text:
Občina Loška dolina je ena od občin v Republiki Sloveniji, katere ime izhaja iz geografske enote-doline, poimenovane po naselju Lož in s središčem v Starem trgu pri Ložu oziroma na Loškem polju.
 Naselja v občini
 Babna Polica, Babno Polje, Dane, Dolenje Poljane, Iga vas, Klance, Knežja Njiva, Kozarišče, Lož, Markovec, Nadlesk, Podcerkev, Podgora pri Ložu, Podlož, Pudob, Stari trg pri Ložu, Sveta Ana pri Ložu, Šmarata, Viševek, Vrh, Vrhnika pri Ložu
 Znamenitosti
 Loško polje
 Babno polje
 Grad Snežnik
 Koča vas
 Križna jama
 Loški grad
 Lovska zbirka in polharski muzej
 Snežnik
 Znane osebnosti, povezane z občino
 Ester Maximilliana Coraduzzi
 Fanika Škrbec
 Filip Jakob Repež
 Fran Miličinski
 Franc Rigler
 France Škrbec
 Franci Strle
 Henrik pl. Schollmayer-Lichtenberg
 Hinko Dolenec
 Janez Hribar
 Janko Pianecki
 Jože Udovič
 Jurij Kosmač
 Leopold Turšič
 Lojze Perko
 Magda Stražiščar
 Marička Žnidaršič
 Matevž Hace
 Milan Lah
 Niko Štritof
 Oton Župančič
 Tone Gaspari
 Vinko Šumrada
 Janez Zabukovec
 Frank Troha Rihtarjev
 Loška dolina
 Loška dolina je z vseh strani zaprta kraška globel s precej ravnim, deloma poplavnim dnom, ki ga obdajajo višje kraške planote od Blok do Racne gore na severu in vzhodu do mogočnega Snežnika (1796 m) ter Javornikov na jugu in zahodu. Po vseh naravnih značilnostih spada Loška dolina med tipična kraška polja, vendar se po legi, obliki ter vodnih razmerah, pa tudi po gospodarski rabi prostora precej razlikuje od sosednjih kraških polj v porečju reke Ljubljanice.
 Odprt in dokaj raven, travnat in njivski svet sredi gozdov se razteza v nadmorski višini med 570 in 590 m.
 V Loško dolino se s kraškega zaledja izpod Snežniškega pogorja prelivajo le visoke vode, ki ne morejo odteči po podzemeljskih kanalih mimo polja. Zato so na tem območju pogoste poplave zlasti ob močnejšem jesenskem deževju.
 Kot posebnost kraškega sveta je znana tudi Križna jama kot pretočna vodna jama med kraškimi polji. Leži na severnem robu Loške doline in ima 22 jezer. Jezera ločujejo sigasti pragovi. Po podzemnih vodnih kanalih je možen ogled podolgovatih jezer med Kalvarijo in Kristalno goro le s čolni. Jama je znana po najdbah kosti ledenodobnega jamskega medveda.
 Nastanek občine Loška dolina
 Občino Loška dolina je ustanovil Državni zbor Republike Slovenije na seji 3. oktobra 1994, s sprejetjem Zakona o ustanovitvi občin ter o določitvi njihovih območij. Takrat sta se področji nekdanjih krajevnih skupnosti Bloke in Loška dolina ločili iz skupne občine Cerknica in ustanovili svojo občino, a le do leta 1998, ko so tudi Bloke postale samostojna občina. Občina Loška dolina tako v svoji sedanji obliki in obsegu obstaja od 22. julija 1998.
 Občina Loška dolina meri 166,8 km2.
 Sredi leta 2013 je imela občina približno 3.900 prebivalcev (približno 2.000 moških in 1.900 žensk). Po številu prebivalcev se je med slovenskimi občinami uvrstila na 130. mesto. Na kvadratnem kilometru površine občine je živelo povprečno 23 prebivalcev; torej je bila gostota naseljenosti tu manjša kot v celotni državi (102 prebivalca na km2).
