type: wikipedia

text:
Der Große Billbach (teilweise auch Buchauer Bach und Weißenbach) ist ein rechter Zufluss des Buchauer Baches, im Markt St. Gallen im Bezirk Liezen, Steiermark, Österreich.
 Verlauf
 Der Große Billbach entspringt westlich des Großen Buchstein auf ca. und verläuft zunächst in nordwestlicher Richtung westlich des Radmerkogels durch den schluchtartigen Großen Billbachgraben. Danach wendet er sich nach Norden und mündet auf in der Buchau in den Buchauer Bach, wobei der Große Billbach oftmals seinen Namen beibehält, bis dieser auf in den Spitzenbach mündet. Durch diesen Zusammenfluss entsteht der Weißenbach, der auch den Beinamen Großer Billbach trägt.
 Einzelnachweise


type: other

text:
La nuova imposta sul reddito delle società
 Inserito il 07 novembre 2004 alle 14:03:28 da strazza.
 Le modifiche. I soggetti passivi Disciplina degli utili delle società ed enti commerciali soggetti all'Ires Il consolidato e la trasparenza fiscale
 Le modifiche. I soggetti passivi
 Il decreto legislativo n. 344/03, emanato in attuazione della legge delega n. 80/2003, ha introdotto nel nostro sistema la nuova imposta sul reddito delle società.
 L’obiettivo è rendere più competitiva l’economia nazionale, allineandola a quella dei Paesi economicamente più evoluti e, soprattutto, far recuperare lo svantaggio che le imprese nazionali, in prevalenza di piccole e medie dimensioni e con un alto tasso di utilizzo del capitale umano, subiscono a causa di una normativa fiscale non sempre adeguata alle esigenze della moderna economia di mercato. Il fine ultimo è quello di ottenere la riduzione progressiva del prelievo derivante da un lato dalla riduzione delle aliquote e, dall’altro, dall’allargamento della base imponibile.
 La riforma vuole dar vita ad un prelievo che non “colpisca” il reddito nelle fasi di distribuzione, ma si focalizzi sul momento della produzione in capo all’impresa. Subisce, così, una sostanziale modifica il regime fiscale dei dividendi, che non saranno più corredati dal credito d’imposta e saranno sostanzialmente esenti, se incassati da soggetti Ires, mentre subiranno una tassazione ridotta negli altri casi. Accanto all’esenzione dei dividendi è stato introdotto il regime della participation exemption al fine di adeguare il nostro sistema fiscale a quelli maggiormente attraenti per le holding.
 Non saranno più deducibili le svalutazioni delle partecipazioni, dovendosi fare particolare attenzione alle disposizioni transitorie.
 Novità assolute anche quelle del consolidato fiscale, sia nazionale che mondiale, del regime opzionale di tassazione per trasparenza delle società di capitali e l’adozione di un sistema di tassazione ad aliquota unica al posto di un sistema di tassazione duale caratterizzato dalla DIT e dall’applicazione di imposte sostitutive sulle operazioni straordinarie.
 Altro intervento di rilievo della riforma è quello in materia di ristrutturazioni aziendali, dove il sistema abbandona il meccanismo delle imposte sostitutive per tornare nei “nuovi” regimi ordinari di tassazione. In linea, poi, con le novità introdotte dalla riforma del diritto societario, anch’esse operative dal 1° gennaio 2004, il legislatore tributario ha previsto specifiche disposizioni per il disinquinamento fiscale del bilancio e per la connessa disciplina delle operazioni in valuta.
 Il D. Lgs 344/2003, entrato in vigore il primo gennaio 2004, interviene poi anche su importanti aspetti di fiscalità internazionale, scrivendo il meccanismo del credito d’imposta per i redditi prodotti all’estero.
 Le disposizioni in commento trovano applicazione nel periodo d'imposta che decorre dal primo gennaio 2004.
 2. MODIFICHE INTRODOTTE DALLA RIFORMA
 Nella precedente versione del TUIR, le disposizioni attinenti la determinazione del reddito d’impresa venivano dettate in ambito IRPEF (articoli da 51 a 79) e richiamate negli articoli che disciplinavano l’IRPEG. Nel testo attuale, al contrario, in conformità a quanto previsto della legge delega, le regole per la determinazione del reddito d’impresa vengono dettate nell’ambito IRES e richiamate negli articoli che disciplinano l’IRE.
 Nella nuova IRES gli utili sono tassati in via definitiva in capo alla società che li ha prodotti e non più in capo ai soci ed esclusi dal reddito dei dividendi percepiti dai soci stessi, eliminando così la doppia imposizione economica. Tale modifica ha portato all’eliminazione del credito di imposta sui dividendi
 (sistema che consentiva di effettuare la tassazione definitiva degli utili societari in capo ai soci) e all’introduzione di un nuovo regime di esenzione delle plusvalenze (c.d. participation exemption), considerato che le plusvalenze da realizzo di partecipazioni esprimono utili già tassati in capo alla società partecipata ovvero utili che saranno tassati in capo alla stessa società al momento della produzione. Parallelamente a quanto previsto per le plusvalenze, la riforma ha coerentemente previsto la indeducibilità delle minusvalenze derivanti dal realizzo di partecipazioni cui è applicabile la participation exemption, nonché un regime di indeducibilità per tutte le minusvalenze derivanti dalla valutazione delle partecipazioni. Tale regime è volto ad evitare che le società residenti ricorrano a strutture appositamente costituite all’estero al solo scopo di beneficiare dell’esenzione sulle plusvalenze ivi prevista, ma soprattutto a localizzare nel nostro Paese società controllate da soggetti residenti in Paesi in cui il regime in parola non è ancora operante. A controbilanciare l’eliminazione del credito di imposta sui dividendi e la svalutazione delle partecipazioni vi sono i nuovi istituti del consolidato nazionale, del consolidato mondiale e della trasparenza per le società di capitali.
 Questi gli articoli che introducono le principali novità contemplate dalla Riforma:
  articolo 77: fissazione dell’aliquota IRES al 33 per cento;
  articolo 87: introduzione della c.d. “participation exemption”;
  articolo 89: esenzione parziale (di solito pari al 95 % nel caso di percettori soggetti ad IRES) dei dividendi per i quali non spetta alcun credito d’imposta;
  articolo 96: pro-rata di deducibilità degli interessi passivi , da calcolarsi sugli interessi risultanti dall’applicazione del pro-rata di indeducibilità patrimoniale (articolo 97) e della thin capitalization (articolo 98);
  articolo 97: pro-rata patrimoniale, che limita la deducibilità degli interessi passivi nel caso di possesso di partecipazioni che si qualificano per l’esenzione di cui all’articolo 87, qualora il relativo valore d’iscrizione in bilancio ecceda il patrimonio netto contabile;
  articolo 98: introduzione della c.d. thin capitalization, cioè l’indeducibilità dei finanziamenti erogati o garantiti da soci qualificati nel caso in cui l’ammontare degli stessi superi di quattro volte il patrimonio netto contabile di riferimento;
  articolo 109: disinquinamento del bilancio da rettifiche fiscali;
  articoli 115 e 116: introduzione del regime di trasparenza fiscale che consente, in presenza di diffuse ed equilibrate partecipazioni, di attribuire il reddito delle società IRES ai soci così come avviene per le società di persone;
  articoli da 117 a 129: consolidato nazionale, vale a dire un nuovo sistema opzionale di tassazione per i gruppi di società;
  articoli da 130 a 142: consolidato mondiale, che offre la possibilità, a determinate condizioni, di optare per la tassazione di gruppo includendo la totalità delle società controllate non residenti;
  articolo 165: credito d’imposta per i redditi prodotti all’estero, con rilevanti modifiche alla disciplina prevista in materia dall’articolo 15 del TUIR ante riforma;
  articoli da 170 a 184: operazioni straordinarie.
 Diversi sono stati gli articoli abrogati dall’attuale riforma:
  articolo 14: crediti d’imposta distribuiti da società ed enti;
  articolo 72: accantonamenti per rischi di cambio;
  articolo 92: crediti d’imposta;
  articoli da 96 a 99: dividendi esteri, dividendi distribuiti da società non residenti, sopraprezzi di emissione e interessi di conguaglio, prestiti obbligazionari e annullamento di azioni proprie;
  articoli da 105 a 107: adempimenti per l’attribuzione del credito d’imposta ai soci o partecipanti sugli utili distribuiti, credito d’imposta sulla distribuzione degli utili fruenti di agevolazioni territoriali e per le imposte pagate all’estero;
  articoli da 115 a 121: presupposto dell’imposta, soggetti passivi, redditi prodotti nel territorio dello Stato, base imponibile, periodo d’imposta, deduzioni e aliquota;
  articolo 136: entrata in vigore.
 L’art. 73 del T.U., così come modificato dall’art. 1 del D. Lgs.12.12.03, n. 344, recita:
 Leggendo quanto disposto dall’articolo su citato, i soggetti passivi dell’IRPEF possono essere raggruppati in quattro categorie:
 1. società di capitali, società cooperative e mutue assicuratrici residenti;
 2. enti residenti con oggetto, esclusivo o principale, l’esercizio di attività commerciali;
 3. enti residenti con oggetto, esclusivo o principale, non consistente nell’esercizio di attività commerciali;
 4. società ed enti di ogni tipo residenti.
 Tra gli enti residenti esercenti attività commerciale e non sono compresi anche quelli residenti privi di personalità giuridica quali associazioni non riconosciute, comitati, circoli, congregazioni, accademie, casse mutue.
 Tra i soggetti indicati al punto 4) rientrano le società di tipo personale e le associazioni tra professionisti ed artisti non residenti.
 In tale sede si ritiene opportuno specificare che, in base a quanto disposto dall’art. 5, comma 3 del T.U. in conformità con l’art. 2505 c.c., si intendono residenti le società e gli enti che per la maggior parte del periodo d’imposta hanno la sede legale ed amministrativa o l’oggetto principale nel territorio dello Stato. L’eventuale presenza di una società estera in Italia non rappresenta la sede della società, ma una stabile organizzazione della stessa che comporta la tassazione dei redditi prodotti dalla stabile organizzazione.
 L'art. 74 recita:
 1. Gli organi e le amministrazioni dello Stato, compresi quelli ad ordinamento autonomo, anche se dotati di personalità giuridica, i comuni, i consorzi tra enti locali, le associazioni e gli enti gestori di demanio collettivo, le comunità montane, le province e le regioni non sono soggetti all'imposta.
 b) l'esercizio di attività previdenziali, assistenziali e sanitarie da parte di enti pubblici
 istituiti esclusivamente a tal fine, comprese le aziende sanitarie locali.
 Tale articolo individua gli enti non soggetti all’imposta e nello specifico essi sono:
 - gli organi e le amministrazioni dello Stato anche se autonomi o dotati di personalità giuridica quali l’Amministrazione autonoma dei Monopoli, la Cassa Depositi e Prestiti;
 - dal 01.01.1991 i Comuni, le Province, le Comunità Montane e le Regioni;
 - dal 01.01.1998 i Consorzi tra enti locali ed enti gestori, anche di tipo associativo di demani pubblici collettivi.
 - L’esercizio di funzioni statali da parte di enti pubblici, le attività previdenziali, assistenziali e sanitarie esercitate in via esclusiva da enti pubblici istituiti a tal fine comprese le A.S.L e gli enti di beneficenza e assistenza.
 Non sono soggetti ad esclusione e quindi sottoposti all’applicazione dell’Ires:
 - i consorzi tra enti locali che svolgono attività di rilevanza economica ed imprenditoriale;
 - gli enti pubblici indicati al 2° comma dell’art. 74 per eventuali altre attività produttive di reddito d’impresa non esentate dallo stesso comma e/o per altri redditi prodotti (fondiari, di capitale, o diversi) da assoggettare ad Ires.
 La circolare ministeriale 29.08.1991 n. 26 ha individuato alcune attività svolte da A.S.L. da considerarsi commerciali e quindi tassabili: la gestione di farmacie aperte al pubblico, la prevenzione infortunistica e l’analisi veterinaria.
 La stessa circolare chiarisce che la fornitura del vitto e del pernottamento ai familiari dei ricoverati, l’utilizzo di camere mortuarie anche se rese a fronte di un corrispettivo specifico e ancora l’attività professionale intramuraria non costituiscono attività commerciale.
