporter på lång sikt
 Indikator || Senaste kända resultat || Delmål 2017 || Mål 2020
 Längden på järnvägsnätet för konventionell trafik (TEN-T) i EU-27 (i km) || 81 230 (2005) || 74 071 || 71 490
 Längden på järnvägsnätet för höghastighetstrafik (TEN-T) i EU-27 (i km) || 10 733 (2010) || 20 022 || 23 198
 Minskning av utsläppen av växthusgaser || (*) || (*) || (*)
 Ökning av energieffektiviteten || (*) || (*) || (*)
 (*) Uppgifterna är ännu inte tillgängliga eftersom
 metoden fortfarande måste utvecklas.
 Specifikt mål 3 – transport || Optimera integreringen och sammanlänkningen av transportslagen och förbättra transporttjänsternas driftskompatibilitet
 Indikator || Senaste kända resultat (redan befintliga förbindelser) || Delmål 2017 || Mål
 Antal hamnar med anslutning till järnvägsnätet (av totalt 82 hamnar) || 27 || 41 || 54
 Antal flygplatser med anslutning till järnvägsnätet (av totalt 37 flygplatser) || 12 || 18 || 24
 Energi:
 Allmänt mål 1: || Bidra till smart och hållbar tillväxt för alla
 Indikator || Nuläget || Delmål 2017 || Långsiktigt mål
 Omfattningen av offentliga och privata investeringar i projekt av gemensamt intresse || 0 || 200 miljarder || 200 miljarder
 Omfattningen av offentliga och privata investeringar i projekt av gemensamt intresse som finansieras genom FSE || 0 || 30 – 60 miljarder || 30 – 60 miljarder
 Allmänt mål 2: || Möjliggöra för EU att uppnå 20-20-20-målen
 Indikator || Nuläget || Delmål 2017 || Långsiktigt mål
 Minskning av utsläppen av växthusgaser || (*) || (*) || (*)
 Ökning av energieffektiviteten || Energibesparingar på omkring 6 % jämfört med oförändrade förhållanden || Energibesparingar på 14 % jämfört med oförändrade förhållanden || Energibesparingar på 20 %
 Andel förnybar energi || Andel förnybara energikällor i slutlig energiförbrukning på 10 % || Andel förnybara energikällor i slutlig energiförbrukning på 15 % || Andel förnybara energikällor i slutlig energiförbrukning på 20 %
 (*) Uppgifterna
 kommer att bli tillgängliga efter genomförandet av de metoder som beskrivs i
 riktlinjerna om energiinfrastruktur.
 Specifikt mål 1 – energi || Främja den fortsatta integreringen av den inre marknaden för energi och driftskompatibiliteten hos el- och gasnäten över gränserna
 Indikator || Senaste kända resultat || Delmål || Mål
 Antalet projekt som effektivt kopplar samman medlemsstaternas nät och undanröjer interna flaskhalsar || (*) || (*) || (*)
 (*) Uppgifterna
 kommer att bli tillgängliga efter genomförandet av de metoder som beskrivs i
 riktlinjerna om energiinfrastruktur.
 Specifikt mål 2 – energi || Öka unionens försörjningstrygghet
 Indikator || Senaste kända resultat || Delmål 2017 || Mål
 Utveckling av systemets motståndskraft || Gas: N-1 (9 medlemsstater uppfyller inte N-1) || Gas: N-1 uppfylls av samtliga inom EU-27 || Gas: N-1 uppfylls av samtliga inom EU-27 till 100 %
 Systemets driftsäkerhet || (*) || (*) || (*)
 Antal projekt som möjliggör diversifiering av försörjningskällor och försörjer motparter och energivägar || 3 betydande försörjningskällor för gas till EU utöver flytande naturgas (LNG) || || Minst 5 betydande försörjningskällor för gas till EU utöver flytande naturgas (LNG)
 (*) Uppgifterna
 kommer att bli tillgängliga efter genomförandet av den metod som beskrivs i
 riktlinjerna om energiinfrastruktur.
 Specifikt mål 3 – energi || Bidra till hållbar utveckling och miljöskydd
 Indikator || Senaste kända resultat || Delmål 2017 || Mål
 Överföring av förnybar energi från produktion till större centrum för förbrukning och lagringsplatser || (*) || (*) || (*)
 Summan av koldioxidutsläpp som förhindrats med hjälp av projekt som erhållit stöd genom FSE || (*) || (*) || (*)
 (*) Uppgifterna
 kommer att bli tillgängliga efter genomförandet av de metoder som beskrivs i
 riktlinjerna om energiinfrastruktur.
 Telekommunikationer:
 Allmänt mål 1: || Bidra till smart och hållbar tillväxt för alla
 Indikator || Nuläget || Delmål 2017 || Långsiktigt mål
 Omfattningen av privata investeringar i snabbt och ultrasnabbt internet[52] || || || Prognos för privata investeringar mellan 2011 och 2020: upp till 50 miljarder euro (investeringsbehov fram till 2020: 270 miljarder euro)
 Omfattningen av offentliga och privata investeringar i projekt av gemensamt intresse i snabbt och ultrasnabbt internet som finansierats genom FSE[53] || 0 || 16,4 miljarder euro || 2020: 45,5 miljarder euro[54]
 Specifikt mål 1 - IKT || Påskynda utbyggnad och utnyttjande av nät för snabbt och ultrasnabbt bredband
 Indikator || Senaste kända resultat || Delmål 2017 || Mål
 Täckning för snabbt bredband (≥ 30 Mbs) || December 2010: 28,7 % av hushållen || 2017: 60 % || 2020: 100 %
 Andel abonnemang för bredbandsanslutning över 100 Mbs || December 2010: <1 % || 2017: 20 % || 2020: 50 %
 Specifikt mål 2 - IKT || Samtrafikförmåga och interoperabilitet mellan nationella offentliga onlinetjänster samt tillgång till sådana nät
 Indikator || Senaste kända resultat || Delmål 2017 || Mål
 Medborgare och företag som använder offentliga tjänster på nätet[55] || 2010: 41,2 % av medborgarna och 75,7 % av företagen || 2017: 50 % av medborgarna och 85 % av företagen || 2020: 60 % av medborgarna och 100 % av företagen
 Tillgång till gränsöverskridande offentliga tjänster[56] || Ej tillämpligt || 80 % || 2020: 100 %
 1.4.5.
 Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan
 Ange vilka indikatorer
 som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs.
 FSE:s
 resultat ska bedömas utifrån följande allmänna resultatindikatorer:
 a) Hur
 allmänt mål a) uppnås ska bedömas utifrån omfattningen av offentliga och
 privata investeringar i projekt av gemensamt intresse, och särskilt
 omfattningen av offentliga och privata investeringar i projekt av gemensamt
 intresse som förverkligas tack vare finansieringsinstrumenten inom ramen för
 FSE-förordningen.
 b) Hur
 allmänt mål b) uppnås ska bedömas utifrån minskningen av utsläppen av
 växthusgaser, ökningen av energieffektiviteten och andelen förnybar energi
 2020. FSE:s resultat ska också bedömas utifrån följande sektorsspecifika
 resultatindikatorer:
 1. På
 transportområdet:
 a) Hur
 specifikt mål a) uppnås ska bedömas utifrån antalet nya och förbättrade
 gränsöverskridande förbindelser och undanröjda flaskhalsar på de TEN-T-järnvägar
 och inre vattenvägar som fått stöd genom FSE.
 b) Hur
 specifikt mål b) uppnås ska bedömas utifrån längden på järnvägsnätet i EU-27
 och längden på järnvägsnätet för höghastighetstrafik i EU-27.
 c) Hur
 specifikt mål c) uppnås ska bedömas utifrån antalet hamnar och flygplatser med
 anslutning till järnvägsnätet.