 Prebivalstvo
 Občina ima 21 naselij, spodaj je navedena skupna populacija:
 vir: popis prebivalstva 2002
 Sklici in opombe
 Zunanje povezave
 Spletna stran občine
 Loška dolina
 Ustanovitve leta 1994


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 11992M/PRO/IME/09
 Treaty on European Union - Protocol on the statute of the European Monetary Institute - Article 9: Administration
 Official Journal C 191 , 29/07/1992 P. 0081
 Article 9 Administration 9.1. In accordance with Article 109f(1) of this Treaty, the EMI shall be directed and managed by the Council of the EMI. 9.2. The Council of the EMI shall consist of a President and the Governors of the national central banks, one of whom shall be Vice-President. If a Governor is prevented from attending a meeting, he may nominate another representative of his institution. 9.3. The President shall be appointed by common accord of the governments of the Member States at the level of Heads of State or of Government, on a recommendation from, as the case may be, the Committee of Governors or the Council of the EMI, and after consulting the European Parliament and the Council. The President shall be selected from among persons of recognized standing and professional experience in monetary or banking matters. Only nationals of Member States may be President of the EMI. The Council of the EMI shall appoint the Vice-President. The President and Vice-President shall be appointed for a period of three years. 9.4. The President shall perform his duties on a full-time basis. He shall not engage in any occupation, whether gainful or not, unless exemption is exceptionally granted by the Council of the EMI. 9.5. The President shall: - prepare and chair the meetings of the Council of the EMI; - without prejudice to Article 22, present the views of the EMI externally; - be responsible for the day-to-day management of the EMI. In the absence of the President, his duties shall be performed by the Vice-President. 9.6. The terms and conditions of employment of the President, in particular his salary, pension and other social security benefits, shall be the subject of a contract with the EMI and shall be fixed by the Council of the EMI on a proposal from a Committee comprising three members appointed by the Committee of Governors or the Council of the EMI, as the case may be, and three members appointed by the Council. The President shall not have the right to vote on matters referred to in this paragraph. 9.7. If the President no longer fulfils the conditions required for the performance of his duties or if he has been guilty of serious misconduct, the Court of Justice may, on application by the Council of the EMI, compulsorily retire him. 9.8. The Rules of Procedure of the EMI shall be adopted by the Council of the EMI.


type: caselaw

text:
 7.9.2015
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 294/2
 Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (Ir-Raba’ Awla) tat-2 ta’ Lulju 2015 (talba għal deċiżjoni preliminari tat-Tribunale Amministrativo Regionale per la Sicilia – l-Italja) – Davide Gullotta, Farmacia di Gullotta Davide & C. Sas vs Ministero della Salute, Azienda Sanitaria Provinciale di Catania
 (Kawża C-497/12) (1)
 ((Rinviju għal deċiżjoni preliminari - Artikoli 49 TFUE, 102 TFUE u 106 TFUE - Libertà ta’ stabbiliment - Prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni - Abbuż minn pożizzjoni dominanti - Artikolu 15 tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea - Inammissibbiltà))
 (2015/C 294/02)
 Lingwa tal-kawża: it-Taljan
 Qorti tar-rinviju
 Tribunale Amministrativo Regionale per la Sicilia
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Davide Gullotta, Farmacia di Gullotta Davide & C. Sas
 Konvenuti: Ministero della Salute, Azienda Sanitaria Provinciale di Catania
 Dispożittiv
 Id-domandi magħmula fil-kuntest tat-talba għal deċiżjoni preliminari mressqa mit-Tribunale amministrativo regionale per la Sicilia (l-Italja), permezz ta’ deċiżjoni tad-9 ta’ Ottubru 2012, u miżmuma minn dik il-qorti, huma inammissibbli.
 (1) ĠU C 26, 26.1.2013.


type: other

text:
Zmena priezviska mololetého dieťaťa
 Spôsob určovania a zmeny mena a priezviska upravuje Zákon o mene a priezvisku č. 300/1993 Zb. V tejto kapitole sa budeme venovať výlučne zmene priezviska maloletého dieťaťa v prípade, keď jeden z rodičov so zmenou nesúhlasí.
 Priezvisko možno identifikovať ako časť osobného mena osoby v dvoj a viacmennej pomenúvacej sústave, ktoré sa pridáva k rodnému menu osoby pre bližšie identifikovanie osoby. Priezvisko má vo väčšine kultúr rodový charakter a vyjadruje príslušnosť osoby k rodu, resp. rodine. Každý občan SR musí mať meno aj priezvisko a tieto nadobúda už pri narodení.
 Priezvisko je základným formálnym identifikátorom osoby, má však aj širší rozmer, keď do značnej miery vytvára aj našu vlastnú identitu, s ktorou sa prirodzene stotožňujeme. Okrem toho priezvisko nás identifikuje aj s rodinou, resp. rodom, od ktorého priezvisko získavame. Právo na meno a teda aj na jeho časť – priezvisko, patrí medzi základné práva dieťaťa dané čl. 7 Dohovoru o právach dieťaťa.
 Za týchto okolností je zrejmé, že prípadná zmena priezviska maloletého dieťaťa nie je len „formálnym“ úkonom, ale do značnej miery ide o skutočný zásah do identity maloletého dieťaťa, ktorý môže a pravdepodobne aj bude mať určitý dopad na jeho ďalší vývin. Z tohto dôvodu dôrazne odporúčame rodičom, aby si svoj prípadný zámer zmeniť maloletému dieťaťu priezvisko vopred dobre premysleli, prihliadajúc na najlepší záujem maloletého dieťaťa.