 Disciplina degli utili delle società ed enti commerciali soggetti all'Ires >>
 Virgilio (793)
 il corriere della sera (557)
 Agenzia ANSA (519)
 il sole24ore (427)


text:
L-eżekuzzjoni diretta skont ir-Regolament (UE) Nru 1215/2012 hija rregolata mill-Artikolu 622a tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili:
 “L-Artikolu (ġdid) 622a (il-Gazzetta tal-Istat Nru 50/2015)
 (1) Sentenza li tingħata fi Stat Membru ieħor tal-Unjoni Ewropea għandha tkun eżegwibbli mingħajr il-ħtieġa ta’ mandat ta’ eżekuzzjoni.
 (2) Il-marixxall tal-qorti għandu jwettaq l-eżekuzzjoni, fuq it-talba tal-parti kkonċernata, abbażi ta’ kopja tas-sentenza minn Stat Membru ieħor tal-Unjoni Ewropea, awtentikata mill-qorti li tkun ħarġitha, u ċertifikat maħruġ skont l-Artikolu 53 tar-Regolament (UE) Nru 1215/2012.
 (3) Meta l-marixxall tal-qorti jistabbilixxi li l-miżura jew l-ordni ma tistax tiġi eżegwita skont il-kundizzjonijiet u f’konformità ma’ dan il-Kodiċi, għandu jordna eżekuzzjoni sostitutiva.
 (4) Sentenza li tingħata fi Stat Membru ieħor tal-Unjoni Ewropea li tordna miżura proviżorja, inkluża miżura ta’ prekawzjoni, għandha tkun eżegwibbli f’konformità mal-paragrafi 1 u 2. Meta l-miżura tkun ġiet ordnata mingħajr ma l-konvenut ikun ġie mħarrek biex jidher, għandha tiġi ppreżentata prova tan-notifika tas-sentenza.
 (5) Meta jwettaq eżekuzzjoni, il-marixxall tal-qorti għandu jinnotifika kopja taċ-ċertifikat imsemmi fil-paragrafu 2, u jistieden lid-debitur biex jikkonforma b’mod volontarju. Flimkien maċ-ċertifikat għandu jkun hemm kopja tas-sentenza mogħtija fi Stat Membru ieħor tal-Unjoni Ewropea jekk din ma tkunx ġiet innotifikata lid-debitur.
 (6) Fi żmien xahar min-notifika, id-debitur jista’ jippreżenta rikors għaċ-ċaħda tal-eżekuzzjoni. Meta jkun hemm bżonn ta’ traduzzjoni tas-sentenza, it-terminu għandu jiġi sospiż sakemm din tiġi pprovduta lid-debitur.
 (7) Kwalunkwe waħda mill-partijiet tista’ tappella kontra l-adattament tal-miżura jew tal-ordni msemmija fl-Artikolu 436.”
 Għal materji relatati mal-proċedimenti ta’ eżekuzzjoni mhux irregolata mir-Regolament (UE) Nru 1215/2012, japplikaw ir-regoli ġenerali tal-Parti Ħamsa “Proċedura ta’ Eżekuzzjoni” tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili.
 Ir-rikors skont l-Artikolu 36(2) jew skont l-Artikolu 45(4) jiġi ppreżentat quddiem il-qorti provinċjali b’ġurisdizzjoni fuq l-indirizz permanenti jew irreġistrat tal-parti opposta jew, jekk il-parti ma jkollha l-ebda indirizz permanenti jew irreġistrat fil-Bulgarija, fuq l-indirizz permanenti jew irreġistrat tal-parti kkonċernata. Jekk il-parti kkonċernata ma jkollhiex lanqas indirizz permanenti jew indirizz irreġistrat fil-Bulgarija, ir-rikors għandu jsir quddiem il-Qorti tal-Belt ta’ Sofija (L-Artikolu 622 tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 Ir-rikors skont l-Artikolu 47(1) irid jiġi ppreżentat lill-qorti provinċjali b’ġurisdizzjoni fuq l-indirizz permanenti jew l-indirizz irreġistrat tad-debitur, jew fuq il-post ta’ eżekuzzjoni (L-Artikolu 622b tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 - fil-Bulgarija, il-Qorti tal-Appell ta’ Sofija (“Софийски апелативен съд”). Ir-rikors għandu jiġi ppreżentat permezz tal-qorti provinċjali li tkun ħarġet id-deċiżjoni li tiċħad l-eżekuzzjoni jew id-deċiżjoni li tikkonstata li ma hemm l-ebda raġuni għaċ-ċaħda tar-rikonoxximent.
 Appelli ulterjuri kontra d-deċiżjonijiet tal-Qorti tal-Appell ta’ Sofija għandhom jiġu ppreżentati quddiem il-Qorti Suprema ta’ Kassazzjoni (L-Artikolu 623(6) tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 Il-qrati tal-Bulgarija u awtoritajiet oħra jkollhom ġurisdizzjoni internazzjonali meta r-rikorrent jew l-attur ikun ċittadin Bulgaru jew persuna ġuridika rreġistrata fir-Repubblika tal-Bulgarija (l-Artikolu 4(1)(2) tal-Kodiċi tad-Dritt Internazzjonali Privat).
 il-Konvenzjoni bejn il-Bulgarija u l-Belġju dwar ċerti Materji Ġudizzjarji, iffirmata f’Sofija fit-2 ta’ Lulju 1930,
 il-Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u r-Repubblika Popolari Federali tal-Jugoslavja dwar l-Assistenza Legali Reċiproka, iffirmar f’Sofija fit-23 ta’ Marzu 1956, li għadu fis-seħħ bejn il-Bulgarija, is-Slovenja u l-Kroazja,
 it-Trattat bejn ir-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u r-Repubblika tal-Poplu tar-Rumanija dwar l-Assistenza Legali f’Materji Ċivili, Familjali u Kriminali, iffirmat f’Sofija fit-3 ta’ Diċembru 1958,
 il-Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u r-Repubblika tal-Poplu tal-Polonja dwar l-Assistenza Legali u r-Relazzjonijiet Legali f’Materji Ċivili, Familjali u Kriminali, iffirmat f’Varsavja fl-4 ta’ Diċembru 1961,
 il-Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u r-Repubblika tal-Poplu tal-Ungerija dwar l-Assistenza Legali f’Materji Ċivili, Familjali u Kriminali, iffirmat f’Sofija fis-16 ta’ Mejju 1966,
 il-Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u r-Repubblika Ellenika dwar l-Assistenza Legali f’Materji Ċivili u Kriminali, iffirmat f’Ateni fl-10 ta’ April 1976,
 il-Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u r-Repubblika Soċjalista taċ-Ċekoslovakkja dwar l-Assistenza Legali u r-Regolamentazzjoni tar-Relazzjonijiet f’Materji Ċivili, Familjali u Kriminali, iffirmat f’Sofija fil-25 ta’ Novembru 1976,
 il-Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u r-Repubblika ta’ Ċipru dwar l-Assistenza Legali f’Materji Ċivili u Kriminali, iffirmat f’Nikosija fid-29 ta’ April 1983,
 il-Ftehim bejn il-Gvern tar-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u l-Gvern tar-Repubblika Franċiża dwar Assistenza Legali Reċiproka f’Materji Ċivili, iffirmat f’Sofija fit-18 ta’ Jannar 1989,
 il-Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u r-Repubblika Taljana dwar l-Assistenza Legali u l-Eżekuzzjoni ta’ Sentenzi f’Materji Ċivili, iffirmat f’Ruma fit-18 ta’ Mejju 1990,
 il-Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u r-Renju ta’ Spanja dwar Assistenza Legali Reċiproka f’Materji Ċivili, iffirmat f’Sofija fit-23 ta’ Mejju 1993,
 il-Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u r-Repubblika tal-Awstrija dwar l-Assistenza Legali f’Dokumenti u Materji Ċivili, iffirmat f’Sofija fl-20 ta’ Ottubru 1967.
 L-aħħar aġġornament: 25/03/2019


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
4.2.2003 EL Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης C 26/15
 ∆ΙΚΑΣΤΗΡΙΟ
 Αποφάσεις που έλαβε το ∆ικαστήριο κατά τη σύσκεψη της 19ης Νοεμβρίου 2002
 (2003/C 26/11)
 Το ∆ικαστήριο των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, κατά τη σύσκεψη της 19ης Νοεμβρίου 2002, έλαβε τα ακόλουθα
 μεταβατικά μέτρα, τα οποία θα τεθούν σε εφαρμογή για την περίοδο από τη θέση σε ισχύ της συνθήκης
 της Νίκαιας που τροποποιεί τη συνθήκη για την Ευρωπαϊκή Ένωση, τις συνθήκες περί ιδρύσεως των Ευρω-
 παϊκών Κοινοτήτων και ορισμένες συναφείς πράξεις, η αποία, υπογράφηκε στη Νίκαια στις 26 Φεβρουαρίου
 2001 (EE C 80 της 10.3.2001), μέχρι τη θέση σε ισχύ των τροποποιήσεων του κανονισμού διαδικασίας, οι
 οποίες, κατέστησαν αναγκαίες λόγω της συνθήκης της Νίκαιας:
 Ορισμός προέδρων τμήματος
 Οι πρόεδροι τμήματος θα συνεχίσουν να ασκούν τα καθήκοντα που τους ανέθεσε το ∆ικαστήριο κατά τη σύσκεψη
 της 17ης Σεπτεμβρίου 2002 (EE C 261 της 26.10.2002).
 Σύνθεση των τμημάτων
 Η σύνθεση των τμημάτων συνεχίζει να είναι η ίδια με αυτή που όρισε το ∆ικαστήριο κατά την ίδια σύσκεψη της
 17ης Σεπτεμβρίου 2002.
 Ανάθεση των υποθέσεων στους δικαστικούς σχηματισμούς
 Εν αναμονή της θεσπίσεως κανόνων για τον ορισμό των δικαστών που θα μετέχουν στο ενδεκαμελές τμήμα, το
 ∆ικαστήριο αποφασίζει να συνεδριάζει εν ολομελεία για τις υποθέσεις που δεν θα ανατίθενται σε τριμελές ή
 πενταμελές τμήμα.


type: contracts

text:
 3.9.2009
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 232/25
 DECIZIA NR. 69/2009 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 29 mai 2009
 de modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare „acordul”, în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Anexa XIII la acord a fost modificată prin Decizia nr. 50/2009 a Comitetului mixt al SEE din 24 aprilie 2009 (1).
 (2)
 Regulamentul (CE) nr. 300/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2008 privind norme comune în domeniul securității aviației civile și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2320/2002 (2) trebuie încorporat în acord.
 (3)
 Având în vedere amplasarea geografică specifică și densitatea scăzută a populației din Islanda, precum și componența flotei de aeronave care deservesc rutele interne din Islanda, nu este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 300/2008 să se aplice serviciilor aeriene interne de pe teritoriul Islandei. Măsurile naționale de securitate aplicabile serviciilor aeriene interne din Islanda asigură un nivel de protecție adecvat.
 (4)
 Având în vedere situația specifică a statului Liechtenstein, rezultată din efectul combinat al unui teritoriu foarte mic, al unei structuri geografice specifice, precum și din faptul că traficul aerian total din Liechtenstein este foarte limitat, că nu sunt disponibile servicii aeriene internaționale regulate spre sau dinspre Liechtenstein și că infrastructura aviației civile din Liechtenstein constă într-un singur heliport, acest regulament nu ar trebui să se aplice infrastructurii aviației civile existente pe teritoriul statului Liechtenstein.
 (5)
 Regulamentul (CE) nr. 300/2008 abrogă Regulamentul (CE) nr. 2320/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (3), care este încorporat în acord și care, prin urmare, trebuie abrogat în conformitate cu acordul,
 DECIDE:
 Articolul 1
 Anexa XIII la acord se modifică după cum urmează:
 1.
 Textul de la punctul 66h [Regulamentul (CE) nr. 2320/2002 al Parlamentului European și al Consiliului] se înlocuiește cu următorul text:
 „32008 R 0300: Regulamentul (CE) nr. 300/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2008 privind norme comune în domeniul securității aviației civile și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2320/2002 (JO L 97, 9.4.2008, p. 72).