 2. På
 energiområdet:
 a) Hur
 specifikt mål a) uppnås ska bedömas utifrån antalet projekt som effektivt
 kopplar samman medlemsstaternas nät och undanröjer interna flaskhalsar.
 b) Hur
 specifikt mål b) uppnås ska bedömas utifrån utvecklingen av systemets
 motståndskraft och driftsäkerhet samt diversifieringen av försörjningskällor
 som försörjer motparter och energivägar.
 c) Hur
 specifikt mål c) uppnås ska bedömas utifrån överföringen av förnybar energi
 från produktion till större centrum för förbrukning och lagringsplatser, och
 summan av koldioxidutsläpp som förhindrats med hjälp av projekt som erhållit
 stöd genom FSE.
 3. På
 telekommunikationsområdet:
 a) Hur
 specifikt mål a) uppnås ska bedömas utifrån täckningen för bredband och
 ultrasnabbt bredband och antalet hushåll som har tecknat sig för
 bredbandsanslutning på över 100 Mbps.
 ii) Hur
 specifikt mål b) uppnås ska bedömas utifrån andelen medborgare och företag som
 använder offentliga tjänster på nätet och tillgången till sådana tjänster över
 gränserna.
 1.5.
 Motivering till förslaget eller initiativet
 1.5.1.
 Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt
 Se
 motiveringen beträffande behov.
 Målgrupp:
 Hela EU.
 1.5.2.
 Mervärdet av en åtgärd på EU-nivå (se även punkt
 2.3 i motiveringen)
 Den
 29 juni 2011 antog kommissionen ett meddelande om en budget för Europa 2020
 (meddelandet om den fleråriga budgetramen) som är dess huvudsakliga
 ställningstagande till unionens finanser för åren 2014–2020. Det är inriktat på
 prioriterad EU-finansiering som ger verkligt mervärde för EU:s medborgare.
 Program och instrument som ingår i den fleråriga budgetramen har omarbetats för
 att säkerställa att deras resultat och effekter driver på EU:s viktigaste
 politiska prioriteringar. Den fleråriga budgetramen har framför allt
 moderniserats genom omfördelning av resurser till prioriterade områden, varav
 ett är alleuropeisk infrastruktur.
 I meddelandet om den fleråriga budgetramen framhävs att en
 fullt fungerande inre marknad behöver en modern, högpresterande infrastruktur
 som sammanlänkar Europa, framför allt på områdena transport, energi och IKT.
 Detta kräver stora investeringar, både från den offentliga och den privata
 sektorn. Uppskattningsvis behövs ca 200 miljarder euro för att slutföra de
 transeuropeiska energinäten bara på överföringsnivå, 500 miljarder euro måste
 investeras i det transeuropeiska transportnätet och över 250 miljarder euro i
 IKT för perioden 2014–2020.
 I
 meddelandet om den fleråriga budgetramen bekräftas att marknaden kan och bör
 stå för merparten av de nödvändiga investeringarna, men samtidigt betonas
 mervärdet för unionen med en tryggad finansiering av de alleuropeiska
 gränsöverskridande projekt som knyter samman centrum och randområdena till
 förmån för alla. Erfarenheten har visat att nationell fokusering på planeringen
 inte ger tillräckligt hög prioritet åt investeringar som omfattar flera länder
 och är gränsöverskridande för att den inre marknaden ska kunna förses med den
 infrastruktur som den behöver. I efterdyningarna av den ekonomiska och
 finansiella krisen har dessutom begränsningarna när det gäller privata och
 offentliga finansieringskällor skapat betydande osäkerhet om i vilken
 utsträckning de nödvändiga investeringarna kan genomföras. Mest drabbade är
 sannolikt framför allt de projekt av transeuropeisk betydelse som kräver
 särskilt stora och långsiktiga investeringar, på grund av deras inneboende
 högre tekniska komplexitet och behov av gränsöverskridande samordning. För att
 åtgärda bristerna måste kompletterande lösningar sökas i syfte att frigöra
 privat kapital och återställa en stabil finansiering genom kapital- och
 bankmarknaden. EU-medlen bör åtfölja dynamiken på marknaden och ge incitament
 för snarare än ersätta marknadens deltagande i finansieringen av infrastruktur.
 De luckor som lämnas av medlemsstaterna skulle bäst fyllas med hjälp av EU:s
 budget, vilket också framgår av meddelandet om översyn av budgeten.
 I
 detta syfte ska Fonden för ett sammanlänkat Europa ge EU-medel till projekt med
 verkligt mervärde för EU, nämligen gränsöverskridande projekt, projekt som tar
 itu med flaskhalsar och projekt som ger fördelar för hela EU.
 Med
 tanke på storleken på de investeringar som krävs kommer EU:s
 finansieringsinstrument, särskilt innovativa finansieringsinstrument, att bidra
 till mobiliseringen av det engagemang som krävs av den privata sektorn för att
 påskynda utvecklingen av en alleuropeisk infrastruktur.
 1.5.3.
 Erfarenheter från liknande åtgärder
 Inom
 ramen för den fleråriga budgetramen 2007–2013 finns ett antal program för
 finansiering av infrastruktur på områdena transport, energi och
 telekommunikation, bland annat TEN-T-programmet, TEN-E-programmet,
 stödprogrammet för informations- och kommunikationsteknik inom ramprogrammet
 för konkurrenskraft och innovation, Sammanhållningsfonden, ERUF, det europeiska
 energiprogrammet för återhämtning och Marco Polo.
 Efterhandsutvärderingar
 av dessa program har visat att EU:s finansiella stöd, inom alla tre sektorer,
 har spelat en viktig roll genom att stimulera utvecklingen av infrastruktur.
 Det framgår emellertid också att tidigare strategier för TEN-finansiering inte
 har varit tillräckliga för att avhjälpa marknadsmisslyckanden/bristfällig
 reglering som legat till grund för nuvarande situation och för att skapa mer
 valuta för pengarna.
 Utvecklingen
 av infrastrukturen har lidit av fragmentering av program och
 finansieringsinstrument samt av betydande skillnader mellan nuvarande
 finansieringsvillkor, både mellan och inom var och en av de tre
 infrastruktursektorerna, vilket leder till överlappningar, brister i
 finansieringen och otillräckligt utnyttjande av synergier. Olika regler för
 stödberättigande och förvaltning samt överlappande mål, men löst, om än över
 huvud taget samordnade prioriteringar komplicerar genomförandet och minskar det
 finansiella stödets effektivitet. Tillgången till olika finansieringskällor
 inom samma sektor leder också till ”bidragsshopping”, där samma projektförslag
 lämnas in på nytt om det inte godtas inom ett av programmen.
 Dessutom
 skulle stöd för EU-omfattande infrastruktur inom de berörda sektorerna kunna
 förbättras genom
 –
 inriktning på projekt med ett verkligt mervärde för EU, nämligen
 gränsöverskridande projekt, projekt som tar itu med flaskhalsar eller projekt
 som ger fördelar för hela EU med hjälp av synergieffekter från två eller tre
 sektorer,
 –
 ökning av EU-finansieringens hävstångseffekt; de faktiska nivåerna för
 medfinansiering är ofta för låga för att projektutvecklingen ska komma igång,
 –
 uppmuntran till större deltagande av den privata sektorn genom användning av
 finansieringsinstrument utöver bidrag, vilket till exempel har visat sig mycket
 effektivt och verkningsfullt i samband med finansieringsinstrumentet för
 riskdelning,
 –
 förenkling av regler och förfaranden för finansiering.
 Med
 FSE slås finansieringsinstrument för de tre sektorerna ihop, vilket innebär att
 de problem beträffande fragmentering som nämnts ovan går att ta itu med på ett
 bättre sätt, prioriteringarna för finansiering tydligt definieras, bättre
 riktade stödnivåer föreslås och den uppsättning finansieringsinstrument som
 finns breddas genom att nya finansieringsinstrument införs i syfte att
 uppmuntra ökad finansiering från den privata sektorn.
 1.5.4.
 Förenlighet med andra relevanta instrument och
 eventuella synergieffekter
 Förenlighet
 inom FSE:
 Med
 FSE-förordningen måste en avvägning göras mellan behovet av att förenkla och
 anpassa bestämmelser och villkor för stöd, och hänsyn till sektorsspecifika
 strategiska mål.