 Konanie o povolenie zmeny priezviska na obvodnom úrade
 Na povolenie zmeny priezviska je príslušný obvodný úrad podľa trvalého pobytu mal. dieťaťa. Žiadosť o zmenu priezviska maloletého dieťaťa podávajú jeho rodičia, ak sú jeho zákonnými zástupcami, ako spoločnú žiadosť. Ak ide o maloletého staršieho ako 15 rokov, musia k žiadosti priložiť jeho písomný súhlas so zmenou s jeho úradne osvedčeným podpisom. Ak o zmenu priezviska maloletého žiada iba jeden z jeho rodičov, k žiadosti priloží aj písomný súhlas druhého rodiča s jeho úradne osvedčeným podpisom. V oboch prípadoch sa teda vždy vyžaduje súhlas oboch rodičov so zmenou priezviska. Pokiaľ druhý rodič so zmenou priezviska nesúhlasí, k žiadosti sa priloží namiesto jeho písomného súhlasu právoplatné rozhodnutie súdu nahrádzajúce jeho súhlas. Bližšie informácie o tom, čo má obsahovať žiadosť o zmenu priezviska a aké prílohy je nevyhnutné predložiť obvodnému úradu, nájdete v Zákone o mene a priezvisku č. 300/1993 Zb.
 U p o z o r ň u j e m e , že pokiaľ je mal. dieťa zverené na základe právoplatného súdneho rozhodnutia do osobnej starostlivosti len jedného z rodičov, tak to neznamená, že tento rodič súhlas druhého rodiča so zmenou priezviska mal. dieťaťa nepotrebuje.
 Konanie na súde o udelenie súhlasu k podaniu žiadosti o zmenu priezviska
 Zmena priezviska je v zmysle §35 Zákona o rodine podstatnou otázkou výchovy mal. dieťaťa, o ktorej rodičia vždy rozhodujú spoločne bez ohľadu na to, či je alebo nie je dieťa zverené jednému z nich do osobnej starostlivosti. Pokiaľ sa o podstatnej otázke výchovy mal. dieťaťa rodičia nedokážu dohodnúť, rozhodne na návrh niektorého z nich súd. Súd tak rozhoduje o nahradení vôle, resp. súhlasu druhého rodiča, čo pri zmene priezviska znamená, že rozhoduje o udelení súhlasu k podaniu žiadosti o zmenu priezviska na obvodný úrad.
 Návrh na udelenie súhlasu so zmenou priezviska mal. dieťaťa (ďalej ako „návrh na súd“) sa podáva na miestne príslušnom súde, ktorým je okresný súd, v ktorého obvode má mal. dieťa svoje bydlisko. Písomný návrh na súd môžete podať osobne v podateľni okresného súdu, alebo ho poslať doporučene poštou na adresu sídla súdu.
 Osobné údaje navrhovateľa − rodiča, ktorým je ten, kto návrh na súd podáva s uvedením jeho mena, priezviska, trvalého bydliska a štátnej príslušnosti. Rovnako je potrebné uviesť osobné údaje odporcu − rodiča, ktorým je ten, proti ktorému návrh smeruje a osobné údaje mal. dieťaťa.
 Z návrhu musí byť zrejmé, že sa domáhate udelenia súhlasu k podaniu žiadosti na zmenu priezviska mal. dieťaťa a z akých dôvodov. Dôvody je nevyhnutné podrobne špecifikovať tak, aby z nich bolo zrejmé, že zmena priezviska mal. dieťaťa je v jeho najlepšom záujme.
 listinné a iné dôkazy preukazujúce dôvody, pre ktoré má byť zmena priezviska mal. dieťaťa v jeho najlepšom záujme,
 Keďže zmena priezviska mal. dieťaťa je závažným zásahom do práv mal. dieťaťa, súd udelí súhlas k podaniu žiadosti o zmenu priezviska výlučne v prípade, ak je zmena priezviska v najlepšom záujme mal. dieťaťa. K takémuto rozhodnutiu môžu súd viesť najmä nasledovné dôvody:
 Rodič, proti ktorému návrh smeruje, dlhodobo nemá záujem stretávať sa s mal. dieťaťom. Pokiaľ mal. dieťa po rozchode, príp. rozvode rodičov žije len s jedným rodičom, tak druhý rodič buď na základe rodičovskej dohody alebo rozhodnutia súdu realizuje styk s mal. dieťaťom, aby sa aj týmto spôsobom podieľal na výchove mal. dieťaťa. Pokiaľ však tento rodič nemá záujem stretávať sa s mal. dieťaťom, tak je zrejmé, že dlhodobým odlúčením dochádza k ich vzájomnému odcudzeniu.
 Rodič, proti ktorému návrh smeruje, dlhodobo nejaví záujem o vývin a životný osud mal. dieťaťa. Súd napríklad zisťuje, či sa rodič zaujíma o zdravotný stav mal. dieťaťa, príp. o jeho výsledky v škole, krúžky a záujmy.
 Rodič, proti ktorému návrh smeruje, dlhodobo zanedbáva svoju vyživovaciu povinnosť k mal. dieťaťu.
 Názor mal. dieťaťa. Súd vždy prihliada pri tak závažnej otázke, ako je zmena priezviska, aj na názor mal. dieťaťa, samozrejme, primerane jeho veku a rozumovým schopnostiam. Pokiaľ je mal. dieťa útleho veku a nedokáže posúdiť túto otázku, tak súd na jeho názor neprihliada.