 În sensul prezentului acord, dispozițiile regulamentului se citesc cu următoarele adaptări:
 (a)
 Articolul 7 nu se aplică statelor AELS.
 (b)
 Ori de câte ori Comunitatea poartă negocieri cu o țară terță în temeiul articolului 20 în vederea încheierii unui acord pentru promovarea obiectivului «control unic de securitate», aceasta se străduiește să obțină pentru statele AELS o ofertă privind un acord similar cu țara terță respectivă. La rândul lor, statele AELS se străduiesc să încheie cu țări terțe acorduri corespunzătoare cu cele ale Comunității.
 (c)
 Măsurile prevăzute de prezentul regulament nu se aplică serviciilor aeriene interne de pe aeroporturile de pe teritoriul Islandei.
 (d)
 Măsurile prevăzute de prezentul regulament nu se aplică infrastructurii aviației civile existente pe teritoriul statului Liechtenstein.”
 2.
 Se elimină textul de la apendicele 8.
 Articolul 2
 Textele Regulamentului (CE) nr. 300/2008 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 3
 Prezenta decizie intră în vigoare la 30 mai 2009, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE (4).
 Articolul 4
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 29 mai 2009.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Alan SEATTER
 (1) JO L 162, 25.6.2009, p. 31.
 (2) JO L 97, 9.4.2008, p. 72.
 (3) JO L 355, 30.12.2002, p. 1.
 (4) Au fost semnalate obligații constituționale.


type: legislation

text:
 23.4.2021
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 139/161
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/664 AL COMISIEI
 din 22 aprilie 2021
 privind un cadru de reglementare pentru U-space
 (Text cu relevanță pentru SEE)
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2018 privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2111/2005, (CE) nr. 1008/2008, (UE) nr. 996/2010, (UE) nr. 376/2014 și a Directivelor 2014/30/UE și 2014/53/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 552/2004 și (CE) nr. 216/2008 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului (1), în special articolul 57 și articolul 62 alineatele (14) și (15),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul delegat (UE) 2019/945 al Comisiei (2) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/947 al Comisiei (3) au stabilit un prim set de dispoziții detaliate pentru operarea armonizată a sistemelor de aeronave fără pilot la bord (UAS) și cerințe tehnice minime aplicabile UAS.
 (2)
 Numărul tot mai mare de UAS care intră în spațiul aerian și complexitatea tot mai mare a operațiunilor UAS în afara razei vizuale (BVLOS), inițial la un nivel foarte scăzut, prezintă riscuri pentru siguranță, securitate, protecția vieții private și mediu.
 (3)
 În anumite zone, cum ar fi îndeosebi cele cu un număr preconizat mare de operațiuni simultane ale UAS sau zone în care UAS operează alături de aeronave cu pilot la bord, integrarea în condiții de siguranță, de securitate și de eficiență a UAS în spațiul aerian necesită introducerea unor norme și proceduri specifice suplimentare aplicabile operațiunilor lor și organizațiilor implicate în respectivele operațiuni, precum și un grad ridicat de automatizare și digitalizare.
 (4)
 Atunci când definesc zone geografice UAS din motive de siguranță, de securitate, de protecție a vieții private sau de mediu, astfel cum se prevede în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/947, statele membre pot impune condiții specifice aplicabile anumitor operațiuni UAS sau tuturora sau pot permite numai accesul UAS echipate cu anumite caracteristici tehnice.
 (5)
 Este necesar să se definească un set minim de cerințe pentru operațiunile UAS din anumite zone geografice UAS, care ar trebui denumite spațiu aerian U-space în sensul prezentului regulament. Accesul operatorilor UAS la spațiul aerian U-space ar trebui condiționat de utilizarea anumitor servicii („servicii U-space”) care fac posibilă gestionarea în condiții de siguranță a unui număr mare de operațiuni UAS, cu respectarea totodată a cerințelor aplicabile în materie de securitate și de protecție a vieții private.
 (6)
 Este necesar să existe cerințe minime pentru operatorii UAS și pentru furnizorii de servicii U-space în ceea ce privește echipamentele și performanța UAS, precum și serviciile furnizate în spațiul aerian U-space, în copul de a se asigura siguranța operațiunilor în spațiul aerian respectiv.
 (7)
 Normele și procedurile aplicabile UAS atunci când operează în spațiul aerian U-space ar trebui să fie proporționale cu natura și riscul operațiunilor.
 (8)
 Mai exact, dat fiind că operațiunile cu aeronave fără pilot la bord cu o masă maximă la decolare mai mică de 250 g efectuate în raza vizuală (VLOS) prezintă un risc scăzut, operatorii UAS ar trebui să nu fie obligați să se conformeze cerințelor spațiului aerian U-space în ceea ce privește operațiunile respective. În mod similar, având în vedere antecedentele lor bune în materie de siguranță, operațiunile cu aeromodele derulate în cadrul cluburilor și al asociațiilor autorizate ar trebui să poată continua la fel ca în prezent, și anume fără a fi necesar să se conformeze cerințelor spațiului aerian U-space.
 (9)
 Ar trebui stabilite norme armonizate pentru operațiunile UAS în spațiul aerian U-space, pentru serviciile standardizate furnizate operatorilor UAS, precum și pentru metodele de conectivitate între furnizorii de servicii de informații comune, furnizorii de servicii U-space, furnizorul de servicii de trafic aerian și operatorii UAS, pentru a se asigura funcționarea în condiții de siguranță, de securitate și de eficiență a UAS, facilitându-se în același timp libera circulație a serviciilor legate de UAS, precum și a furnizorilor de servicii U-space din Uniune.
 (10)
 Statele membre ar trebui să stabilească spațiul aerian U-space și cerințe privind spațiul aerian U-space, inclusiv servicii U-space suplimentare, cu ajutorul unei evaluări a riscurilor, pentru a asigura siguranța operațiunilor UAS în respectivul spațiu aerian U-space.
 (11)
 Este necesar să se introducă cerințe minime de coordonare între statele membre în cazul în care respectivele state membre instituie un spațiu aerian U-space transfrontalier pentru a asigura siguranța operațiunilor UAS în acel spațiu aerian U-space.
 (12)
 Pentru a face posibilă operarea UAS în condiții de siguranță alături de aeronavele cu pilot la bord, sunt necesare proceduri de coordonare și mijloace de comunicații specifice între unitățile de servicii de trafic aerian, furnizorii de servicii U-space și operatorii UAS relevanți. Respectivele proceduri de coordonare și mijloace de comunicații sunt prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei (4), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/665 (5).
 (13)
 Deși operațiunile cu aeronave militare și de stat sunt excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, este necesar să se asigure separarea în condiții de siguranță a aeronavelor în spațiul aerian U-space. Prin urmare, statele membre ar trebui să poată defini restricții statice și dinamice ale spațiului aerian U-space pentru a face posibilă derularea unor astfel de operațiuni în condiții de siguranță și de eficiență.
 (14)
 Statele membre ar trebui să se asigure că sunt puse la dispoziție servicii de informații comune pentru fiecare spațiu aerian U-space, pentru a face posibil accesul nediscriminatoriu al operatorilor UAS la spațiul aerian și la serviciile U-space, acordând o atenție deosebită siguranței. Statele membre ar trebui totuși să poată desemna un furnizor unic de servicii de informații comune care să furnizeze în exclusivitate serviciile de informații comune în toate sau unele dintre spațiile aeriene U-space aflate în sfera lor de responsabilitate.
 (15)
 Furnizarea de servicii de informații comune furnizorilor de servicii U-space ar trebui să se facă în timp util și să corespundă cerințelor de calitate prevăzute în prezentul regulament.
 (16)
 Este necesar ca prezentul regulament să stabilească cerințe pentru protocoale de comunicații deschise, interoperabile și comune între autorități, furnizorii de servicii și operatorii UAS, precum și cerințe referitoare la calitatea, latența și protecția datelor pentru informațiile schimbate, necesare pentru desfășurarea unor operațiuni sigure și interoperabile în spațiul aerian U-space.
 (17)
 Operatorii UAS ar trebui să opereze în spațiul aerian U-space numai dacă utilizează servicii U-space care sunt indispensabile pentru a asigura desfășurarea unor operațiuni sigure, securizate, eficiente și interoperabile. Furnizorii de servicii U-space ar trebui să furnizeze cel puțin următoarele servicii U-space obligatorii: un serviciu de identificare prin rețea, un serviciu de geovigilență, un serviciu de autorizare a zborurilor UAS și un serviciu de informare de trafic.
 (18)
 Un serviciu de identificare prin rețea ar trebui să furnizeze identitatea operatorilor UAS, precum și localizarea și vectorul de zbor al UAS în timpul operațiunilor normale și în situații de urgență, și să facă schimb de informații relevante cu alți utilizatori ai spațiului aerian U-space.
 (19)
 Un serviciu de geovigilență ar trebui să furnizeze operatorilor UAS informații cu privire la cele mai recente constrângeri legate de spațiul aerian și informații privind zonele geografice UAS definite puse la dispoziție în cadrul serviciilor de informații comune. În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/947, stabilirea zonelor geografice UAS ar trebui să țină seama de o serie de cerințe de siguranță, securitate, protecție a vieții private și de mediu.
 (20)
 Un serviciu de autorizare a zborurilor UAS ar trebui să asigure că operațiunile UAS autorizate nu se intersectează în spațiu și timp cu nicio altă autorizare de zbor UAS notificată în aceeași porțiune de spațiu aerian U-space.
 (21)
 Un serviciu de informare de trafic ar trebui să avertizeze operatorii UAS cu privire la alt trafic aerian care poate fi prezent în apropierea UAS pe care le operează.
 (22)
 Pentru a permite aeronavelor fără pilot la bord să opereze în condiții de siguranță alături de aeronavele cu pilot la bord în spațiul aerian U-space, sunt necesare norme care să prevadă o semnalizare eficace a prezenței aeronavelor cu pilot la bord cu ajutorul tehnologiilor de supraveghere. Respectivele norme sunt prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/666 (7).
 (23)
 Pentru a se asigura operarea în condiții de siguranță într-un spațiu aerian U-space dat, pe baza unei evaluări a riscurilor, este necesar ca statele membre să poată impune obligativitatea altor servicii U-space, cum ar fi un serviciu de informare meteorologică și un serviciu de monitorizare a conformării.
 (24)
 Un serviciu de informare meteorologică ar trebui să ofere asistență operatorilor UAS în timpul fazelor de planificare și de execuție a zborului, dar și să îmbunătățească performanțele altor servicii U-space furnizate în spațiul aerian U-space.
 (25)
 Un serviciu de monitorizare a conformării ar trebui să furnizeze în timp real alerte de neconformare cu autorizarea de zbor acordată și să informeze operatorii UAS atunci când se abat de la aceasta.
 (26)
 Pentru a se asigura furnizarea de servicii U-space sigure și de înaltă calitate, prezentul regulament stabilește un sistem comun de certificare a furnizorilor de servicii U-space și, atunci când este desemnat de statele membre, a unui furnizor unic de servicii de informații comune, precum și un set de norme pentru monitorizarea periodică a conformării cu cerințele aplicabile.
 (27)
 Ar trebui definite clar sarcinile autorităților competente desemnate de statele membre în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1139.
 (28)
 Prezentul regulament ar trebui să nu se aplice operațiunilor cu aeronave care desfășoară activități militare, vamale, polițienești, de căutare și salvare, de stingere a incendiilor, de control la frontieră și de pază de coastă sau activități și servicii similare executate în interesul public, sub controlul și în responsabilitatea unui stat membru sau în numele unui organism învestit cu competențele unei autorități publice, cu excepția cazului în care statul membru a decis, în temeiul articolului 2 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2018/1139, să aplice normele referitoare la aeronavele fără pilot la bord unora sau tuturor activităților respective.
 (29)
 Managementul siguranței asigură identificarea, evaluarea și reducerea la minimum a riscurilor în materie de siguranță și a vulnerabilităților în materie de securitate cu impact asupra siguranței. Prin urmare, furnizorii de servicii U-space și furnizorii unici de servicii de informații comune ar trebui să instituie în mod corespunzător sisteme de management care să asigure că operațiunile desfășurate de UAS în spațiul aerian U-space au loc în condiții de siguranță și de securitate.