 I
 FSE-förordningen fastställs villkor, metoder och förfaranden för finansiellt
 stöd från unionen till transeuropeiska nät för vilket tre individuella
 uppsättningar sektoriella riktlinjer kommer att antas genom Europaparlamentets
 och rådet förordning.
 Fullständig
 överensstämmelse med nuvarande och framtida budgetförordning har respekterats.
 Eventuella undantag är tillåtna enligt lagtext.
 Synergier
 med andra relevanta instrument:
 Det föreslagna initiativet är helt förenligt med meddelandet
 om den fleråriga budgetramen för 2011 och åtföljande dokument. EU
 2020-strategin, översynen av EU:s budget, inremarknadsakten och meddelandet om
 den fleråriga budgetramen ligger till grund för det föreslagna initiativet,
 vars mål återspeglar målen i nämnda övergripande strategier.
 Sammanhållningsfonden och ERUF kommer även fortsättningsvis att vara
 tillgängliga för finansiering av central och omfattande transportinfrastruktur,
 IKT och distributionsnät för energi inom ramen för decentraliserad förvaltning.
 1.6.
 Tid under vilken åtgärden kommer att pågå
 respektive påverka resursanvändningen
 X Förslag eller initiativ som pågår under
 begränsad tid
 X Förslaget eller initiativet ska gälla från
 den 1 januari 2014 till den 31 december 2020.
 X Det påverkar resursanvändningen från 2014
 till 2030.
 ̈ Förslag eller initiativ som pågår under
 en obegränsad tid
 Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ,
 beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.
 1.7.
 Planerad metod för genomförandet[57]
 X Direkt centraliserad förvaltning som sköts av
 kommissionen
 X Indirekt centraliserad förvaltning genom
 delegering till
 X genomförandeorgan
 X byråer/organ som inrättats av gemenskaperna[58]
 X nationella offentligrättsliga organ eller
 organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning
 ̈ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda
 åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som
 anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i
 budgetförordningen
 ̈ Delad förvaltning
 med medlemsstaterna
 ̈ Decentraliserad förvaltning med tredjeländer
 X Gemensam förvaltning med internationella
 organisationer (ange vilka)
 Vid fler än en metod,
 ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”.
 Anmärkningar
 Bidrag (för
 alla eller vissa sektorer, med förbehåll för kommande beslut) kommer att
 genomföras av befintliga eller framtida genomförandeorgan.
 Ytterligare
 uppgifter får anförtros åt EIB, EIF eller andra finansinstitut, internationella
 organisationer (t.ex. Eurocontrol), organ som anförtrotts uppgifter som faller
 inom offentlig förvaltning, eller organ som avses i artikel 185 i
 budgetförordningen (t.ex. Acer) (artiklarna 200 och 201 i den reviderade
 budgetförordningen).
 2.
 FÖRVALTNING
 2.1.
 Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 Ange intervall och
 andra villkor för sådana åtgärder
 Uppföljningen
 av det pågående programmet kommer att ske genom en preliminär utvärdering av
 FSE-förordningen, inbegripet en resultatöversyn. Dessutom kommer
 halvtidsutvärderingar av fleråriga arbetsprogram att göras.
 En
 efterhandsutvärdering som görs i nära samarbete med medlemsstaterna och stödmottagarna
 kommer att granska FSE:s effektivitet och ändamålsenlighet samt inverkan på den
 ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och dess bidrag till
 unionens prioriteringar för smart och hållbar tillväxt för alla.
 Förslaget
 till FSE ger också utrymme till en utvärdering av metoderna för projektens
 genomförande och vilken inverkan de har haft, i syfte att bedöma om målen,
 bland annat i fråga om miljöskydd, har uppnåtts.
 På
 åtgärdsnivå kommer stödmottagarna regelbundet och enligt villkoren i
 avtalen/besluten att tillhandahålla rapporter om de åtgärder som ska
 genomföras. Enligt FSE-förordningen får dessutom särskilda utvärderingar av
 åtgärder och därmed förknippade projekt som är specifika för medlemsstaterna
 begäras.
 2.2.
 Administrations- och kontrollsystem
 2.2.1.
 Risker som identifierats
 –
 Förseningar i genomförandet av projekt.
 –
 Möjlig misskötsel av EU:s finansiella bistånd från stödmottagarnas sida.
 –
 Otillräcklig marknadspenetration för finansiella instrument.
 –
 Förändrade marknadsförutsättningar över tiden.
 2.2.2.
 Planerade kontrollmetoder
 FSE
 kommer huvudsakligen att genomföras genom centraliserad direkt och indirekt
 förvaltning av kommissionen. Gemensam förvaltning kommer eventuellt att
 övervägas i vissa fall. Beträffande bidrag är de viktigaste delarna i systemet
 för intern kontroll förfaranden för urval och utvärdering av bidragsförslag
 (förhandskontroller), teknisk och finansiell kontroll av transaktioner under
 förvaltningen av projekten på grundval av rapportering och revisioner i
 efterhand av stödmottagare.
 När
 det gäller metoderna för kontroll av bidrag planeras inga större förändringar.
 Vår bedömning är att ESF kommer att ha en liknande riskprofil och en liknande
 kontrollstrategi kommer att tillämpas. Vi bedömer därför att den förväntade
 nivån av bristande efterlevnad kommer att ha likheter med TEN-TEA när det
 gäller förvaltningen av TEN-T-projekt enligt följande:
 Urvalsmetoden
 vid revision grundas på en delvis slumpbaserad, delvis riskbaserad strategi.
 Andelen uppdagade fel (finansiella justeringar som rekommenderas i procent av
 gjorda betalningar) låg under 1 % 2009 och 2010. Detta kan till viss del
 bero på utbyte av sakkunskap med det finansiella kretsloppet i tidigare skede
 (via mötet om erfarenheter från 2008 och 2009 års revisioner och teknik för
 bedrägeribekämpning). På grund av den begränsade storleken och det kombinerade
 slump-/riskbaserade urvalet för revision kan emellertid andelen fel inte
 extrapoleras till alla projekt som förvaltas av TEN-TEA.
 De
 avtal och beslut för genomförande av åtgärderna enligt FSE kommer att innehålla
 bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll från kommissionens sida,
 eller någon företrädare bemyndigad av kommissionen, samt om revision av
 revisionsrätten och kontroller på plats utförda av Europeiska byrån för
 bedrägeribekämpning (Olaf), i enlighet med de förfaranden som anges i rådets
 förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller
 och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska
 gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter,
 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj
 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning
 (Olaf).
 När
 det gäller genomförandet av finansieringsinstrument kommer alla avtal med en
 enhet till vilken uppgifter har anförtrotts, eller med andra finansinstitut som
 berörs, att uttryckligen ange att kommissionen och revisionsrätten ska ha
 befogenhet att utföra kontroller av dokument och kontroller på plats samt
 kontroller av information, även elektroniskt lagrad, om alla tredje parter som
 har tagit emot medel från unionen.
 2.2.3.
 2.2.3 Kontrollernas egenskaper och intensitet
 Sammanfattning av kontroller || Belopp i miljoner euro || Antal stödmottagare: Transaktioner (% av totalt) || Kontrollintensitet * (bedömning 1–4) || Täckning (% av värdet)
 Förvaltning av åtgärder från utvärdering till revisioner i efterhand || 371** || 1) Övergripande övervakning av samtliga projekt: 100 % || 1 || 100 %
 2) Revision av utvalda projekt: 5 % || 4 || 10 %
 (**) Uppskattning baserad på följande: 9,9
 miljoner euro x 7 x 6 där
 ·
 9,9 miljoner euro motsvarar årliga administrativa
 kostnader för TEN-TEA för 8 000 miljoner euro för driftsanslag,
 ·
 7 motsvarar antal år inom den fleråriga
 budgetramen,
 ·
 6 motsvarar multiplikatorn för att nå FSE:s anslag
 på 50 000 miljoner euro.
 2.3.