 Súd posudzuje vyššie uvedené dôvody každý jednotlivo a zároveň v ich súbehu a to tak, aby v konečnom rozhodnutí dokázal objektívne určiť, či tieto dôvody sú natoľko závažné a trvalé, že v záujme mal. dieťaťa bude zmena priezviska mal. dieťaťa. Pokiaľ súd dospeje k názoru, že zmena priezviska je v záujme mal. dieťaťa, tak udelí súhlas s podaním žiadosti na zmenu priezviska mal. dieťaťa na príslušnom obvodnom úrade. V opačnom prípade návrh zamietne.
 Medzi najčastejšie prípady, keď sa jeden z rodičov na súde domáha udelenia súhlasu na zmenu priezviska mal. dieťaťa, patria prípady mal. detí pochádzajúcich z rozvedených manželstiev. Po rozvode manželstva si väčšina matiek zmení svoje priezvisko na svoje rodné priezvisko, čím vznikne stav, keď mal. dieťa nesie rozdielne priezvisko ako jeho matka. Pokiaľ je mal. dieťa zverené do osobnej starostlivosti matke, tak rozdielnosť priezvisk môže viesť k problémom mal. dieťaťa v sociálnej interakcii najmä v škole s rovesníkmi, keď je mal. dieťa nútené odpovedať na nepríjemné otázky rovesníkov, prečo sa volá inak ako jeho matka a pod., čo môže u mal. dieťaťa vyvolávať zbytočný stres a v extrémnych prípadoch aj problém s vlastnou identitou. Upozorňujeme, že dôvodom pre zmenu priezviska v žiadnom prípade nie je samotná skutočnosť, že mal. dieťa nesie iné priezvisko ako rodič.Z tohto dôvodu by matka mala dobre zvážiť, či si zmení po rozvode svoje priezvisko alebo nie.
 Naša advokátska kancelária ponúka komplexné právne služby pri zastupovaní v konaní o udelenie súhlasu k podaniu žiadosti na zmenu priezviska mal. dieťaťa najmä v nasledovnom rozsahu:
 právne poradenstvo za účelom posúdenia dôvodov, pre ktoré sa rodič domáha zmeny priezviska,
 mimosúdne rokovania s druhým rodičom,
 vypracovanie a podanie návrhu na súd na udelenie súhlasu k podaniu žiadosti k zmene priezviska mal. dieťaťa, vrátane kompletného právneho zastúpenia v konaní až do právoplatného skončenia veci.


text:
9Azs46/2009
 9 Azs 46/2009-62
 Nejvy11í správní soud rozhodl v senátì slo3⁄4eném z pøedsedy JUDr. Radana Malíka a soudcù Mgr. Daniely Zemanové, JUDr. Barbary Poøízkové, Mgr. Davida Hip1ra a JUDr. Lenky Kaniové v právní vìci 3⁄4alobkynì: nezl. G. K., zastoupené zákonným zástupcem G. B., právnì zastoupené JUDr. Radanou Pekárkovou, advokátkou se sídlem Hlinky 142a, Brno, proti 3⁄4alovanému: Ministerstvo vnitra, odbor azylové a migraèní politiky, se sídlem Nad ©tolou 3, Praha 7, proti rozhodnutí 3⁄4alovaného ze dne 4. 2. 2009, è. j. OAM-27/VL-01-ZA05-2009, o udìlení mezinárodní ochrany, v øízení o kasaèní stí3⁄4nosti 3⁄4alobkynì proti rozsudku Krajského soudu v Brnì ze dne 24. 6. 2009, è. j. 56 Az 18/2009-22,
 III. Ustanovené zástupkyni stì3⁄4ovatelky, advokátce JUDr. Radanì Pekárkové, se sídlem Hlinky 142a, Brno, se p ø i zn á v á odmìna v èástce 5760 Kè, která bude vyplacena z úètu Nejvy11ího správního soudu ve lhùtì 60 dnù od právní moci tohoto usnesení.
 Podanou kasaèní stí3⁄4ností se 3⁄4alobkynì (dále jen stì3⁄4ovatelka ) domáhá zru1ení v záhlaví oznaèeného rozsudku Krajského soudu v Brnì (dále té3⁄4 krajský soud ), kterým byla zamítnuta její 3⁄4aloba proti rozhodnutí 3⁄4alovaného ze dne 4. 2. 2009, è. j. OAM-27/VL-01-ZA05-2009. Tímto rozhodnutím 3⁄4alovaný zamítl 3⁄4ádost stì3⁄4ovatelky o udìlení mezinárodní ochrany jako zjevnì nedùvodnou podle § 16 odst. 1 písm. f) zákona è. 325/1999 Sb., o azylu a o zmìnì zákona è. 283/1991 Sb., o Policii Èeské republiky, ve znìní pozdìj1ích pøedpisù (zákon o azylu).
 Stì3⁄4ovatelce byla pro øízení o kasaèní stí3⁄4nosti ustanovena zástupkynì z øad advokátù JUDr. Radana Pekárková, která se pøípisem ze dne 21. 12. 2009 obrátila na Nejvy11í správní soud se 3⁄4ádostí o ovìøení, pøípadnì zji1tìní nové adresy souèasného pobytu stì3⁄4ovatelky s odùvodnìním, 3⁄4e se jí stì3⁄4ovatelku ani jejího otce nepodaøilo na poslednì známé adrese pobytu v Pobytovém støedisku Havíøov kontaktovat (po1tovní zásilka byla vrácena s poznámkou, 3⁄4e na uvedené adrese je adresát neznámý).