 (30)
 Furnizorii de servicii U-space și furnizorii unici de servicii de informații comune ar trebui să instituie un sistem de evidență a documentelor care să permită stocarea adecvată a documentelor și trasabilitatea fiabilă a tuturor activităților lor și care să acopere în special toate elementele sistemelor lor de management.
 (31)
 Pentru a se asigura punerea în aplicare corespunzătoare a prezentului regulament, ar trebui să se acorde suficient timp statelor membre și părților interesate afectate pentru a-și adapta procedurile la noul cadru de reglementare înainte ca prezentul regulament să se aplice.
 (32)
 Agenția a pregătit un proiect de act de punere în aplicare, pe care l-a înaintat împreună cu avizul nr. 01/2020 (8), în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139.
 (33)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 127 din Regulamentul (UE) 2018/1139,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 CAPITOLUL I
 PRINCIPII ȘI CERINȚE GENERALE
 Articolul 1
 Obiect și domeniu de aplicare
 (1) Prezentul regulament stabilește norme și proceduri pentru desfășurarea în condiții de siguranță a operațiunilor UAS în spațiul aerian U-space, pentru integrarea în siguranță a UAS în sistemul aviatic și pentru furnizarea de servicii U-space.
 (2) Prezentul regulament se aplică, în cadrul zonelor geografice UAS desemnate ca spațiu aerian U-space de către statele membre:
 (a)
 operatorilor UAS;
 (b)
 furnizorilor de servicii U-space;
 (c)
 furnizorilor de servicii de informații comune.
 (3) Prezentul regulament nu se aplică operațiunilor UAS efectuate:
 (a)
 în cadrul cluburilor și asociațiilor de aeromodelism care au primit o autorizație în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/947;
 (b)
 în subcategoria A1 a categoriei de operațiuni „deschise”, cu o aeronavă fără pilot la bord care:
 (i)
 în cazul UAS de construcție privată, are o masă maximă la decolare, inclusiv sarcina utilă, mai mică de 250 g și o viteză maximă de operare mai mică de 19 m/s sau
 (ii)
 este marcată ca aparținând clasei C0 și îndeplinește cerințele clasei respective, astfel cum sunt definite în partea 1 din anexa la Regulamentul delegat (UE) 2019/945 sau
 (c)
 în conformitate cu regulile de zbor instrumental prevăzute la punctul SERA.5015 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012.
 Articolul 2
 Definiții
 În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012, din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373, din Regulamentul delegat (UE) 2019/945 și din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/947. În plus, se aplică următoarele definiții:
 1.
 „spațiu aerian U-space” înseamnă o zonă geografică UAS desemnată de statele membre în care nu pot avea loc operațiuni UAS decât cu sprijinul serviciilor U-space;
 2.
 „serviciu U-space” înseamnă un serviciu care se bazează pe servicii digitale și pe automatizarea funcțiilor, conceput pentru a sprijini accesul sigur, securizat și eficient la spațiul aerian U-space unui număr mare de UAS;
 3.
 „evaluare a riscurilor spațiului aerian” înseamnă o evaluare a riscurilor operaționale, de siguranță și de securitate care ia în considerare nivelurile necesare de performanță în materie de siguranță definite în Planul european pentru siguranța aviației și în Programul național de siguranță menționate la articolele 6 și 7 din Regulamentul (UE) 2018/1139, tipul, complexitatea și densitatea traficului, localizarea, altitudinile sau înălțimile și clasificarea spațiului aerian;
 4.
 „serviciu de informații comune” înseamnă un serviciu care constă în diseminarea de date statice și dinamice pentru a face posibilă furnizarea de servicii U-space pentru managementul traficului în cazul aeronavelor fără pilot la bord;
 5.
 „sediu principal de activitate” înseamnă sediul central sau sediul social al unui furnizor de servicii U-space sau de servicii de informații comune din statul membru în care se exercită principalele funcții financiare și de control operațional ale furnizorului de servicii în cauză;
 6.
 „reconfigurare dinamică a spațiului aerian” înseamnă modificarea temporară a spațiului aerian U-space pentru a răspunde schimbărilor de scurtă durată la nivelul cererii de trafic de aeronave cu pilot la bord, prin ajustarea limitelor geografice ale respectivului spațiu aerian U-space.
 CAPITOLUL II
 SPAȚIUL AERIAN U-SPACE ȘI SERVICIILE DE INFORMAȚII COMUNE
 Articolul 3
 Spațiul aerian U-space
 (1) În cazul în care statele membre desemnează un spațiu aerian U-space din motive de siguranță, de securitate, de protecție a vieții private sau de mediu, respectiva desemnare trebuie să se bazeze pe o evaluare a riscurilor spațiului aerian.
 (2) Toate operațiunile UAS din spațiul aerian U-space fac obiectul cel puțin al următoarelor servicii U-space obligatorii:
 (a)
 serviciul de identificare prin rețea menționat la articolul 8;
 (b)
 serviciul de geovigilență menționat la articolul 9;
 (c)
 serviciul de autorizare a zborurilor UAS menționat la articolul 10;
 (d)
 serviciul de informare de trafic menționat la articolul 11.
 (3) Pe baza evaluării riscurilor spațiului aerian menționate la alineatul (1), statele membre pot impune, pentru fiecare spațiu aerian U-space în parte, servicii U-space suplimentare selectate dintre serviciile menționate la articolele 12 și 13.
 (4) Pe baza evaluării riscurilor spațiului aerian menționate la alineatul (1) și a criteriilor stabilite în anexa I, statele membre stabilesc, pentru fiecare spațiu aerian U-space în parte:
 (a)
 cerințele în materie de capacități și performanță aplicabile UAS;
 (b)
 cerințele de performanță aplicabile serviciilor U-space;
 (c)
 condițiile operaționale și constrângerile legate de spațiul aerian aplicabile.
 (5) Statele membre acordă acces furnizorilor de servicii U-space la datele relevante, dacă sunt necesare pentru aplicarea prezentului regulament, în ceea ce privește:
 (a)
 sistemul de înregistrare a operatorilor UAS, menționat la articolul 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/947, al statului membru în care își oferă serviciile furnizorii de servicii U-space și
 (b)
 sistemele de înregistrare a operatorilor UAS din alte state membre prin intermediul registrului de informații menționat la articolul 74 din Regulamentul (UE) 2018/1139.
 (6) Statele membre pun la dispoziție informațiile referitoare la spațiul aerian U-space în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/947, precum și prin intermediul serviciului lor de informare aeronautică.
 (7) În cazul în care statele membre decid să instituie un spațiu aerian U-space transfrontalier, acestea iau împreună deciziile cu privire la:
 (a)
 desemnarea spațiului aerian U-space transfrontalier;
 (b)
 furnizarea de servicii U-space transfrontaliere;
 (c)
 furnizarea de servicii transfrontaliere de informații comune.
 Articolul 4
 Reconfigurarea dinamică a spațiului aerian
 În cazul în care un stat membru desemnează un spațiu aerian U-space în cadrul spațiului aerian controlat, respectivul stat membru se asigură că, în cadrul acelui spațiu aerian U-space, se aplică reconfigurarea dinamică a spațiului aerian astfel cum se prevede la punctul ATS.TR.237 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/665 de modificare a Regulamentului (UE) 2017/373, pentru a se asigura că se păstrează segregarea între aeronavele cu pilot la bord care beneficiază de serviciul de control al traficului aerian și UAS.
 Articolul 5
 Serviciile de informații comune
 (1) Statele membre pun la dispoziție următoarele date în cadrul serviciilor de informații comune ale fiecărui spațiu aerian U-space:
 (a)
 limitele orizontale și verticale ale spațiului aerian U-space;
 (b)
 cerințele stabilite în temeiul articolului 3 alineatul (4);
 (c)
 o listă a furnizorilor de servicii U-space autorizați care oferă servicii U-space în spațiul aerian U-space, care să conțină următoarele informații:
 (i)
 identificarea și datele de contact ale furnizorilor activi de servicii U-space;
 (ii)
 serviciile U-space furnizate;
 (iii)
 limitarea sau limitările certificării, dacă există;
 (d)
 orice spațiu sau spații aeriene U-space adiacente;
 (e)
 zonele geografice UAS relevante pentru spațiul aerian U-space și publicate de statele membre în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/947;
 (f)
 restricțiile statice și dinamice ale spațiului aerian definite de autoritățile competente care limitează permanent sau temporar volumul de spațiu aerian din cadrul spațiului aerian U-space în care pot avea loc operațiuni UAS.
 (2) Statele membre se asigură că datele operaționale relevante menționate la punctul ATS.OR.127 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/665 de modificare a Regulamentului (UE) 2017/373, precum și datele care rezultă din reconfigurarea dinamică a spațiului aerian menționată la punctul ATS.TR.237 din regulamentul respectiv sunt puse la dispoziție în cadrul serviciilor de informații comune ale fiecărui spațiu aerian U-space.
 (3) Furnizorii de servicii U-space pun la dispoziție condițiile de furnizare a serviciilor lor în cadrul serviciilor de informații comune din fiecare spațiu aerian U-space în care își oferă serviciile.
 (4) Furnizorii de servicii de informații comune se asigură că informațiile menționate la alineatele (1), (2) și (3):
 (a)
 sunt puse la dispoziție în conformitate cu anexa II;
 (b)
 respectă cerințele necesare referitoare la calitatea, latența și protecția datelor, stabilite în anexa III.
 (5) Se acordă acces nediscriminatoriu la serviciile de informații comune autorităților, furnizorilor de servicii de trafic aerian, furnizorilor de servicii U-space și operatorilor UAS relevanți, la același nivel de calitate, latență și protecție a datelor.
 (6) Statele membre pot desemna un furnizor unic de servicii de informații comune care să furnizeze în exclusivitate serviciile de informații comune în toate sau unele dintre spațiile aeriene U-space aflate în sfera lor de responsabilitate. În acest caz, informațiile menționate la alineatele (1)-(3) sunt puse la dispoziția furnizorului unic de servicii de informații comune, care le furnizează apoi în conformitate cu alineatul (5).
 (7) Un astfel de furnizor unic de servicii de informații comune trebuie să îndeplinească cerințele menționate la alineatele (4) și (5) și să fie certificat în conformitate cu capitolul V din prezentul regulament.
 (8) Un stat membru care desemnează un furnizor unic de servicii de informații comune trebuie să informeze fără întârziere agenția și celelalte state membre cu privire la orice decizie referitoare la certificatul furnizorului unic de servicii de informații comune. Agenția include în registrul menționat la articolul 74 din Regulamentul (UE) 2018/1139 informații cu privire la toate deciziile notificate de statele membre în temeiul prezentului alineat.
 CAPITOLUL III
 CERINȚE GENERALE APLICABILE OPERATORILOR UAS ȘI FURNIZORILOR DE SERVICII U-SPACE
 Articolul 6
 Operatorii UAS
 (1) Atunci când desfășoară operațiuni în spațiul aerian U-space, operatorii UAS:
 (a)
 se asigură că UAS care urmează să fie operat în spațiul aerian U-space respectă cerințele în materie de capacități și performanță stabilite în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (a);
 (b)
 se asigură că, în timpul operațiunilor lor, se utilizează serviciile U-space necesare menționate la articolul 3 alineatele (2) și (3) și că se respectă cerințele acestora;
 (c)
 respectă condițiile operaționale și constrângerile legate de spațiul aerian aplicabile menționate la articolul 3 alineatul (4) litera (c).
 (2) Operatorii UAS își pot furniza servicii U-space lor înșiși. În acest caz, ei sunt considerați furnizori de servicii U-space în sensul prezentului regulament.
 (3) Înainte de a desfășura operațiuni în spațiul aerian U-space, operatorii UAS trebuie să se conformeze cerințelor din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/947, inclusiv, după caz, să dețină o autorizație de operare sau un certificat eliberat de autoritatea competentă a statului membru de înregistrare, precum și să respecte limitările operaționale stabilite de un stat membru în orice zonă geografică UAS.