 Åtgärder för att förebygga bedrägeri och
 oegentligheter/oriktigheter
 Beskriv förebyggande
 åtgärder (befintliga eller planerade)
 Kommissionen
 ska se till att unionens finansiella intressen skyddas i samband med
 genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom
 att förebyggande åtgärder vidtas mot bedrägeri, korruption och annan olaglig
 verksamhet, med hjälp av effektiva kontroller och genom att belopp som felaktigt
 betalats ut återkrävs samt om oegentligheter upptäcks, genom effektiva,
 proportionella och avskräckande påföljder i enlighet med rådets förordningar
 (EG, Euratom) nr 2988/95 och (Euratom, EG) nr 2185/96, och Europaparlamentets
 och rådets förordning (EG) nr 1073/1999.
 Kommissionen
 eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet till revision, av
 handlingar och på plats, av alla bidragsmottagare, uppdragstagare och
 underleverantörer som har mottagit medel från unionen.
 Europeiska
 byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) ska ha befogenhet att genomföra kontroller
 och inspektioner på plats av ekonomiska aktörer som, direkt eller indirekt,
 berörs av sådant stöd, i enlighet med de förfaranden som fastställs i
 förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, i syfte att fastställa att det har
 förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar
 Europeiska unionens finansiella intressen i samband med en
 bidragsöverenskommelse, ett bidragsbeslut eller ett kontrakt om stöd från
 unionen.
 Generaldirektoraten
 INFSO, MOVE och ENER har antagit eller kommer senast 2013 att anta strategier
 och därmed sammanhängande åtgärdsplaner för bedrägeribekämpning på GD-nivå som
 omfattar hela utgiftscykeln, med hänsyn till proportionalitet och lönsamhet hos
 de åtgärder som ska genomföras, och som möjliggör riskbedömning av programmet.
 De
 tre generaldirektoraten ska se till att deras strategi för hantering av
 bedrägeririsker är inriktad på att identifiera områden med bedrägeririsk, med
 beaktande av en sektorspecifik kostnadsnyttoanalys för varje GD och med hjälp
 av Olaf:s arbete avseende bedrägeriförebyggande åtgärder och riskanalys.
 Avtal
 för bidrag och upphandling ska grundas på standardformulär, som ska innehålla
 de generellt tillämpliga åtgärderna för bedrägeribekämpning.
 Utbildning
 i förvaltningen av bidrag ska anordnas för personal som hanterar projekt.
 Finansinstitut
 som är inblandade i finansiella transaktioner inom ramen för ett
 finansieringsinstrument ska rätta sig efter berörda normer i fråga om förebyggande
 av penningtvätt och kamp mot terrorism. De får inte vara etablerade i länder
 vars behöriga domstolar inte samarbetar med unionen i fråga om tillämpningen av
 internationella normer för beskattning.
 3.
 BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 (i löpande priser)
 3.1.
 Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och
 budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 Befintliga budgetrubriker (även kallade
 ”budgetposter”)
 Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i
 nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den
 årliga budgeten i nummerföljd
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag
 Nummer Beskrivning: Transeuropeiska transportnät || Diff./Icke-diff. ([59]) || från Efta[60]-länder || från kandidatländer[61] || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen
 1 || 06 03 03 || Diff./. || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ
 1 || 06 01 04 31 || Icke-diff. || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag
 Nummer Beskrivning Transeuropeiska energinät || Diff./Icke-diff. ([62]) || från Efta[63]-länder || från kandidatländer[64] || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen
 1 || 32 03 02 (TEN-E) || Diff./. || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ
 1 || 32 01 04 XX || Icke-diff. || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag
 Nummer Beskrivning Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation – stödprogrammet för informations- och kommunikationsteknik || Diff./Icke-diff. ([65]) || från Efta[66]-länder || från kandidatländer[67] || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen
 1 || 09 03 XX || Diff./. || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ
 1 || 09 01 04 XX || Icke-diff. || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag
 Nummer Beskrivning: Sammanhållningsfonden || Diff./Icke-diff. ([68]) || från Efta[69]-länder || från kandidatländer[70] || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen
 1 || 13 04 02 || Diff./. || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ
 1 || 13 01 04 XX || Icke-diff. || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ
 Nya budgetrubriker som föreslås
 Redovisa de berörda rubrikerna
 i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda
 budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag
 Nummer [Rubrik ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... .....] || Diff./Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidatländer || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen
 || [XX.YY.YY.YY] || || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ
 En enda budgetpost för Fonden för ett
 sammanlänkat Europa ska emellertid fastställas i ett senare skede.
 3.2.
 Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1.
 Sammanfattning av den beräknade inverkan på
 utgifterna
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || Nummer 1 || Rubrik: Smart tillväxt för alla
 GD: MOVE || || || År n[71] 2014 || År n+1 2015 || År n+2 2016 || År n+3 2017 || År n+4 2018 || År n+5 2019 || År n+6 2020 || > 2020 || TOTALT
  Driftsanslag || || || || || || || || ||
 Budgetrubrik nr 06 03 03 || Åtaganden || (1) || 2427,3 || 2687,5 || 3183,2 || 3471,8 || 4000,5 || 4315,2 || 4401,9 || || 24487,4
 Betalningar || (2) || 0 || 2099,7 || 2299,7 || 2449,7 || 2599,7 || 2799,7 || 2999,7 || 9239,2 || 24487,4
 Administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för särskilda program[72] || || || || || || || || ||
 Budgetrubrik nr 06.01.04.31 (*) || || (3) || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || || 122,6
 TOTALA anslag för GD MOVE || Åtaganden || =1+1a +3 || 2440,0 || 2705,0 || 3201,0 || 3490,0 || 4019,0 || 4334,0 || 4421,0 || 0,0 || 24610,0
 Betalningar || =2+2a +3 || 12,7 || 2117,2 || 2317,5 || 2467,9 || 2618,2 || 2818,5 || 3018,8 || 9239,2 || 24610,0
 (*) Dessa siffror avser bidrag till
 genomförandeorganet för TEN-T och täcker förvaltningen av transportdelen inom
 FSE och fullbordandet av finansiellt stöd till projekt av gemensamt intresse
 inom det transeuropeiska transportnätet från tidigare program. De utgår från
 ett antagande om en portfölj med 500 projekt.
 GD: REGIO || || || År n[73] 2014 || År n+1 2015 || År n+2 2016 || År n+3 2017 || År n+4 2018 || År n+5 2019 || År n+6 2020 || > 2020 || TOTALT
  Driftsanslag || || || || || || || || ||
 Budgetrubrik nr 13 04 02 || Åtaganden || (1) || 1477,9 || 1511,9 || 1544,3 || 1587,4 || 1648,9 || 1693,9 || 1774 || || 11238,3
 Betalningar || (2) || 0,0 || 972,9 || 1102,6 || 1236,5 || 1291,7 || 1373,2 || 1551,3 || 3710,1 || 11238,3
 Administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för särskilda program[74] || || || || || || || || ||
 Budgetrubrik nr 13 01 04 XX (**) || || (3) || 5,1 || 5,4 || 5,6 || 5,9 || 6,2 || 6,6 || 6,6 || || 41,4
 TOTALA anslag GD REGIO || Åtaganden || =1+1a +3 || 1483,0 || 1517,4 || 1549,9 || 1593,3 || 1655,1 || 1700,4 || 1780,6 || || 11279,7
 Betalningar || =2+2a +3 || 5,1 || 978,3 || 1108,3 || 1242,4 || 1297,9 || 1379,7 || 1557,9 || 3710,1 || 11279,7
 (**) Tilläggsbelopp för att stödja
 bidraget till genomförandeorganet för TEN-T (ny budgetrubrik ska införas) med
 antagandet att dessa belopp delegeras till genomförandeorganet för TEN-T.
 Tillämpliga regler för transeuropeiska transportnät enligt denna förordning bör
 gälla. Särskilda ansökningsomgångar ska utlysas för projekt för genomförande av
 stomnätet uteslutande i medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden.
 De utgår från ett antagande om en portfölj med omkring 160 projekt.