 Nejvy11í správní soud z databáze 3⁄4alovaného ovìøil, 3⁄4e stì3⁄4ovatelka byla naposledy hlá1ena k pobytu na adrese Pobytové støedisko Havíøov, odkud dne 19. 8. 2009 ode1la. Nejvy11í správní soud proto po3⁄4ádal Evidenèní odbor Øeditelství slu3⁄4by cizinecké policie, Praha 3, o sdìlení místa pobytu stì3⁄4ovatelky. Dle odpovìdi ze dne 8. 1. 2010, zalo3⁄4ené na è. l. 53 soudního spisu, má stì3⁄4ovatelka na území Èeské republiky vydáno vízum za úèelem strpìní platné do 16. 4. 2010, jako poslední známá adresa pobytu od 14. 10. 2009 je oznaèena Správa uprchlických zaøízení, Na Kopci 269/5, Havíøov-Dolní Suchá. Uvedený pøípis rovnì3⁄4 obsahuje sdìlení, 3⁄4e bli3⁄41í informace je mo3⁄4no získat u Inspektorátu cizinecké policie Chotìbuz, deta1ované pracovi1tì Karviná, kde jsou ulo3⁄4eny materiály jmenované.
 Nejvy11í správní soud proto zaslal 3⁄4ádost o sdìlení souèasného místa pobytu stì3⁄4ovatelky, resp. jejích rodièù, také na Cizineckou policii Karviná. V odpovìdi doruèené zdej1ímu soudu dne 15. 1. 2010 (è. l. 57 soudního spisu), je uvedeno, 3⁄4e stì3⁄4ovatelka ani její rodièe se v Pobytovém støedisku Havíøov nezdr3⁄4ují, co3⁄4 policie telefonicky u OAMP Havíøov ovìøila, a jejich souèasný pobyt na území Èeské republiky není znám.
 Podle ustanovení § 47 písm. c) zákona è. 150/2002 Sb., soudního øádu správního, ve znìní pozdìj1ích pøedpisù (dále jen s. ø. s. ), ve spojení s § 33 písm. b) zákona o azylu, soud øízení zastaví, jestli3⁄4e nelze zjistit místo pobytu 3⁄4adatele o udìlení mezinárodní ochrany.
 Z vý1e uvedených skuteèností je zøejmé, 3⁄4e stì3⁄4ovatelka se nezdr3⁄4uje v místì, které soudu udala jako místo svého pobytu, souèasné místo pobytu se zdej1ímu soudu nepodaøilo zjistit ani z evidence o pobytu uchazeèù o mezinárodní ochranu, ani na základì spolupráce s pøíslu1nými oddìleními cizinecké policie ÈR. Svým postupem Nejvy11í správní soud vyèerpal v1echny standardní mo3⁄4nosti, kterými by bylo mo3⁄4no místo pobytu stì3⁄4ovatelky zjistit, pova3⁄4uje proto za prokázané, 3⁄4e pobyt stì3⁄4ovatelky není znám. Vzhledem k tomu, 3⁄4e s touto skuteèností ustanovení § 33 písm. b) zákona o azylu spojuje zastavení øízení o 3⁄4alobì èi o kasaèní stí3⁄4nosti, Nejvy11í správní soud øízení dle § 47 písm. c) s. ø. s., za pou3⁄4ití § 120 s. ø. s., zastavil.
 Výrok o nákladech øízení se opírá o § 60 odst. 3 s. ø. s., ve spojení s § 120 s. ø. s., podle kterého nemá 3⁄4ádný z úèastníkù právo na náhradu nákladù øízení, bylo-li øízení o kasaèní stí3⁄4nosti zastaveno.
 Stì3⁄4ovatelce byla pro øízení o kasaèní stí3⁄4nosti ustanovena usnesením Krajského soudu v Brnì ze dne 25. 8. 2009, è. j. 56 Az 18/2009-31, zástupkynì JUDr. Radana Pekárková, advokátka se sídlem Hlinky 142a, Brno. Ustanovené zástupkyni stì3⁄4ovatelky byla pøiznána odmìna v èástce 5760 Kè, a to za dva úkony právní slu3⁄4by (pøevzetí a pøíprava zastoupení; písemné podání soudu ve vìci samé) podle § 11 odst. 1 písm. b) a d) vyhlá1ky è. 177/1996 Sb., o odmìnách advokátù a náhradách advokátù za poskytování právních slu3⁄4eb, ve znìní pozdìj1ích pøedpisù (advokátní tarif). Odmìna byla vypoètena podle ustanovení § 9 odst. 3 písm. f), ve spojení s § 7 bod 5., advokátního tarifu tak, 3⁄4e za dva úkony právní slu3⁄4by byla stanovena odmìna ve vý1i 4200 Kè (2 x 2100 Kè), k ní3⁄4 nále3⁄4í náhrada hotových výdajù ve vý1i 600 Kè (2 x 300 Kè) podle § 13 odst. 3 té3⁄4e vyhlá1ky. Vzhledem k tomu, 3⁄4e ustanovená advokátka je plátcem danì z pøidané hodnoty, co3⁄4 soudu dolo3⁄4ila osvìdèením o registraci zalo3⁄4eným na è. l. 37 soudního spisu, byla k takto vypoètené odmìnì pøipoètena i daò z pøidané hodnoty. Náklady právního zastoupení stì3⁄4ovatelky nese v souladu s ustanovením § 35 odst. 8 s. ø. s. stát.