 (4) Înainte de fiecare zbor în parte, operatorul UAS depune o cerere de autorizare de zbor UAS la furnizorul său de servicii U-space, prin serviciul de autorizare a zborurilor UAS menționat la articolul 10, în conformitate cu anexa IV.
 (5) Atunci când este gata să înceapă zborul, operatorul UAS solicită furnizorului de servicii U-space să îi activeze autorizarea de zbor UAS. La primirea confirmării de activare a autorizării de zbor UAS din partea furnizorului de servicii U-space, operatorul UAS are dreptul să își înceapă zborul.
 (6) Operatorii UAS trebuie să se conformeze autorizării de zbor UAS, inclusiv pragurilor de abatere de la autorizare menționate la articolul 10 alineatul (2) litera (d), precum și oricăror modificări ale autorizării. Furnizorul de servicii U-space poate introduce modificări ale autorizării în orice fază a zborului și, într-un astfel de caz, informează operatorii UAS cu privire la modificări.
 (7) În cazul în care nu pot să respecte pragurile de abatere de la autorizarea de zbor UAS menționate la articolul 10 alineatul (2) litera (d), operatorii UAS solicită o nouă autorizare de zbor UAS.
 (8) Operatorii UAS trebuie să prevadă măsuri și proceduri de contingență. Ei pun măsurile și procedurile lor de contingență la dispoziția furnizorilor de servicii U-space.
 Articolul 7
 Furnizorii de servicii U-space
 (1) Serviciile U-space sunt furnizate de persoane juridice certificate ca furnizori de servicii U-space în conformitate cu capitolul V.
 (2) Furnizorii de servicii U-space au responsabilitatea de a furniza operatorilor UAS serviciile U-space menționate la articolul 3 alineatele (2) și (3) în toate fazele de operare în respectivul spațiu aerian U-space.
 (3) Furnizorii de servicii U-space încheie acorduri cu furnizorii de servicii de trafic aerian pentru a asigura o coordonare adecvată a activităților, precum și schimbul de date și informații operaționale relevante în conformitate cu anexa V.
 (4) Furnizorii de servicii U-space gestionează datele de trafic aerian fără discriminare, restricții sau interferențe, indiferent de expeditorul sau destinatarul lor, de conținut, aplicație sau serviciu sau de echipament terminal.
 (5) Furnizorii de servicii U-space:
 (a)
 fac schimb între ei de informații relevante pentru furnizarea în condiții de siguranță a serviciilor U-space;
 (b)
 aderă la un protocol de comunicații deschis, interoperabil, securizat și comun și utilizează cele mai recente informații puse la dispoziție în conformitate cu anexa II;
 (c)
 se asigură că informațiile sunt schimbate în conformitate cu cerințele referitoare la calitatea, latența și protecția datelor prevăzute în anexa III;
 (d)
 asigură accesul la informațiile schimbate și protecția necesară a acestora.
 (6) Furnizorii de servicii U-space trebuie să raporteze autorității competente următoarele:
 (a)
 începerea operațiunilor după primirea certificatului menționat la articolul 14;
 (b)
 încetarea și reluarea ulterioară a operațiunilor, dacă este cazul.
 CAPITOLUL IV
 SERVICIILE U-SPACE
 Articolul 8
 Serviciul de identificare prin rețea
 (1) Un serviciu de identificare prin rețea trebuie să facă posibilă prelucrarea continuă a identificării la distanță a UAS pe toată durata zborului și să furnizeze utilizatorilor autorizați menționați la alineatul (4) identificarea la distanță a UAS într-un mod agregat.
 (2) Serviciul de identificare prin rețea permite utilizatorilor autorizați să primească mesaje cu următorul conținut:
 (a)
 numărul de înregistrare al operatorului UAS;
 (b)
 numărul de serie unic al aeronavei fără pilot la bord sau, dacă aeronava fără pilot la bord este de construcție privată, numărul de serie unic al dispozitivului complementar;
 (c)
 poziția geografică a UAS, altitudinea deasupra nivelului mediu al mării și înălțimea în raport cu suprafața sau cu punctul de decolare;
 (d)
 cursa rutei, măsurată în sensul acelor de ceasornic de la nordul geografic, și viteza față de sol a UAS;
 (e)
 poziția geografică a pilotului la distanță sau, dacă aceasta nu este disponibilă, cea a punctului de decolare;
 (f)
 starea de urgență a UAS;
 (g)
 ora la care au fost generate mesajele.
 (3) Informațiile furnizate de serviciile de identificare prin rețea se actualizează cu o frecvență stabilită de autoritatea competentă.
 (4) Utilizatorii autorizați sunt:
 (a)
 publicul larg în ceea ce privește informațiile care sunt considerate publice în conformitate cu normele Uniunii și cu normele naționale aplicabile;
 (b)
 alți furnizori de servicii U-space pentru a se asigura siguranța operațiunilor în spațiul aerian U-space;
 (c)
 furnizorii de servicii de trafic aerian vizați;
 (d)
 dacă este desemnat, furnizorul unic de servicii de informații comune;
 (e)
 autoritățile competente relevante.
 Articolul 9
 Serviciul de geovigilență
 (1) Operatorilor UAS li se furnizează un serviciu de geovigilență care constă în următoarele informații în materie de geovigilență:
 (a)
 informații privind condițiile operaționale și constrângerile legate de spațiul aerian aplicabile în cadrul spațiului aerian U-space;
 (b)
 zonele geografice UAS relevante pentru spațiul aerian U-space;
 (c)
 restricțiile temporare aplicabile utilizării spațiului aerian în cadrul spațiului aerian U-space.
 (2) Furnizorii de servicii U-space trebuie să transmită informațiile în materie de geovigilență în timp util pentru a permite operatorilor UAS să abordeze situațiile de contingență și de urgență și trebuie să includă ora actualizării alături de un număr de versiune sau o oră valabilă ori ambele.
 Articolul 10
 Serviciul de autorizare a zborurilor UAS
 (1) Furnizorii de servicii U-space furnizează operatorilor UAS autorizarea de zbor UAS pentru fiecare zbor în parte, stabilind condițiile zborului respectiv, prin intermediul unui serviciu de autorizare a zborurilor UAS.
 (2) Atunci când primesc de la operatorul UAS o cerere de autorizare de zbor UAS, furnizorii de servicii U-space:
 (a)
 verifică dacă cererea de autorizare de zbor UAS este completă și corectă și dacă este depusă în conformitate cu anexa IV;
 (b)
 acceptă cererea de autorizare de zbor UAS dacă zborul efectuat în temeiul autorizării de zbor UAS nu se intersectează în spațiu și timp cu orice alte autorizări de zbor UAS notificate în cadrul aceluiași spațiu aerian U-space, în conformitate cu regulile de prioritate prevăzute la alineatul (8);
 (c)
 înștiințează operatorul UAS cu privire la acceptarea sau respingerea cererii de autorizare de zbor UAS;
 (d)
 atunci când înștiințează operatorul UAS cu privire la acceptarea cererii de autorizare de zbor UAS, indică pragurile admise de abatere de la autorizarea de zbor UAS.
 (3) Atunci când eliberează o autorizare de zbor UAS, furnizorii de servicii U-space utilizează, după caz, informațiile meteorologice furnizate de serviciul de informare meteorologică menționat la articolul 12.
 (4) Atunci când nu pot acorda o autorizare de zbor UAS în conformitate cu cererea operatorului UAS, furnizorii de servicii U-space pot propune operatorului UAS o autorizare alternativă de zbor UAS.
 (5) La primirea cererii de activare a unei autorizări de zbor UAS menționate la articolul 6 alineatul (5), furnizorii de servicii U-space confirmă activarea autorizării de zbor UAS fără întârzieri nejustificate.
 (6) Furnizorii de servicii U-space trebuie să instituie mecanisme adecvate pentru a soluționa cererile de autorizare de zbor UAS care intră în conflict primite de la operatorii UAS de diferiți furnizori de servicii U-space.
 (7) Furnizorii de servicii U-space trebuie să verifice cererea de autorizare de zbor UAS în raport cu restricțiile spațiului aerian U-space și limitările temporare ale acestuia.
 (8) Atunci când prelucrează cererile de autorizare de zbor UAS, furnizorii de servicii U-space acordă prioritate UAS care desfășoară operațiuni speciale, astfel cum se menționează la articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012.
 (9) Atunci când două cereri de autorizare de zbor UAS au aceeași prioritate, ele se prelucrează pe baza principiului „primul venit, primul servit”.
 (10) Furnizorii de servicii U-space trebuie să verifice în permanență autorizările de zbor existente în raport cu noile restricții și limitări dinamice ale spațiului aerian, precum și cu informațiile referitoare la traficul aeronavelor cu pilot la bord transmise de unitățile de servicii de trafic aerian relevante, îndeosebi în ceea ce privește aeronavele cu pilot la bord despre care se știe sau se presupune că se află într-o stare de urgență, inclusiv când fac obiectul unei intervenții ilicite, și actualizează sau retrag autorizările, în funcție de necesități.
 (11) Furnizorii de servicii U-space emit un număr unic de autorizare pentru fiecare autorizare de zbor UAS. Acest număr permite identificarea zborului autorizat, a operatorului UAS și a furnizorului de servicii U-space care a acordat autorizarea de zbor UAS.
 Articolul 11
 Serviciul de informare de trafic
 (1) Un serviciu de informare de trafic furnizat operatorului UAS trebuie să conțină informații referitoare la orice alt trafic aerian vizibil care s-ar putea afla în apropierea poziției sau a rutei avute în vedere pentru zborul UAS.
 (2) Serviciul de informare de trafic trebuie să includă informații despre traficul aeronavelor cu pilot la bord și al UAS puse la dispoziție de alți furnizori de servicii U-space și de unitățile de servicii de trafic aerian relevante.
 (3) Serviciul de informare de trafic trebuie să furnizeze informații cu privire la alt trafic aerian cunoscut și trebuie:
 (a)
 să includă poziția, ora raportării, precum și viteza, capul sau direcția aeronavei, precum și starea de urgență a acesteia, atunci când este cunoscută;
 (b)
 să fie actualizate cu o frecvență stabilită de autoritatea competentă.
 (4) La primirea informării de trafic furnizate de furnizorul de servicii U-space, operatorii UAS iau măsurile necesare pentru a evita orice pericol de coliziune.
 Articolul 12
 Serviciul de informare meteorologică
 (1) Atunci când furnizează un serviciu de informare meteorologică, furnizorii de servicii U-space trebuie:
 (a)
 să colecteze date meteorologice, furnizate de surse sigure, pentru a menține siguranța și pentru a oferi suport deciziilor operaționale ale altor servicii U-space;
 (b)
 să furnizeze operatorului UAS prognoze meteorologice și informații meteorologice curente fie înaintea, fie în timpul zborului.
 (2) Serviciul de informare meteorologică trebuie să includă cel puțin:
 (a)
 direcția vântului măsurată în sensul acelor de ceasornic în raport cu nordul geografic și viteza în metri pe secundă, inclusiv rafalele;
 (b)
 înălțimea celui mai jos strat de nori al unui cer mai mult noros sau al unui cer acoperit, în sute de picioare deasupra nivelului solului;
 (c)
 vizibilitatea în metri și kilometri;
 (d)
 temperatura și punctul de rouă;
 (e)
 indicatori ai activității convective și ai precipitațiilor;
 (f)
 locul și ora observării sau orele și locurile valabile ale prognozei;
 (g)
 QNH corespunzătoare, cu localizarea geografică a aplicabilității sale.
 (3) Furnizorii de servicii U-space trebuie să furnizeze informații meteorologice actualizate și fiabile pentru a sprijini operarea UAS.
 Articolul 13
 Serviciul de monitorizare a conformării
 (1) Un serviciu de monitorizare a conformării trebuie să permită operatorilor UAS să verifice dacă respectă cerințele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) și condițiile autorizării de zbor UAS. În acest scop, acest serviciu avertizează operatorul UAS atunci când sunt încălcate pragurile de abatere de la autorizarea de zbor și când nu sunt respectate cerințele de la articolul 6 alineatul (1).