 GD: ENER || || || År n[75] 2014 || År n+1 2015 || År n+2 2016 || År n+3 2017 || År n+4 2018 || År n+5 2019 || År n+6 2020 || > 2020 || TOTALT
  Driftsanslag || || || || || || || || ||
 Budgetrubrik nr 32 03 02 || Åtaganden || (1) || 1029,522 || 1333,022 || 1139,022 || 1319,022 || 1495,022 || 1759,022 || 2271,022 || 0 || 10345,654
 Betalningar || (2) || 452,542 || 915,785 || 1174,822 || 1264,782 || 1353,262 || 1568,942 || 1921,382 || 1694,137 || 10345,654
 Administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för särskilda program[76] ||
 Budgetrubrik nr 3201XX (***) || || (3) || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 0 || 15,346
 || || || || || || || || || || ||
 TOTALA anslag för GD ENER || Åtaganden || =1+1a +3 || 1033 || 1335 || 1141 || 1321 || 1497 || 1761 || 2273 || 0 || 10361
 Betalningar || =2+2a +3 || 456,02 || 917,763 || 1176,8 || 1266,76 || 1355,24 || 1570,92 || 1923,36 || 1694,137 || 10361
 (***) Anslagen omfattar utgifter för
 EU-samordnare. Dessutom kan Acer få i uppgift att utföra uppgifter enligt
 bestämmelserna i förordningen om riktlinjer för transeuropeisk
 energiinfrastruktur efter vidare beslut.
 GD: INFSO || || || År n[77] 2014 || År n+1 2015 || År n+2 2016 || År n+3 2017 || År n+4 2018 || År n+5 2019 || År n+6 2020 || > 2020 || TOTALT
  Driftsanslag || || || || || || || || ||
 Budgetrubrik nr 0903XX || Åtaganden || (1) || 679,000 || 843,800 || 1302,600 || 1621,400 || 1734,200 || 2003,000 || 2284,000 || 0 || 10468,000
 Betalningar || (2) || 454,000 || 683,800 || 1262,600 || 1581,400 || 1719,200 || 2003,000 || 2258,000 || 506,000 || 10468,000
 Administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för särskilda program[78] || || || || || || || || ||
 Budgetrubrik nr 090104XX || || (3) || 2,000 || 2,200 || 2,400 || 2,600 || 2,800 || 3,000 || 3,000 || 0 || 18,000
 TOTALA anslag För GD INFSO || Åtaganden || =1+1a +3 || 681,000 || 846,000 || 1305,000 || 1624,000 || 1737,000 || 2006,000 || 2287,000 || 0 || 10486,000
 Betalningar || =2+2a +3 || 456,000 || 686,000 || 1265,000 || 1584,000 || 1722,000 || 2006,000 || 2261,000 || 506,000 || 10486,000
  TOTALA driftsanslag(*) || Åtaganden || (4) || 4135,822 || 4864,322 || 5624,822 || 6412,222 || 7229,722 || 8077,222 || 8956,922 || 0,000 || 45301,054
 Betalningar || (5) || 906,542 || 3699,285 || 4737,122 || 5295,882 || 5672,162 || 6371,642 || 7179,082 || 11439,34 || 45301,054
  TOTALA administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för särskilda program(*) || (6) || 18,178 || 21,678 || 22,178 || 22,778 || 23,278 || 23,778 || 24,078 || 0 || 155,946
 TOTALA anslag under RUBRIK 1(*) i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || 4154,000 || 4886,000 || 5647,000 || 6435,000 || 7253,000 || 8101,000 || 8981,000 || 0,000 || 45457,000
 Betalningar || =5+ 6 || 924,720 || 3720,963 || 4759,300 || 5318,660 || 5695,440 || 6395,420 || 7203,160 || 11439,337 || 45457,000
 (*) Exklusive belopp från GD REGIO (Sammanhållningsfonden).
  TOTALA driftsanslag(**) || Åtaganden || (4) || 5613,722 || 6376,222 || 7169,122 || 7999,622 || 8878,622 || 9771,122 || 10730,922 || 0,000 || 56539,354
 Betalningar || (5) || 906,542 || 4672,185 || 5839,722 || 6532,382 || 6963,862 || 7744,842 || 8730,382 || 15149,44 || 56539,354
  TOTALA administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för särskilda program(**) || (6) || 23,278 || 27,078 || 27,778 || 28,678 || 29,478 || 30,378 || 30,678 || 0 || 197,346
 TOTALA anslag under RUBRIK 1(**) i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || 5637,000 || 6403,300 || 7196,900 || 8028,300 || 8908,100 || 9801,500 || 10761,600 || 0,000 || 56736,700
 Betalningar || =5+ 6 || 929,820 || 4699,263 || 5867,500 || 6561,060 || 6993,340 || 7775,220 || 8761,060 || 15149,437 || 56736,700
 (**) Inklusive belopp från GD REGIO (Sammanhållningsfonden).
 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen
 påverkas av förslaget eller initiativet: (ej tillämpligt)
  TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || || || || || || || || ||
 Betalningar || (5) || || || || || || || || ||
  TOTALA administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för särskilda program || (6) || || || || || || || || ||
 TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–4 i den fleråriga budgetramen (referensbelopp) || Åtaganden || =4+ 6 || || || || || || || || ||
 Betalningar || =5+ 6 || || || || || || || || ||
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || ”Administrativa utgifter”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT
 GD: MOVE ||
  Personalresurser || 4,198 || 4,516 || 4,771 || 5,089 || 5,280 || 5,280 || 5,280 || 34,414
  Övriga administrativa utgifter || 1,100 || 1,110 || 1,120 || 1,230 || 1,240 || 1,250 || 1,260 || 8,310
 TOTALT GD MOVE || Anslag || 5,298 || 5,626 || 5,891 || 6,319 || 6,520 || 6,530 || 42,724 || 42,724
 GD: ENER (*) ||
  Personalresurser || 5,406 || 6,233 || 7,123 || 7,315 || 7,315 || 7,506 || 7,506 || 48,404
  Övriga administrativa utgifter || 0,171 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 1,797
 TOTALT GD ENER || || 5,577 || 6,404 || 7,294 || 7,786 || 7,486 || 7,677 || 7,977 || 50,201
 GD: INFSO (*) ||
  Personalresurser || 11,117 || 12,451 || 14,484 || 15,310 || 16,263 || 17,025 || 17,279 || 103,929
  Övriga administrativa utgifter || 0,200 || 0,210 || 0,220 || 0,230 || 0,240 || 0,250 || 0,260 || 1,610
 TOTALT GD INFSO || Anslag || 11,317 || 12,661 || 14,704 || 15,540 || 16,503 || 17,275 || 17,539 || 105,539
 (*) GD ENER och GD INFSO planerar också att
 (delvis) lägga ut genomförandet av FSE på externa organ. Belopp och fördelning
 kommer om nödvändigt att justeras med hänsyn till resultaten av
 externaliseringsprocessen.
 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || 22,192 || 24,691 || 27,889 || 29,645 || 30,509 || 31,482 || 32,056 || 198,464
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 || || || År 2014[79] || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || > 2020 || TOTALT
 TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5(*) i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 4176,192 || 4910,691 || 5674,889 || 6464,645 || 7283,509 || 8132,482 || 9013,056 || 0,000 || 45655,464
 Betalningar || 946,912 || 3745,654 || 4787,189 || 5348,305 || 5725,949 || 6426,902 || 7235,216 || 11439,337 || 45655,464
 (*) Exklusive belopp från GD REGIO
 (Sammanhållningsfonden).
 || || || År 2014[80] || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || > 2020 || TOTALT
 TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5(**) i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 5659,192 || 6427,991 || 2327,889 || 8057,945 || 8057,945 || 9832,982 || 10793,656 || 0,000 || 56935,164
 Betalningar || 952,012 || 4723,954 || 5895,389 || 6590,705 || 7023,849 || 7806,702 || 8793,116 || 15149,437 || 56935,164
 (**) Inklusive belopp från GD REGIO
 (Sammanhållningsfonden).
 3.2.2.