text:
heinäkuu 2019 - Inka Nitta
 Yleinen | 31.7.2019
 Kivaa keskiviikkoa! Se olisi kaksi työpäivää ja loma alkaa. Mä olen niin fiiliksissä ja odotan sitä reissua niin paljon. Tuntuu vain, että vähän kaikki jää rästiin ja harmittaa oikeasti ihan kamalasti, jos blogi jää elämään hiljaiseloa koko reissun ajaksi. Mä todellakin yritän saada vielä tehtyä pari ajastettua postausta reissun ajaksi.♥
 Tarkoitus ei kuitenkaan ollut valittaa tekemättömyyttän vaan esitellä tämä syksyä enteilevä kukkamekko, joka näkyikin vilaukselta edellisessä TB Style postauksessa. Nyt eletään sitä aikaa, että sesonki pikku hiljaa vaihtuu ja vaatekauppa alkaa täyttymään jo syksyn valikoimasta. Vielä on kevyttä ja hempeää kivaa kesävaatetta, mutta esimerkiksi tässä mekossa on jo smock tyyppinen korkea kaulus ja syksyn värejä.
 Kun mä näin tämän mekon ensimmäistä kertaa, niin mun oli vaan pakko saada se! Yleensä tämän tyyppistä ei päälläni nähdä, mutta tässä oli sitä jotain. Pelkäsin, että mekko päällä tuntisin oloni liian suloiseksi ja tyttömäiseksi, mutta ei, ihan Inkamainen olo edelleen mekko päällä. En tiedä sitten onko se nuo värit, sillä ne sopii mun hiuksiin ihan täydellisesti. Syksyä enteilevä mekko on kyllä varmasti juuri nyt yksi mun lemppari vaatekappaleista. Mekko menee pitkälle syksyyn sukkahousujen kanssa ja keväällä sen voi kaivaa talvisäilöstä jo auringon pilkottaessa.
 mekko – JDY / lenkkarit – Nike [*tästä alessa]
 Yleinen | 29.7.2019
 Viikon päästä tähän aikaan ollaan oltu jo pari päivää Norjan puolella. Tämä reissu tulee olemaan minun ensimmäinen ulkomaanmatka, joten ehkä siksi tämä suuri hypetys ennen kuin ollaan edes reissuun päästy lähtemään. Olen kuulemma joskus todella pienenä käynyt Tukholmassa, mutta en muista siitä kyllä yhtikäs mitään, joten sanotaan, että tämä Norjan reissu tulee olemaan ensimmäinen ulkomaanmatkani.
 Itse vieraaseen maahan meneminen ei jännitä, mutta moni muu asia kyllä. Mietin, kuinka jaksan olla autossa yli 1000 kilometria ennen kuin päästään Norjaan. Huolettaa myös Bamsen jaksaminen takapenkillä olemiseen. Vieraaseen maahan matkustaminen jännittäisi varmasti, jos joutuisin lentämään, sillä sitä en myöskään ole tehnyt. Autolla kulkeminen on minulle arkipäivää, joten matkustustavassa ei ole mitään uutta eikä jännittävää. Jännittää myös, että kuinka väsynyt ja turhautunut olen reissun aikana. Teltassa nukkumisen öitä on tasan yksi ja se ei mennyt kamalan hyvin unien puolesta. Turhaudun naurettavan helposti, jos en saa unta. Norjan luonnossa en myöskään voi sitten esimerkiksi naputella tietokonetta ja juoda Pepsi Maxia keskellä yötä, jos se uni ei tule.
 Suurimmalta osin olen kuitenkin vain innoissani. Onhan tää nyt siistiä, lähteä viikoksi toiseen maahan nukkumaan telttaan koiran ja läheisten ihmisten kanssa! Hieman myös jännittää, että mitä tapahtuu matkan jälkeen? Tuleeko minusta hullu, joka potee kokoajan matkustuskuumetta ja että on pakko päästä pois. Saa nähä, kun jo ilman matkustamista haaveilen upeista kohteista ympäri maailman.
 Pientä stressin poikasta on havaittavissa kylläkin monessa asiassa. Huolehdin siitä, että kuinka saan kaikki ensi viikon julkaisut valmiiksi. Mulla on kyllä netti toiminnassa, mutta se, että toimiiko se kunnolla ja kaikkialla on sitten eri asia. Konetta en myöskään jaksa ottaa mukaan, kun en sitä kunnolla mihinkään lataukseen saa, joten oikeastaan kaikki blogipostaukset on tehtävä ennen reissua. Reissuun lähdetään perjantaina ja minulla on vielä paljon hankittavaa. Perjantai on mun ainut vapaapäivä ennen lähtöä, joten huolettaa tuleeko kaikki hankittua. Nämä asiat joista stressaan nyt, voivat kuulostaa tosi pinnallisilta, mutta uskon, että johtuu siitä, kun kyseessä kuitenkin ensimmäinen ulkomaanmatka.