 (2) Atunci când serviciul de monitorizare a conformării detectează o abatere de la autorizarea de zbor, furnizorul de servicii U-space trebuie să avertizeze ceilalți operatori UAS care operează în vecinătatea UAS în cauză, alți furnizori de servicii U-space care oferă servicii în același spațiu aerian și unitățile de servicii de trafic aerian relevante, care trebuie să confirme recepția avertizării.
 CAPITOLUL V
 CERTIFICAREA FURNIZORILOR DE SERVICII U-SPACE ȘI A FURNIZORILOR UNICI DE SERVICII DE INFORMAȚII COMUNE
 Articolul 14
 Cererea de certificat
 (1) Furnizorii de servicii U-space și, atunci când sunt desemnați, furnizorii unici de servicii de informații comune trebuie să dețină un certificat eliberat de autoritatea competentă a statului membru în care își au sediul principal de activitate.
 (2) Furnizorii de servicii U-space și, atunci când sunt desemnați, furnizorii unici de servicii de informații comune care au sediul principal de activitate, sunt stabiliți sau au reședința într-o țară terță depun cererea de certificat la Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (denumită în continuare „agenția”).
 (3) Certificatul de furnizor de servicii U-space se eliberează în conformitate cu anexa VI.
 (4) Certificatul de furnizor unic de servicii de informații comune se eliberează în conformitate cu anexa VII.
 (5) Certificatul stabilește drepturile și privilegiile titularului său de a furniza serviciile la care se referă.
 (6) Cererea de eliberare a unui certificat de furnizor de servicii U-space sau de furnizor unic de servicii de informații comune sau cererea de modificare a unui certificat existent se depune în forma și modul stabilite de autoritatea competentă sau de agenție, după caz.
 Articolul 15
 Condițiile de obținere a unui certificat
 (1) Furnizorilor de servicii U-space și, atunci când sunt desemnați, furnizorilor unici de servicii de informații comune li se acordă certificate dacă demonstrează că:
 (a)
 sunt în măsură să își furnizeze serviciile în condiții de siguranță, de securitate și de eficiență, în mod continuu și sustenabil, în concordanță cu operațiunile UAS avute în vedere și cu respectarea nivelului de performanță stabilit de statele membre pentru spațiul aerian U-space în conformitate cu articolul 3 alineatul (4);
 (b)
 utilizează sisteme și echipamente care garantează calitatea, latența și protecția serviciilor U-space sau a serviciilor de informații comune în conformitate cu prezentul regulament;
 (c)
 dispun de capitalul net adecvat, proporțional cu costurile și riscurile asociate furnizării de servicii U-space sau servicii de informații comune;
 (d)
 sunt în măsură să raporteze evenimentele în conformitate cu punctul ATM/ANS.OR.A.065 din subpartea A a anexei III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373;
 (e)
 implementează și mențin un sistem de management în conformitate cu subpartea B a anexei III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373;
 (f)
 implementează și mențin un sistem de management al securității în conformitate cu punctul ATM/ANS.OR.D.010 din subpartea D a anexei III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373;
 (g)
 păstrează pe o perioadă de cel puțin 30 de zile informațiile și datele operaționale înregistrate sau, în cazul în care respectivele înregistrări sunt relevante pentru investigarea accidentelor și a incidentelor, pe o perioadă mai lungă, până când este evident că nu vor mai fi necesare;
 (h)
 au un plan de afaceri solid care arată că își pot îndeplini obligațiile efective de a furniza servicii în mod continuu pe o perioadă de cel puțin 12 luni de la începerea operațiunilor;
 (i)
 dispun de mecanisme de acoperire a răspunderii legate de îndeplinirea sarcinilor lor care sunt corespunzătoare pierderilor și daunelor potențiale;
 (j)
 în cazul în care recurg la serviciile unui alt furnizor de servicii, au încheiat acorduri în acest sens, în care se specifică împărțirea răspunderii între ei;
 (k)
 au elaborat un plan de contingență pentru cazul apariției unor evenimente, inclusiv a unor breșe de securitate cu impact asupra furnizării de servicii, care au ca rezultat degradarea semnificativă sau întreruperea operațiunilor lor.
 (2) În plus față de cerințele prevăzute la alineatul (1), furnizorii de servicii U-space trebuie să dispună de un plan de management al situațiilor de urgență pentru a ajuta operatorul UAS care se confruntă cu o situație de urgență și de un plan de comunicare pentru a-i informa pe cei implicați.
 Articolul 16
 Valabilitatea certificatului
 (1) Un certificat de furnizor de servicii U-space sau de furnizor unic de servicii de informații comune rămâne valabil atât timp cât titularul certificatului se conformează cerințelor relevante prevăzute în prezentul regulament.
 (2) Un certificat de furnizor de servicii U-space sau de furnizor unic de servicii de informații comune încetează să mai fie valabil în cazul în care titularul certificatului:
 (a)
 nu și-a început activitatea în termen de șase luni de la eliberarea certificatului;
 (b)
 și-a încetat activitatea timp de peste 12 luni consecutive.
 (3) Autoritatea competentă sau agenția, după caz, evaluează performanța operațională și financiară a unui furnizor de servicii U-space sau a unui furnizor unic de servicii de informații comune aflat în sfera sa de responsabilitate.
 (4) Pe baza rezultatului evaluării menționate la alineatul (3), autoritatea competentă sau agenția, după caz, poate să impună condiții speciale titularului certificatului, să modifice, să suspende, să limiteze sau să revoce certificatul.
 CAPITOLUL VI
 DISPOZIȚII GENERALE ȘI FINALE
 Articolul 17
 Capacitățile autorităților competente
 (1) Autoritățile competente trebuie să dispună de capacitatea tehnică și operațională și de expertiza necesară pentru a-și îndeplini obligațiile care le revin în temeiul articolului 18. În acest scop, acestea:
 (a)
 dispun de proceduri documentate corespunzător și de resurse adecvate;
 (b)
 angajează personal cu suficiente cunoștințe, integritate profesională, precum și cu experiența și pregătirea necesare pentru a-și îndeplini sarcinile atribuite;
 (c)
 iau toate măsurile necesare pentru a contribui la siguranța, eficiența și securitatea operațiunilor UAS în spațiul aerian U-space aflat în sfera lor de responsabilitate.
 (2) Autoritățile competente trebuie să fie în măsură să ia sau să inițieze orice măsuri adecvate de asigurare a aplicării legii necesare pentru a se asigura că furnizorii de servicii U-space și furnizorii unici de servicii de informații comune aflați sub supravegherea lor se conformează cerințelor prezentului regulament.
 Articolul 18
 Sarcinile autorităților competente
 Autoritățile competente desemnate trebuie:
 (a)
 să instituie, să mențină și să pună la dispoziție un sistem de înregistrare pentru furnizorii de servicii U-space certificați și pentru furnizorii unici de servicii de informații comune certificați;
 (b)
 să determine ce date de trafic, transmise în direct sau înregistrate, trebuie puse, de către furnizorii de servicii U-space, furnizorii unici de servicii de informații comune și furnizorii de servicii de trafic aerian, la dispoziția persoanelor fizice și juridice autorizate, inclusiv frecvența necesară și nivelul de calitate al datelor necesar, fără a aduce atingere reglementărilor în materie de protecție a datelor cu caracter personal;
 (c)
 să stabilească nivelul de acces la informații pentru diferiții utilizatori ai informațiilor comune și să asigure că acestea sunt puse la dispoziție în conformitate cu anexa II;
 (d)
 să se asigure că schimburile de date dintre furnizorii de servicii de trafic aerian și furnizorii de servicii U-space sunt efectuate în conformitate cu anexa V;
 (e)
 să definească modul în care persoanele fizice și juridice pot solicita un certificat de furnizor de servicii U-space sau de furnizor unic de servicii de informații comune în conformitate cu capitolul V;
 (f)
 să creeze un mecanism prin care să se coordoneze cu alte autorități și entități, inclusiv la nivel local, în ceea ce privește desemnarea spațiului aerian U-space, stabilirea de restricții ale spațiului aerian aplicabile UAS în cadrul respectivului spațiu aerian U-space și stabilirea serviciilor U-space care urmează să fie furnizate în spațiul aerian U-space;
 (g)
 să instituie un program de certificare și de supraveghere continuă bazată pe riscuri, care să includă monitorizarea performanței operaționale și financiare, proporțional cu riscul asociat serviciilor furnizate de furnizorii de servicii U-space și de furnizorii unici de servicii de informații comune aflați în sfera lor de responsabilitate în materie de supraveghere;
 (h)
 să le solicite furnizorilor de servicii de informații comune și furnizorilor de servicii U-space să pună la dispoziție toate informațiile necesare pentru a se asigura că furnizarea de servicii U-space contribuie la desfășurarea în condiții de siguranță a operațiunilor aeronavelor;
 (i)
 să efectueze audituri, evaluări, investigații și inspecții ale furnizorilor de servicii U-space și ale furnizorilor unici de servicii de informații comune, potrivit programului de supraveghere;
 (j)
 să ia în considerare nivelurile necesare de performanță în materie de siguranță atunci când definesc cerințele pentru fiecare spațiu aerian U-space în parte care a făcut obiectul unei evaluări a riscurilor spațiului aerian menționate la articolul 3 alineatul (1);
 (k)
 să monitorizeze și să evalueze periodic nivelurile de performanță în materie de siguranță și să folosească rezultatele monitorizării performanței în materie de siguranță îndeosebi în cadrul supravegherii bazate pe riscuri.
 Articolul 19
 Intrarea în vigoare și aplicarea
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Se aplică de la 26 ianuarie 2023.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 22 aprilie 2021.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) JO L 212, 22.8.2018, p. 1.
 (2) Regulamentul delegat (UE) 2019/945 al Comisiei din 12 martie 2019 privind sistemele de aeronave fără pilot la bord și operatorii de sisteme de aeronave fără pilot la bord din țări terțe (JO L 152, 11.6.2019, p. 1).
 (3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/947 al Comisiei din 24 mai 2019 privind normele și procedurile de operare a aeronavelor fără pilot la bord (JO L 152, 11.6.2019, p. 45).
 (4) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/373 al Comisiei din 1 martie 2017 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizorii de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de alte funcții ale rețelei de management al traficului aerian și pentru supravegherea acestora, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 482/2008, a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 1034/2011, (UE) nr. 1035/2011 și (UE) 2016/1377, precum și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 677/2011 (JO L 62, 8.3.2017, p. 1).
 (5) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/665 al Comisiei din 22 aprilie 2021 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/373 în ceea ce privește cerințele aplicabile furnizorilor de management al traficului aerian/servicii de navigație aeriană și de alte funcții ale rețelei de management al traficului aerian în spațiul aerian U-space desemnat într-un spațiu aerian controlat (a se vedea pagina 184 din prezentul Jurnal Oficial).
 (6) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei din 26 septembrie 2012 de stabilire a regulilor comune ale aerului și a dispozițiilor operaționale privind serviciile și procedurile din navigația aeriană și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 și a Regulamentelor (CE) nr. 1265/2007, (CE) nr. 1794/2006, (CE) nr. 730/2006, (CE) nr. 1033/2006 și (UE) nr. 255/2010 (JO L 281, 13.10.2012, p. 1).
 (7) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/666 al Comisiei din 22 aprilie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 923/2012 în ceea ce privește cerințele aplicabile activităților de aviație cu pilot la bord care se desfășoară în spațiul aerian U-space (a se vedea pagina 187 din prezentul Jurnal Oficial).
 (8) https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions
 ANEXA I
 Criterii pentru definirea cerințelor în materie de capacități și de performanță, a condițiilor operaționale și a constrângerilor spațiului aerian menționate la articolul 3 alineatul (4)
 A. Criterii pentru definirea cerințelor în materie de capacități și de performanță aplicabile UAS
 Pentru a stabili cerințele în materie de capacități și de performanță aplicabile UAS în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (a), statele membre iau în considerare următoarele criterii:
 1.
 tipurile de operațiuni UAS preconizate și densitatea traficului de aeronave cu pilot la bord;
 2.
 clasificarea și structurile spațiului aerian existente;
 3.
 serviciile U-space care urmează să fie furnizate;
 4.
 orice alte constrângeri suplimentare.