 Beräknad inverkan på driftsanslagen
 ̈ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk
 X Förslaget/initiativet kräver att
 driftsanslag tas i anspråk enligt följande:
 Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till
 tre decimaler)
 Mål-, åtgärds- och resultatbeteckning ò || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || TOTALT ||
 RESULTAT ||
 Typ av resultat[81] || Genomsnittliga kostnader för resultaten || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Antal resultat || Kostnad || Totalt antal resultat || Total kostnad
 || SPECIFIKA MÅL[82] transportnät ... ||
 – Resultat || Detta förväntas bidra till finansieringen av totalt 150 miljarder euro i investeringar av de beräknade investeringar på 237 618,21 miljoner euro som anges i förteckningen över i förväg identifierade projekt för transportinfrastruktur i del 1 i bilagan till FSE-förordningen. ||
 || – 2 256,9 miljoner euro i EU-bidrag genom finansieringsinstrument kommer att generera investeringar på 40 miljarder euro. – 11 238,3 miljoner euro i EU-bidrag genom Sammanhållningsfonden kommer att generera investeringar på 11,5 miljarder euro. – Återstående 22 230,5 miljoner euro i EU-bidrag kommer att generera investeringar på 98,5 miljarder euro (baserat på en genomsnittligt medfinansieringsnivå på 20 %). ||
 (miljoner euro) || Uppskattade investeringar för de i förväg identifierade projekt som ingår i förteckningen i del 1 i bilagan till FSE-förordningen
 Horisontella prioriteringar || 47.500,00
 varav Sesar || 30.000,00
 1. Korridoren Östersjön – Adriatiska havet || 13.353,20
 2. Warszawa – Berlin – Amsterdam/Rotterdam – Felixstowe – Midlands || 5.673,00
 3. Medelhavskorridoren || 37.690,00
 4. Hamburg – Rostock – Burgas/gränsen till TR – Piraeus – Lefkosia || 8.037,60
 5. Helsingfors – Valletta || 31.936,00
 6. Genua – Rotterdam || 15.622,50
 7. Lissabon - Strasbourg || 17.170,00
 8. Dublin – London – Paris – Bryssel || 4.582,00
 9. Amsterdam – Basel/Lyon – Marseille || 12.551,30
 10. Strasbourg – Donau-korridoren || 15.939,40
 Övriga sträckor i stomnätet || 27.563,21
 Totalt || 237.618,21
 Detaljerade
 uppgifter för varje korridor kommer att finnas tillgängliga under planeringen
 och genomförandet av programmet.
 || SPECIFIKA MÅL energinät
 – Resultat || Genomförande av de elva prioriterade korridorerna och områdena för i genomsnitt 940,514 miljoner euro per korridor ||
 || SPECIFIKA MÅL telekommunikationsnät[83]:
 – Resultat || Infrastruktur för digitala tjänster som utvecklats och inrättats i Europa || Följande infrastrukturer för digitala tjänster förväntas få stöd genom FSE: · Interoperabel elektronisk identifiering och autentisering i Europa · Europeisk central plattform för sammankoppling av europeiska företagsregister · Elektroniska förfaranden för att upprätta och driva företag i ett annat europeiskt land · Interoperabla gränsöverskridande elektroniska upphandlingstjänster · Interoperabla gränsöverskridande tjänster för e-juridik · Interoperabla gränsöverskridande tjänster för e-hälsa · || 2446,000
 – Resultat || Antal tusen hushåll med bredbandsanslutning till internet || 0.18 || 1827 || 321,000 || 3573 || 627,800 || 5547 || 974,600 || 6269 || 1101,400 || 8031 || 1411,200 || 9276 || 1630,000 || 11126 || 1955,000 || 45649 || 8021,000
 || Delsumma för specifikt mål telekommunikationer || || 679,000 || || 843,800 || || 1 302,600 || || 1 621,400 || || 1 734,200 || || 2 003,000 || || 2 284,000 || || 10 468,000
 || TOTALA KOSTNADER || || || || || || || || || || || || || || || || 56 539,354
 ||
 || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3.
 Beräknad inverkan på de administrativa anslagen
 3.2.3.1.
 Sammanfattning
 ̈ Förslaget/initiativet kräver inte att administrativa anslag tas i
 anspråk
 X Förslaget/initiativet kräver att
 administrativa anslag tas i anspråk enligt följande:
 Miljoner euro
 (avrundat till tre decimaler)
 GD MOVE || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT
 RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || ||
 Personalresurser || 4,198 || 4,516 || 4,771 || 5,089 || 5,280 || 5,280 || 5,280 || 34,414
 Övriga administrativa utgifter || 1,100 || 1,110 || 1,120 || 1,230 || 1,240 || 1,250 || 1,260 || 8,310
 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 5,298 || 5,626 || 5,891 || 6,319 || 6,520 || 6,530 || 6.54 || 42,724
 Belopp utanför RUBRIK 5[84] i den fleråriga budgetramen (*) || || || || || || || ||
 Personalresurser || || || || || || || ||
 Övriga utgifter av administrativ karaktär 06 01 04 31 || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || 122,6
 Övriga utgifter av administrativ karaktär 13 01 04 XX || 5,1 || 5,4 || 5,6 || 5,9 || 6,2 || 6,6 || 6,6 || 41,4
 Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 (**) i den fleråriga budgetramen || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || 122,6
 Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 17,8 || 22,9 || 23,4 || 24,1 || 24,7 || 25,4 || 25,7 || 164,0
 TOTALT MOVE(**) || 17,998 || 23,126 || 23,691 || 24,519 || 25,02 || 25,33 || 25,64 || 165,324
 TOTALT MOVE || 23,098 || 28,526 || 29,291 || 30,419 || 31,22 || 31,93 || 32,24 || 206,724
 (*) Med antagandet att de delar av FSE som
 avser transport och Sammanhållningsfonden kommer att delegeras till
 genomförandeorganet för TEN-T.
 (**) Exklusive 13 01
 04 XX Sammanhållningsfonden
 Miljoner euro (avrundat
 till tre decimaler)
 GD ENER || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT
 RUBRIK 5 (*) i den fleråriga budgetramen || || || || || || || ||
 Personalresurser || 5,406 || 6,233 || 7,123 || 7,315 || 7,315 || 7,506 || 7,506 || 48,404
 Övriga administrativa utgifter || 0,171 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 1,797
 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 5,577 || 6,404 || 7,294 || 7,786 || 7,486 || 7,677 || 7,977 || 50,201
 Belopp utanför RUBRIK 5[85] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || ||
 Personalresurser || || || || || || || ||
 Övriga utgifter av administrativ karaktär (**) || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 15,346
 Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 15,346
 TOTALT ENER || 9,055 || 8,382 || 9,272 || 9,764 || 9,464 || 9,655 || 9,955 || 65,547
 (*) GD ENER planerar att (delvis) lägga ut genomförandet av FSE på externa
 organ. Belopp och fördelning kommer om nödvändigt att justeras med hänsyn till
 resultaten av externaliseringsprocessen.
 (**) Anslagen omfattar utgifter för
 EU-samordnare. Dessutom kan Acer få i uppgift att utföra uppgifter enligt
 bestämmelserna i förordningen om riktlinjer för transeuropeisk
 energiinfrastruktur efter vidare beslut.
 Miljoner euro
 (avrundat till tre decimaler)
 GD INFSO || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT
 RUBRIK 5 (*) i den fleråriga budgetramen || || || || || || || ||
 Personalresurser || 11,117 || 12,451 || 14,484 || 15,310 || 16,263 || 17,025 || 17,279 || 103,929
 Övriga administrativa utgifter || 0,2 || 0,21 || 0,22 || 0,23 || 0,24 || 0,25 || 0,26 || 1,61
 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 11,317 || 12,661 || 14,704 || 15,540 || 16,503 || 17,275 || 17,539 || 105,539
 Belopp utanför RUBRIK 5[86] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || ||
 Personalresurser || || || || || || || ||
 Övriga utgifter av administrativ karaktär || 2 || 2,2 || 2,4 || 2,6 || 2,8 || 3 || 3 || 18
 Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 2 || 2,2 || 2,4 || 2,6 || 2,8 || 3 || 3 || 18
 TOTALT INFSO || 13,317 || 14,861 || 17,104 || 18,140 || 19,303 || 20,275 || 20,539 || 123,539
 (*) GD INFSO planerar att (delvis) lägga ut genomförandet av FSE på externa
 organ. Belopp och fördelning kommer om nödvändigt att justeras med hänsyn till
 resultaten av externaliseringsprocessen.