 Kimono – Only / Toppi – Pieces / Farkut – Only [*tästä alessa] / Kengät – Nike [*tästä alessa]


text:
⭐A BÜNTETŐ ÜGYEKBEN ALKALMAZHATÓ KÖZVETÍTŐI TEVÉKENYSÉG
 Download "A BÜNTETŐ ÜGYEKBEN ALKALMAZHATÓ KÖZVETÍTŐI TEVÉKENYSÉG"
 1 A Partners for Democratic Change International tagja A BÜNTETŐ ÜGYEKBEN ALKALMAZHATÓ KÖZVETÍTŐI TEVÉKENYSÉG BEVEZETÉSÉNEK TAPASZTALATAI MAGYARORSZÁGON Budapest2 23 A büntető ügyekben alkalmazható közvetítői tevékenység bevezetésének tapasztalatai Magyarországon KUTATÁSVEZETŐ: WAGNER János JOGI SZAKÉRTŐ: DR. TÖRZS Edit SZERZŐK: BECK László DR. FLECK Zoltán DR. GYULAVÁRI Ágnes IVÁNYI Klára KÁNYA Kinga DR. NAVRATIL Szonja WAGNER János Közreműködők: MEDIÁN KÖZVÉLEMÉNY- ÉS PIACKUTATÓ INTÉZET Szerkesztette: IVÁNYI Klára ISBN Készült az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium megbízásából - 34 45 TARTALOMJEGYZÉK ELŐSZÓ... 9 BEVEZETÉS NÉHÁNY SZÓ A KUTATÁSRÓL A kutatás elemei, módszertana Jogi háttér elemzése A év mediációs ügyeinek vizsgálata A mediációs esetek kimenetelének, illetve a megállapodásoknak a vizsgálata A pártfogói tapasztalatok felmérése, elemzése A kezdeményezett közvetítői eljárások vizsgálata, dokumentum-elemzés Elégedettségvizsgálat Attitűdvizsgálat Esettanulmány Zárótanulmány TÖRTÉNETI ÁTTEKINTÉS I. IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI MODELLEK A megtorlás A megelőzés A helyreállítás Büntetés vagy elterelés II. AZ ÁLDOZAT SZEREPE A BÜNTETŐELJÁRÁSBAN III. A MEDIÁCIÓ, MINT A HELYREÁLLÍTÓ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS MÓDSZERE ÉRVEK, ELLENÉRVEK IV. A BÜNTETŐJOGI MEDIÁCIÓ INTÉZMÉNYI LEHETŐSÉGEI HAZÁNKBAN Szakmai és társadalmi közeg Nemzetközi elvárások HAZAI JOGI SZABÁLYOZÁS, A MEDIÁCIÓ FOLYAMATA I. A BTK. MEDIÁCIÓVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEI II. A BE. MEDICIÓVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEI III. A KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁSRÓL SZÓLÓ TÖRVÉNY, A MEDIÁCIÓ FOLYAMATA IV. A GYAKORLATI ALKALMAZÁSSAL ÉS A JOGÉRTELMEZÉSSEL KAPCSOLATOS DILEMMÁK Bűnhalmazat, több elkövető Ténybeli vagy bűnösségre is kiterjedő beismerő vallomás, az eljárás mely szakaszában? Előkészületi vagy kísérleti szakban maradt bűncselekmények, a jóvátétel egyéb módjai A sértett kárának egyéb úton történő megtérülése A terhelt jövőbeni jogkövető magatartásával kapcsolatos ügyészi mérlegelés A felfüggesztés időtartamán túlnyúló teljesítés A közvetítői eljárás eredményességének megállapítása A közlekedési ügyekben alkalmazott közvetítői eljárás dilemmái A közvetítői eljárások utánkövetésének kérdései A jogszabályok összhangjával kapcsolatos kérdések A közvetítői eljárás lehetőségének dilemmái magánvádas és pótmagánvádas eljárásokban A közvetítői eljárásokkal kapcsolatos tapasztalatok az ítélőtáblák összefoglalói alapján A ÉV MEDIÁCIÓS ÜGYEINEK VIZSGÁLATA I. A MEDIÁCIÓ SZEMPONTJÁBÓL LEGFONTOSABB, RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ HÁTTÉRVÁLTOZÓK BEMUTATÁSA A háttérváltozók alapmegoszlásai A háttérváltozók kapcsolatai II. A MEGYE VÁLTOZÓ ÖSSZEFÜGGÉSEI A TÖBBI HÁTTÉRVÁLTOZÓVAL III. AZ ELRENDELÉS JELLEGÉT MÉRŐ VÁLTOZÓ ÖSSZEFÜGGÉSEI A TÖBBI HÁTTÉRVÁLTOZÓVAL IV. A MEDIÁCIÓ SZEMPONTJÁBÓL LÉNYEGES VÁLTOZÓK BEMUTATÁSA AZ ALAPMEGOSZLÁSOKON KERESZTÜL ÉS A HÁTTÉRVÁLTOZÓK SZERINTI BONTÁSBAN