 B. Criterii pentru definirea cerințelor de performanță aplicabile serviciilor U-space
 Pentru a stabili cerințele de performanță aplicabile serviciilor U-space în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (b), statele membre iau în considerare următoarele criterii:
 1.
 riscurile de la sol și în aer;
 2.
 zona geografică survolată;
 3.
 condițiile meteorologice extreme cunoscute;
 4.
 disponibilitatea infrastructurii de suport pentru serviciul U-space.
 C. Criterii pentru definirea condițiilor operaționale și a constrângerilor legate de spațiul aerian
 Pentru a stabili condițiile operaționale și constrângerile legate de spațiul aerian în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (c), statele membre iau în considerare următoarele criterii:
 1. Condiții operaționale
 (a)
 tipurile de zbor preconizate;
 (b)
 procedurile de contingență și de urgență pentru UAS;
 (c)
 procedura de coordonare între furnizorii de servicii U-space și unitățile de servicii de trafic aerian relevante în ceea ce privește cererea de autorizare de zbor UAS în spațiul aerian controlat;
 (d)
 procedurile de difuzare a configurației dinamice a spațiului aerian în spațiul aerian controlat.
 2. Constrângeri legate de spațiul aerian
 (a)
 capacitatea disponibilă pentru traficul UAS;
 (b)
 capacitatea disponibilă și planificată pentru activitățile de aviație cu pilot la bord;
 (c)
 accesul activităților de aviație cu pilot la bord la spațiul aerian U-space;
 (d)
 limitări meteorologice de utilizare a spațiului aerian U-space; Impactul asupra aerodromurilor și asupra altor activități specifice adiacente spațiului aerian U-space propus.
 ANEXA II
 Publicarea informațiilor comune menționate la articolul 5 alineatul (4) litera (a)
 1.
 Furnizorii de servicii de informații comune se asigură că informațiile menționate la articolul 5 alineatele (1), (2) și (3) sunt disponibile online prin intermediul unor tehnologii comune deschise, securizate, scalabile și sustenabile care pot susține nivelurile necesare de disponibilitate și de performanțe și care asigură interoperabilitatea și libera circulație a serviciilor U-space în Uniune.
 2.
 Furnizorii de servicii de informații comune acordă acces nediscriminatoriu la informațiile comune.
 3.
 Furnizorii de servicii U-space și furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să utilizeze un protocol de comunicații deschis, interoperabil, securizat și comun.
 ANEXA III
 Cerințe referitoare la calitatea, latența și protecția datelor menționate la articolul 5 alineatul (4) litera (b) și la articolul 7 alineatul (5) litera (c)
 A. Pentru a îndeplini cerințele referitoare la calitatea datelor, furnizorii de servicii de informații comune și furnizorii de servicii U-space trebuie să se asigure că:
 1.
 este menținută calitatea datelor;
 2.
 se utilizează tehnici de verificare și de validare pentru a se asigura că datele sunt recepționate fără corupere și că nu se produce coruperea acestora în nicio etapă a întregului proces de prelucrare a datelor;
 3.
 sunt colectate și păstrate metadatele;
 4.
 transferul de date face obiectul unui proces de autentificare adecvat, astfel încât destinatarii să poată confirma că datele sau informațiile au fost transmise de o sursă autorizată;
 5.
 se stabilesc și se mențin mecanisme de raportare a erorilor, de măsurare a erorilor și de acțiune corectivă.
 B. Pentru a proteja datele, furnizorii de servicii de informații comune și furnizorii de servicii U-space trebuie:
 1.
 să implementeze politici de securitate, care să includă criptarea datelor și protecția datelor critice;
 2.
 să protejeze protocoalele de comunicații deschise, interoperabile, securizate și comune de interacțiunile electronice neautorizate intenționate care pot produce o întrerupere inacceptabilă a comunicațiilor;
 3.
 să identifice, să evalueze și să diminueze, după caz, riscurile și vulnerabilitățile în materie de securitate;
 4.
 să adere la standardele și reglementările în materie de securitate cu privire la locul în care pot fi stocate datele și să se asigure că furnizorii terți își exprimă acordul de a respecta practicile în materie de securitate;
 5.
 să descrie o politică de sensibilizare și de pregătire a angajaților și instrumente de reducere a riscurilor din interior, precum și de protecție a datelor, inclusiv a proprietății intelectuale. În acest sens, ei monitorizează activitatea utilizatorilor și a rețelei pentru a oferi o perspectivă asupra vulnerabilităților ecosistemului și a amenințărilor la adresa acestuia;
 6.
 să implementeze soluții care să sporească capacitățile de detectare a amenințărilor și de obținere a informațiilor strategice, precum și să asigure utilizarea unor garanții tehnologice.
 ANEXA IV
 Cererea de autorizare de zbor UAS menționată la articolul 6 alineatul (4)
 Cererea de autorizare de zbor UAS trebuie să cuprindă următoarele informații:
 1.
 numărul de serie unic al aeronavei fără pilot la bord sau, dacă aeronava fără pilot la bord este de construcție privată, numărul de serie unic al dispozitivului complementar;
 2.
 modul de operare;
 3.
 tipul de zbor (operațiuni speciale);
 4.
 categoria de operațiuni UAS („deschise”, „specifice”, „certificate”) și clasa de aeronave UAS sau certificatul de tip UAS, dacă este cazul;
 5.
 traiectoria 4D;
 6.
 tehnologia de identificare;
 7.
 metodele de conectivitate preconizate;
 8.
 autonomia;
 9.
 procedura de urgență aplicabilă în cazul pierderii legăturii de comandă și control;
 10.
 numărul de înregistrare al operatorului UAS și, dacă este cazul, numărul de înmatriculare al aeronavei fără pilot la bord.
 ANEXA V
 Schimbul de date și informații operaționale relevante între furnizorii de servicii U-space și furnizorii de servicii de trafic aerian în conformitate cu articolul 7 alineatul (3)
 1.
 Schimbul de informații trebuie asigurat printr-un acord privind nivelul serviciilor care prevede calitatea informațiilor, precum și cu ajutorul modelului de schimb utilizat pentru datele și informațiile operaționale relevante.
 2.
 Modelul de schimb trebuie:
 (a)
 să permită gestionarea și distribuirea informațiilor în format digital;
 (b)
 să descrie elementele informațiilor schimbate, proprietățile, atributele, tipurile de date și asocierile acestora;
 (c)
 să includă constrângeri legate de date și reguli de validare;
 (d)
 să aplice un format standard de codificare a datelor;
 (e)
 să ofere un mecanism de extensie prin care grupurile de utilizatori pot extinde proprietățile elementelor existente și pot adăuga noi elemente care nu afectează în mod negativ standardizarea în cadrul statelor membre și între acestea.
 3.
 Furnizorii de servicii U-space și furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să utilizeze o metodă de criptare recunoscută.
 4.
 Furnizorii de servicii U-space și furnizorii de servicii de trafic aerian trebuie să utilizeze un protocol de comunicații deschis, interoperabil, securizat și comun.
 ANEXA VI
 Logo-ul AESA sau al AAN, după caz
 Certificatul de furnizor de servicii U-space menționat la articolul 14 alineatul (3)
 CERTIFICAT DE FURNIZOR DE SERVICII U-SPACE
 [NUMĂR CERTIFICAT/NR. VERSIUNE]
 În temeiul Regulamentului (UE) .../... [și al Regulamentului (UE) .../...] și sub rezerva respectării condițiilor indicate mai jos, [autoritatea competentă] certifică prin prezenta că
 [NUMELE FURNIZORULUI DE SERVICII U-SPACE]
 [ADRESA FURNIZORULUI DE SERVICII U-SPACE]
 este furnizor de servicii U-space cu privilegiile enumerate în condițiile de furnizare a serviciilor atașate.
 CONDIȚII:
 Prezentul certificat este limitat la condițiile și la furnizarea serviciilor enumerate în condițiile de furnizare a serviciilor atașate.
 Prezentul certificat este valabil atât timp cât furnizorul de servicii U-space certificat continuă să respecte Regulamentul (UE) .../... și celelalte regulamente aplicabile, precum și, atunci când este cazul, procedurile din documentația furnizorului de servicii U-space prevăzută în partea ... din Regulamentul (UE) .../....
 Sub rezerva respectării condițiilor de mai sus, prezentul certificat își păstrează valabilitatea cu excepția cazurilor în care a fost limitat, suspendat sau revocat ori s-a renunțat la acesta.
 Data eliberării:
 Semnătura:
 [Autoritatea competentă]
 CONDIȚII ȘI LIMITĂRI ALE FURNIZĂRII DE SERVICII U-SPACE
 a obținut privilegiile de a furniza următoarele servicii U-space în condițiile și cu limitările următoare:
 (A se elimina rândurile care nu se aplică)
 Servicii
 Tip de serviciu
 Condiții
 Limitări
 Servicii U-space
 Serviciul de identificare prin rețea
 Serviciul de geovigilență
 Serviciul de autorizare a zborurilor UAS
 Serviciul de informare de trafic
 Serviciul de informare meteorologică
 Serviciul de monitorizare a conformării
 Altele (definite de statul membru)
 ANEXA VII
 Logo-ul AESA sau al AAN, după caz
 Certificatul de furnizor unic de servicii de informații comune menționat la articolul 14 alineatul (3)
 CERTIFICAT DE FURNIZOR UNIC DE SERVICII DE INFORMAȚII COMUNE
 [NUMĂR CERTIFICAT/NR. VERSIUNE]
 În temeiul Regulamentului (UE) .../... [și al Regulamentului (UE) .../...], [autoritatea competentă] certifică prin prezenta că
 [NUMELE FURNIZORULUI UNIC DE SERVICII DE INFORMAȚII COMUNE]
 [ADRESA FURNIZORULUI UNIC DE SERVICII DE INFORMAȚII COMUNE]
 este furnizor unic de servicii de informații comune.
 Prezentul certificat este valabil atât timp cât furnizorul unic de servicii de informații comune certificat continuă să respecte Regulamentul (UE) .../... și celelalte regulamente aplicabile, precum și, atunci când este cazul, procedurile din documentația furnizorului unic de servicii de informații comune prevăzută în partea ... din Regulamentul (UE) .../....
 Sub rezerva respectării condițiilor de mai sus, prezentul certificat își păstrează valabilitatea cu excepția cazurilor în care a fost limitat, suspendat sau revocat ori s-a renunțat la acesta.
 Data eliberării:
 Semnătura:
 [Autoritatea competentă]
 Apendice
 Clase de spațiu aerian ATS și servicii U-space furnizate
 Scopul prezentului apendice este de a prezenta concis serviciile legate de spațiul aerian U-space furnizate în fiecare clasă de spațiu aerian în parte. Prin urmare, acesta nu oferă specificații suplimentare față de cele deja exprimate în prezentul regulament și în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/666 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 923/2012. Serviciile de trafic aerian furnizate de unitățile ATS și cerințele aplicabile zborurilor IFR și VFR rămân cele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 923/2012 și rezumate în apendicele 4 la acesta.
 Clasa
 Tipul de zbor
 Permis în spațiul aerian U-space
 Servicii furnizate în spațiul aerian U-space de furnizorii de servicii U-space
 A
 Numai IFR
 Nu fără reconfigurarea dinamică a spațiului aerian
 UAS (1)
 Da
 Autorizare de zbor UAS
 Informare de trafic privind UAS
 B, C și D
 IFR și VFR
 Nu fără reconfigurarea dinamică a spațiului aerian
 UAS (1)
 Da
 Autorizare de zbor UAS
 Informare de trafic privind UAS
 E
 IFR
 Nu fără reconfigurarea dinamică a spațiului aerian
 VFR
 Da, sub rezerva transmiterii poziției către furnizorii de servicii U-space
 Niciunul
 UAS (1)
 Da
 Autorizare de zbor UAS
 Informare de trafic privind UAS și VFR
 F
 IFR
 Da, sub rezerva transmiterii poziției către furnizorii de servicii U-space
 Niciunul
 VFR
 Da, sub rezerva transmiterii poziției către furnizorii de servicii U-space
 Niciunul
 UAS (1)
 Da
 Autorizare de zbor UAS
 Informare de trafic privind UAS, IFR și VFR
 G
 IFR
 Da, sub rezerva transmiterii poziției către furnizorii de servicii U-space
 Niciunul
 VFR
 Da, sub rezerva transmiterii poziției către furnizorii de servicii U-space
 Niciunul
 UAS (1)
 Da
 Autorizare de zbor UAS
 Informare de trafic privind UAS, IFR și VFR
 (1) Cu excepția UAS care zboară conform regulilor de zbor instrumental.