 TOTALA administrativa anslag under rubrik 5 i den fleråriga budgetramen || 22,192 || 24,691 || 27,889 || 29,645 || 30,509 || 31,482 || 32,056 || 198,464
 TOTALA administrativa anslag utanför rubrik 5 i den fleråriga budgetramen(*) || 18,178 || 21,678 || 22,178 || 22,778 || 23,278 || 23,778 || 24,078 || 155,946
 TOTALA administrativa anslag utanför rubrik 5 i den fleråriga budgetramen || 23,278 || 27,078 || 27,778 || 28,678 || 29,478 || 30,378 || 30,678 || 197,346
 Totala administrativa anslag (*) || 40,37 || 46,369 || 50,067 || 52,423 || 53,787 || 55,26 || 56,134 || 354,410
 Totala administrativa anslag || 45,47 || 51,769 || 55,667 || 58,323 || 59,987 || 61,86 || 62,734 || 395,810
 (*) Exklusive 13 01 04 XX
 Sammanhållningsfonden
 3.2.3.2.
 Beräknat personalbehov
 ̈ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk
 X Förslaget/initiativet kräver att
 personalresurser tas i anspråk enligt följande:
 Uppgifterna ska uttryckas i
 heltidsekvivalenter
 || GD MOVE || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020
  Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) ||
 || 06 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 26 || 28 || 29 || 31 || 32 || 32 || 32
 || XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || ||
 || 06 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 ||  Extern personal (i heltidsekvivalenter)[87] ||
 || 06 01 02 01 (KA, INT, SNE – totalt) || 14 || 15 || 17 || 18 || 19 || 19 || 19
 || XX 01 02 02 (KA, INT, JED, LA och SNE vid delegationerna) || || || || || || ||
 || XX 01 04 yy[88] || || || || || || || ||
 || || || || || || || ||
 || 06 01 05 02 (KA, INT, SNE – indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (KA, INT, SNE – direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || ||
 || TOTALT MOVE || 40 || 43 || 46 || 49 || 51 || 51 || 51
 XX motsvarar det politikområde eller den
 avdelning i budgeten som avses.
 Personalbehoven ska
 täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att
 förvalta åtgärden i fråga, och/eller genom en omfördelning av personal inom
 generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan
 tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga
 förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i
 fråga om budgetmedel. Belopp och fördelning kommer att justeras beroende på
 resultaten av den planerade externaliseringsprocessen.
 Beskrivning av
 arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda || Utformning av politik och strategier, förvaltning och kontroll av program, val av projekt, samordning och kontakt med alla intressenter på programnivå (ministerier, andra generaldirektorat, europeiska institutioner, internationella banker (t.ex. EIB), övervakning och kontroll av berörda organ (extern personal).
 Extern personal || Förvaltning av informationssystemet TENtec: insamling av tekniska, finansiella och geografiska uppgifter för analys, förvaltning och politiskt beslutsfattande rörande programmet.
 Uppgifterna ska uttryckas i
 heltidsekvivalenter
 || GD ENER || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020
  Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) ||
 || 32 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 34 || 39 || 45 || 45 || 45 || 46 || 46
 || XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 ||  Extern personal (i heltidsekvivalenter)[89] ||
 || 32 01 02 01 (KA, INT, SNE – totalt) || 17 || 20 || 22 || 25 || 25 || 26 || 26
 || XX 01 02 02 (KA, INT, JED, LA och SNE vid delegationerna) || || || || || || ||
 || XX 01 04 yy[90] || – vid huvudkontoret[91] || || || || || || ||
 || – vid delegationer || || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (KA, INT, SNE - indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (KA, INT, SNE - direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || ||
 || TOTALT ENER || 51 || 59 || 67 || 70 || 70 || 72 || 72
 XX motsvarar det politikområde eller den
 avdelning i budgeten som avses.
 Personalbehoven ska
 täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att
 förvalta åtgärden i fråga, och/eller genom en omfördelning av personal inom
 generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan
 tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga
 förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i
 fråga om budgetmedel. Belopp och fördelning kommer att justeras beroende på
 resultaten av den planerade externaliseringsprocessen.
 Beskrivning av
 arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda || – Stöd till regionala och tematiska forum vid identifiering av projekt av gemensamt intresse – Urvalsprocess – Förvaltning av årliga inbjudningar att lämna förslag och urval av projekt för finansiellt stöd från EU – Finansiell förvaltning och projektförvaltning – Utvärderingar
 Extern personal || – Stöd till regionala och tematiska forum vid identifiering av projekt av gemensamt intresse – Urvalsprocess – Förvaltning av årliga inbjudningar att lämna förslag och urval av projekt för finansiering – Finansiell förvaltning och projektförvaltning – Utvärderingar
 Uppgifterna ska uttryckas i
 heltidsekvivalenter
 || GD INFSO || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020
  Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) ||
 || 09 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 83 || 93 || 108 || 114 || 121 || 127 || 129
 || XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 ||  Extern personal (i heltidsekvivalenter)[92] ||
 || 09 01 02 01 (KA, INT, SNE – totalt) || 9 || 10 || 12 || 13 || 14 || 14 || 14
 || XX 01 02 02 (KA, INT, JED, LA och SNE vid delegationerna) || || || || || || ||
 || XX 01 04 yy[93] || – vid huvudkontoret[94] || || || || || || ||
 || – vid delegationer || || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (KA, INT, SNE - indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (KA, INT, SNE - direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || ||
 || TOTALT || 92 || 103 || 120 || 127 || 135 || 141 || 143
 XX motsvarar det politikområde eller den
 avdelning i budgeten som avses.
 Personalbehoven ska
 täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att
 förvalta åtgärden i fråga, och/eller genom en omfördelning av personal inom
 generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan
 tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga
 förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i
 fråga om budgetmedel. Belopp och fördelning kommer att justeras beroende på
 resultaten av den planerade externaliseringsprocessen.
 Beskrivning av
 arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda || Politisk och strategisk samordning, programförvaltning, projekt- och bidragsförvaltning
 Extern personal || Projekt och bidragsförvaltning
 Totala beräknade behov av personalresurser || 183 || 205 || 233 || 246 || 256 || 264 || 266
 3.2.4.
 Förenlighet med den fleråriga budgetramen för
 2014–2020
 X Förslaget/initiativet är förenligt med den
 fleråriga budgetramen för 2014–2020
 ̈ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken
 i den fleråriga budgetramen
 Förklara i förekommande fall vilka ändringar i
 planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp.
 Ej
 tillämpligt
 ̈ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen
 utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[95]
 Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda
 rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.
 Ej
 tillämpligt
 3.2.5.
 Bidrag från tredje part
 X Det ingår inga bidrag från tredje part i
 det aktuella förslaget eller initiativet
 Förslaget eller initiativet kommer att
 medfinansieras enligt följande:
 Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || Totalt
 Ange vilken extern organisation som bidrar till medfinansieringen || || || || || || || ||
 TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering || || || || || || || ||
 3.3.
 Beräknad inverkan på inkomsterna
 ̈ Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida.
 X Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna
 på följande sätt:
 –
 ̈ Påverkan på egna medel
 –
 X Påverkan på ”diverse inkomster”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel: || Belopp som förts in för det innevarande budgetåret || Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna[96]
 År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många kolumner som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Artikel .... || || || || || || || ||
 Ange vilka budgetrubriker
 i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att
 avsättas för särskilda ändamål.
 ska
 fastställas (Intäkterna från finansieringsinstrumenten ska återanvändas under
 programmets löptid och i slutändan lösas in som inkomster tillsammans med
 huvudbeloppet vid programmets slut).
 Ange med vilken metod
 inverkan på inkomsterna har beräknats.
 [1] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet,
 rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – En
 budget för Europa 2020, 29 juni 2011, KOM(2011) 500 slutlig.