text:
 22.11.2013
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 313/47
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 1188/2013 VAN DE COMMISSIE
 van 21 november 2013
 tot inkorting van termijn voor de aan de aankomst in de haven voorafgaande kennisgeving voor EU-vaartuigen die in de Cantabrische Zee en ten westen van het Iberisch Schiereiland op bestanden van zuidelijke heek en langoustines vissen en in Spaanse havens aanlanden
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 1224/2009 van de Raad van 20 november 2009 tot vaststelling van een communautaire controleregeling die de naleving van de regels van het gemeenschappelijk visserijbeleid moet garanderen, tot wijziging van Verordeningen (EG) nr. 847/96, (EG) nr. 2371/2002, (EG) nr. 811/2004, (EG) nr. 768/2005, (EG) nr. 2115/2005, (EG) nr. 2166/2005, (EG) nr. 388/2006, (EG) nr. 509/2007, (EG) nr. 676/2007, (EG) nr. 1098/2007, (EG) nr. 1300/2008, (EG) nr. 1342/2008 en tot intrekking van Verordeningen (EEG) nr. 2847/93, (EG) nr. 1627/94 en (EG) nr. 1966/2006 (1), en met name artikel 17, lid 6,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Krachtens artikel 17, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1224/2009 moeten kapiteins van EU-vissersvaartuigen met een lengte over alles van 12 m of meer die betrokken zijn bij de visserij op onder een meerjarenplan vallende bestanden en die verplicht zijn elektronisch visserijlogboekgegevens vast te leggen, de bevoegde autoriteiten van hun vlaggenlidstaat ten minste vier uur vóór het geplande tijdstip van aankomst in de haven in kennis stellen van hun voornemen aan te landen.
 (2)
 Wanneer een EU-vissersvaartuig een haven in een andere lidstaat dan zijn vlaggenlidstaat wil binnenvaren, moeten de bevoegde autoriteiten van de vlaggenlidstaat krachtens artikel 17, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1224/2009 de elektronische voorafgaande kennisgeving na ontvangst onverwijld doorgeven aan de bevoegde autoriteiten van de kustlidstaat.
 (3)
 Krachtens artikel 17, lid 6, van Verordening (EG) nr. 1224/2009 kan de Commissie een andere kennisgevingstermijn vaststellen met inachtneming van onder meer de soort visserijproducten, de afstand tussen de visgronden, de aanlandingsplaatsen en de havens waar de betrokken vaartuigen zijn geregistreerd.
 (4)
 Op 28 september 2012 heeft Spanje verzocht om inkorting van de in artikel 17, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1224/2009 bepaalde termijn tot ten minste tweeënhalf uur voor vaartuigen die de vlag van Spanje voeren en in de Cantabrische Zee en ten westen van het Iberisch Schiereiland op bestanden van zuidelijke heek en langoustines vissen. Het verzoek heeft betrekking op de onder het plan vallende vloten die met bodemtrawls, netten of grondbeugen in de Cantabrische Zee en ten noordwesten van het Iberisch Schiereiland vissen en op vaartuigen die met bodemtrawls in Portugese wateren vissen.
 (5)
 De bestanden van zuidelijke heek en langoustines in de Cantabrische Zee en ten westen van het Iberisch Schiereiland vallen onder een meerjarenplan zoals vastgesteld bij Verordening (EG) nr. 2166/2005 van de Raad van 20 december 2005 tot vaststelling van maatregelen voor het herstel van de bestanden van zuidelijke heek en langoustines in de Cantabrische Zee en ten westen van het Iberisch Schiereiland en tot wijziging van Verordening (EG) nr. 850/98 voor de instandhouding van de visbestanden via technische maatregelen voor de bescherming van jonge exemplaren van mariene organismen (2).
 (6)
 Uit door Spanje verstrekte geografische gegevens blijkt dat de in de vierde overweging bedoelde vloten die de vlag van Spanje voeren, doorgaans actief zijn in visgronden die zich op minder dan vier uur afstand van hun aanlandingshavens bevinden. De aanlandingshavens op hun beurt liggen op minder dan tweeënhalf uur van de kantoren van de Spaanse controleautoriteiten. Als de betrokken vaartuigen voor inspectie worden geselecteerd, volstaat een voorafgaande kennisgeving van ten minste tweeënhalf uur dus om de betrokken controleautoriteiten in staat te stellen de desbetreffende inspectie te verrichten. Bijgevolg dient de termijn voor voorafgaande kennisgeving te worden ingekort tot ten minste tweeënhalf uur.
 (7)
 Omwille van de gelijke behandeling dient dezelfde verkorte termijn voor voorafgaande kennisgeving van toepassing te zijn op vaartuigen van andere lidstaten die van plan zijn in Spaanse havens aan te landen.
 (8)
 Spanje moet een jaar na de inwerkingtreding van deze verordening beoordelen welk effect de verkorte termijn voor voorafgaande kennisgeving heeft op de controle van de aanlandingen door de betrokken vaartuigen en dient ter zake verslag uit te brengen aan de Commissie. De Commissie zal monitoren in hoeverre de toepassing van de verkorte termijn voor voorafgaande kennisgeving gevolgen heeft voor de doeltreffendheid van de inspectie van de betrokken vaartuigen door de nationale controleautoriteiten. Indien uit de bevindingen van het door Spanje ingediende verslag of uit de verificaties, inspecties en audits die de Commissie in het kader van titel X van Verordening (EG) nr. 1224/2009 verricht, blijkt dat als gevolg van de verkorte termijn voor voorafgaande kennisgeving een adequate controle van de aanlandingen door Spanje niet kan worden gegarandeerd, zal de Commissie deze termijn overeenkomstig herzien.
 (9)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité voor de visserij en de aquacultuur,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 1. De in artikel 17, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1224/2009 vastgestelde kennisgevingstermijn van ten minste vier uur wordt tot tweeënhalf uur ingekort voor EU-vissersvaartuigen die betrokken zijn bij onder het meerjarenplan van Verordening (EG) nr. 2166/2005 vallende visserijen, hun vangsten in Spanje aanlanden en deel uitmaken van de in lid 2 bedoelde vloten.
 2. Lid 1 is slechts van toepassing op de volgende vissersvaartuigen:
 a)
 vaartuigen die in de Cantabrische Zee en ten noordwesten van het Iberisch Schiereiland (ICES-sectoren VIIIc en IXa) met bodemtrawls (TR), netten (GN) of grondbeugen (LL) vissen op onder het meerjarenplan van Verordening (EG) nr. 2166/2005 vallende bestanden van zuidelijke heek en langoustines;
 b)
 vaartuigen die in Portugese wateren (ICES-sector IXa) met bodemtrawls (TR) vissen op onder het meerjarenplan van Verordening (EG) nr. 2166/2005 vallende bestanden van zuidelijke heek en langoustines.
 Artikel 2
 Spanje moet één jaar na de inwerkingtreding van deze verordening bij de Commissie verslag uitbrengen over het effect van de ingekorte termijn voor voorafgaande kennisgeving op de controle van de aanlandingen door de in artikel 1 bedoelde vaartuigen.
 Artikel 3
 Deze verordening treedt in werking op de zevende dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 21 november 2013.
 Voor de Commissie
 De voorzitter
 José Manuel BARROSO
 (1) PB L 343 van 22.12.2009, blz. 1.
 (2) PB L 345 van 28.12.2005, blz. 5.


text:
📌 Debye-Falkenhagen effect
 dažnio efektas
 Debye–Falkenhagen effect — The increase in the conductivity of an electrolyte solution when the applied voltage has a very high frequency is known as Debye–Falkenhagen effect.[1] Impedance measurements on water p dioxane and the methanol toluene systems have confirmed... ... Wikipedia
 Debye-Falkenhagen effect — dažnio efektas statusas T sritis fizika atitikmenys: angl. Debye Falkenhagen effect; frequency effect vok. Debye Falkenhagen Effekt, m; Frequenzeffekt, m rus. частотный эффект, m; эффект Дебая Фалькенгагена, m pranc. effet de fréquence, m ... Fizikos terminų žodynas
 Debye-Falkenhagen effect — The increase in the conductance of an electrolytic solution when the applied voltage has a very high frequency is known as Debye Falkenhagen effect ... Wikipedia
 Debye-Falkenhagen-Effekt — dažnio efektas statusas T sritis fizika atitikmenys: angl. Debye Falkenhagen effect; frequency effect vok. Debye Falkenhagen Effekt, m; Frequenzeffekt, m rus. частотный эффект, m; эффект Дебая Фалькенгагена, m pranc. effet de fréquence, m ... Fizikos terminų žodynas
 frequency effect — dažnio efektas statusas T sritis Standartizacija ir metrologija apibrėžtis Elektrolito tirpalo elektrinio laidžio padidėjimas, kai kintamosios elektros srovės dažnis yra didelis. atitikmenys: angl. Debye Falkenhagen effect; frequency effect vok.... ... Penkiakalbis aiškinamasis metrologijos terminų žodynas
 frequency effect — dažnio efektas statusas T sritis fizika atitikmenys: angl. Debye Falkenhagen effect; frequency effect vok. Debye Falkenhagen Effekt, m; Frequenzeffekt, m rus. частотный эффект, m; эффект Дебая Фалькенгагена, m pranc. effet de fréquence, m ... Fizikos terminų žodynas


text:
 18.7.2016
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 260/30
 Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Ühendkuningriik) 12. mail 2016 – Shields & Sons Partnership versus The Commissioners for Her Majesty's Commissioners of Revenue and Customs
 (Kohtuasi C-262/16)
 (2016/C 260/38)
 Kohtumenetluse keel: inglise
 Eelotsusetaotluse esitanud kohus
 Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber)
 Põhikohtuasja pooled
 Apellatsioonkaebuse esitaja: Shields & Sons Partnership
 Vastustaja apellatsioonimenetluses: The Commissioners for Her Majesty's Commissioners of Revenue and Customs
 Eelotsuse küsimused
 1.
 Kas nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (1) artikli 296 lõiget 2 tuleb selle XII jaotise 2. peatükis ette nähtud põllumajandustootjate ühist kindla maksumääraga korda silmas pidades tõlgendada nii, et selles on sätestatud ammendavad tingimused, mille alusel saab liikmesriik põllumajandustootja ühise kindla maksumääraga korra alt välja jätta? Täpsemalt:
 1.1
 Kas liikmesriik saab põllumajandustootjaid põllumajandustootjate ühise kindla maksumääraga korra alt välja jätta ainult artikli 296 lõike 2 kohaselt?
 1.2
 Kas liikmesriik saab põllumajandustootja põllumajandustootjate ühise kindla maksumääraga korra alt välja jätta ka artikli 299 alusel?
 1.3
 Kas neutraalse maksustamise põhimõte annab liikmesriigile õiguse põllumajandustootja põllumajandustootjate ühise kindla maksumääraga korra alt välja jätta?
 1.4
 Kas liikmesriikidel on õigus jätta põllumajandustootjaid põllumajandustootjate ühise kindla maksumääraga korra alt välja mingitel muudel põhjustel?
 2.
 Kuidas tuleb tõlgendada nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 296 lõikes 2 kasutatud mõistet „põllumajandustootjate kategooriad”? Täpsemalt:
 2.1
 Kas asjaomast põllumajandustootjate kategooriat peab olema võimalik kindlaks määrata objektiivsete tunnuste alusel?
 2.2
 Kas asjaomast põllumajandustootjate kategooriat saab kindlaks määrata majanduslike kaalutluste alusel?
 2.3
 Kui täpselt tuleb põllumajandustootjate kategooria, mille liikmesriik kavatseb välja jätta, kindlaks määrata?
 2.4
 Kas see annab liikmesriigile õiguse käsitada asjakohase kategooriana „põllumajandustootjaid, kes leitakse saavat kindla maksumääraga korra liikmetena tagasi märkimisväärselt rohkem kui nad saaksid käibemaksukohustuslasena registreeritult”?
 (1) Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1).