 [2] Minskning av utsläppen av växthusgaser med 20 %,
 andel förnybar energi i EU:s slutliga energiförbrukning på 20 % samt
 ökning av energieffektiviteten fram till 2020 med 20 %.
 [3] En ny strategi för den inre marknaden – i
 ekonomins och samhällets tjänst för Europa, rapport från Mario Monti till Europeiska kommissionens ordförande, 9
 maj 2010, s. 64–65.
 [4] KOM(2011) XXX om inledningen av en pilotfas för Europa
 2020-initiativet för projektobligationer.
 [5] KOM(2011) 500.
 [6] Kommissionens meddelande om översyn av budgeten
 (KOM(2010) 700), om smart lagstiftning (KOM(2010) 543), och om en budget för
 Europa 2020 (KOM(2011) 500).
 [7] KOM(2010) 700, s. 5.
 [8] Se konsekvensbedömningar för reviderade riktlinjer för
 transeuropeiska transportnät, SEK(2011) xxx, för reviderade riktlinjer för
 transeuropeiska energinät, SEK(2011) xxx och för riktlinjer för e-TEN,
 SEK(20111) xxx.
 [9] Alla belopp i 2011 års fasta priser. Motsvarande belopp
 i löpande priser återfinns i finansieringsöversikten för rättsakten.
 [10] KOM(2011) 144.
 [11] EUT C [...], [...], s. [...].
 [12] EUT C [...], [...], s. [...].
 [13] EUT C [...], [...], s. [...].
 [14] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet,
 rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, En
 digital agenda för Europa , KOM(2010) 245 slutlig, 26.8.2010, s. 2.
 [15] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet,
 rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Inremarknadsakten
 – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre
 marknaden ”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt”, KOM(2011) 206
 slutlig, 13.4.2011.
 [16] Europaparlamentets resolution 2010/2211(INI).
 [17] Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde,
 KOM(2011) 144.
 [18] Europaparlamentets resolution 2009/2096(INI).
 [19] Rådets dokument 10850/09.
 [20] EUT L ..., s. ....
 [21] http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten-t-policy/review/doc/expert-groups/expert_group_5_final_report.pdf.
 [22] I 2011 års priser.
 [23] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet,
 rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Prioriteringar
 för energiinfrastrukturen för 2020 och framåt – Förslag för ett
 integrerat europeiskt energinätverk, KOM(2010) 677 slutlig, 17.11.2010.
 [24] Rådets dokument 6950/11.
 [25] EUCO 2/1/11.
 [26] EUT L ..., s. ....
 [27] KOM(2010) 2020 slutlig, 3.3.2010.
 [28] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska
 ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, En digital agenda för
 Europa , KOM(2010) 245 slutlig/2, 26.8.2010.
 [29] Europeiska rådets slutsatser om en ny europeisk strategi för
 sysselsättning och tillväxt – Slutlig utformning och genomförande av Europa
 2020-strategin, 17 juni 2010.
 [30] Rådets slutsatser om En digital agenda för Europa – det 3017:e
 mötet i rådet (transport, telekommunikation och energi) i Bryssel den 31 maj
 2010.
 [31] EUT L ..., s. ....
 [32] KOM(2011) XXX, om en ram för nästa generations finansieringsinstrument.
 [33] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet,
 rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén - Främjande
 av privata och offentliga investeringar i syfte att bidra till en ekonomisk
 återhämtning och långsiktig strukturanpassning utveckling av offentlig-privata
 partnerskap, KOM(2009) 615 slutlig.
 [34] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet,
 rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och de
 nationella parlamenten – Översyn av EU:s budget, KOM(2010) 700 slutlig,
 19.10.2010.
 [35] EUT L 162, 22.6.2007, s. 1.
 [36] EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [37] EGT L 228, 23.9.1995, s. 1.
 [38] EUT L ..., s. ....
 [39] EUT L ..., s. ....
 [40] EUT L ..., s. ....
 [41] EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.
 [42] Om rätt förutsättningar föreligger, upp till 30 %.
 [43] Alla belopp i 2011 års fasta
 priser. Motsvarande belopp i löpande priser återfinns i finansieringsöversikten
 för rättsakten.
 [44] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 680/2007 av den
 20 juni 2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på
 området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet,
 EUT L 162, 22.6.2007, s. 1.
 [45] KOM(2011) 615 slutlig.
 [46] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.
 [47] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet,
 rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - En
 budget för Europa 2020 – Del II: Policybeskrivningar, KOM(2011) 500
 slutlig, 29.6.2011, s. 7.
 [48] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad
 budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB.
 [49] I den mening som avses i artikel 49.6 a respektive 49.6 b
 i budgetförordningen.
 [50] Roman Friedrich, Karim
 Sabbagh, Bahjat El-Darwiche, och Milind Singh (2009): Digital Highways. The
 Role of Government in 21st Century Infrastructure. Booz &
 Company.
 [51] OECD (2010), OECD Information Technology Outlook 2010,
 OECD Publishing. Tillgänglig på: http://dx.doi.org/10.1787/it_outlook-2010-en.
 Åtkomst den 17 maj 2011.
 [52] Detta är prognosen för investeringar som gjorts oberoende
 av och utan insats från FSE.
 [53] Detta är prognosen för vad som är möjligt genom FSE.
 [54] Detta förutsätter 6,5 miljarder euro från FSE med en
 hävstångseffekt för privata och (andra) offentliga investeringar på 7 gånger.
 [55] Mätt som medborgare och företag som använder tjänster för
 e-förvaltning.
 [56] Gränsöverskridande offentliga tjänster: kan ännu inte
 mätas eftersom förteckningen över tjänster fortfarande håller på att utarbetas
 av medlemsstaterna (digitala agendan, åtgärd nr 91, ska slutföras senast slutet
 av 2011).
 [57] Närmare förklaringar av de olika metoderna för
 genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen
 återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [58] Organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen.
 [59] Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 [60] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.
 [61] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella
 kandidatländer i västra Balkan.
 [62] Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 [63] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.
 [64] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella
 kandidatländer i västra Balkan.
 [65] Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 [66] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.
 [67] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella
 kandidatländer i västra Balkan.
 [68] Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 [69] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.
 [70] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella
 kandidatländer i västra Balkan.
 [71] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska
 börja genomföras.
 [72] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
 genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
 s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 [73] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska
 börja genomföras.
 [74] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
 genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
 s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 [75] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska
 börja genomföras.
 [76] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
 genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
 s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 [77] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska
 börja genomföras.
 [78] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
 genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
 s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 [79] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska
 börja genomföras.
 [80] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska
 börja genomföras.
 [81] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster
 som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal
 kilometer väg som har byggts).
 [82] Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika
 mål...”.
 [83] Den slutliga fördelningen av medel som spenderas genom
 finansieringsinstrument respektive bidrag kommer att bero på
 finansieringsinstrumentens genomslag på marknaden.
 [84] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
 genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
 s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 [85] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
 genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
 s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 [86] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
 genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
 s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 [87] KA = kontraktsanställda, INT = vikarier
 (interimspersonal), JED = ”Jeune Expert en Délégation” (unga delegerade
 experter), LA = lokalanställd, SNE = utstationerade nationella experter.
 [88] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom
 driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).
 [89] KA = kontraktsanställda, INT = vikarier
 (interimspersonal), JED = ”Jeune Expert en Délégation” (unga delegerade
 experter), LA = lokalanställd, SNE = utstationerade nationella experter.
 [90] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom
 driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).
 [91] Inom förvaltningen av strukturfonderna, Europeiska
 jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) samt Europeiska fiskerifonden
 (EFF).
 [92] KA = kontraktsanställda, INT = vikarier
 (interimspersonal), JED = ”Jeune Expert en Délégation” (unga delegerade
 experter), LA = lokalanställd, SNE = utstationerade nationella experter.
 [93] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom
 driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).
 [94] Inom förvaltningen av strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden
 för landsbygdsutveckling (EJFLU) samt Europeiska fiskerifonden (EFF).
 [95] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.
 [96] När det gäller traditionella egna medel (tullar och
 sockeravgifter ) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag
 för uppbördskostnader.