Sértettek száma Terheltek életkora, illetve büntetőjogi életkora6 A terhelt ismerte-e a sértettet? Egyéb változók V. MAKROSTATISZTIKAI ADATOK VI. ÖSSZEFOGLALÓ A MEDIÁCIÓ SORÁN LÉTREJÖTT MEGÁLLAPODÁSOK TARTALOMELEMZÉSE I. A MAGYARORSZÁGI TAPASZTALATOK II. A MEGÁLLAPODÁSOK TÍPUSAI Bocsánatkérés Nem anyagi jóvátétel Szimbolikus gesztusgyakorlás A kapcsolat lezárása Személyes kapcsolat javítása Eredeti állapot visszaállítása Szükséglet-kielégítés Egyéb Anyagi és nem anyagi jóvátétel Anyagi jóvátétel III. ÖSSZEFOGLALÓ PÁRTFOGÓI KÉRDŐÍVEK ELEMZÉSE I. BEVEZETŐ II. MEDIÁCIÓRA VONATKOZÓ SZÁMADATOK A KÉRDŐÍVEK ALAPJÁN Esetek, megállapodások Mediációs ülések száma egy eljárásban A megállapodások betartása Kreatív megállapodások A teljesítések határideje III. VÉLEMÉNYEK, A TOVÁBBFEJLESZTÉS LEHETŐSÉGE A megállapodások be nem tartása Mi nehezítette a mediátorok munkáját? Mi segítette a mediátorok munkáját? Együttműködés a bíróságokkal, ügyészségekkel Az együttműködések javítása Nehézségek a törvényi szabályozásban Ötletek a törvényi szabályozás és az eljárás folyamatának megváltoztatására Szükségletek a hatékony munkavégzéshez Egyéb észrevételek IV. ÖSSZEFOGLALÁS MEDIÁCIÓS KEZDEMÉNYEZÉSEK ÉS MEGÁLLAPODÁSOK KUTATÁSA A BÜNTETŐÜGYI DOKUMENTUMOKBAN I. BEVEZETÉS II. A BÜNTETŐELJÁRÁS FOLYAMATA KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁS ESETÉN III. A DOKUMENTUM-ELEMZÉS KÉT IRÁNYA IV. A KUTATÁS MÓDSZERTANA V. AZ ADATFELVÉTEL ÁLTALÁNOS TAPASZTALATAI VI. ÁTFOGÓ ISMERTETÉS Elutasított kezdeményezések A kezdeményezések elutasításának indoklása Megállapodásokat tartalmazó ügyek vizsgálata A megállapodások számszerű eloszlása A megállapodások eloszlása a bíróságok és ügyészségek között A megállapodások tartalmi eloszlása A mediációs megállapodást tartalmazó eljárások hossza VII. A MEGÁLLAPODÁSOK KEZELÉSÉNEK HELYSZÍNI SAJÁTOSSÁGAI VIII. A HAT HÓNAPNÁL HOSSZABB ELJÁRÁSOK ELEMZÉSE IX. ÖSSZEGZÉS A SÉRTETTEK ÉS TERHELTEK ELÉGEDETTSÉGI KÉRDŐÍVEINEK ELEMZÉSE I. BEVEZETÉS7 - Tartalomjegyzék - II. A VISSZAJELZŐ KÉRDŐÍVEK ELEMZÉSÉNEK MÓDSZERE III. ELŐZETES INFORMÁCIÓK A KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁSRÓL IV. A KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁS KEZDEMÉNYEZŐJE V. A KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁS RÉSZTVEVŐINEK TÁJÉKOZTATÁSA VI. AZ ELJÁRÁS FOLYAMATÁNAK ÉS EREDMÉNYÉNEK ÉRTÉKELÉSE Zavaró körülmények az eljárás folyamán A közvetítő munkájának értékelése Az érdekek érvényesülése a közvetítői eljárás során Egyéb észrevételek Az eljárásra vonatkozó észrevételek A közvetítő munkájára vonatkozó észrevételek A megállapodásra vonatkozó észrevételek A résztvevők javaslatai VII. ÖSSZEGZÉS ATTITŰDVIZSGÁLAT - KÉRDŐÍVES FELMÉRÉS BÜNTETŐ BÍRÓK ÉS ÜGYÉSZEK KÖRÉBEN I. BEVEZETÉS Feltevések Módszer II. AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS CÉLJA, HATÉKONYSÁGA III. AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS SZEREPLŐI A büntető eljárás szereplői Együttműködés az igazságszolgáltatásban A jogszabályok szerepe a döntéshozatalban IV. A KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁS A közvetítői eljárás megítélése Növeli-e a közvetítői eljárás az igazságszolgáltatás hatékonyságát? A közvetítői eljárás előnyei, hátrányai A közvetítői eljárás környezete V. ELÉGEDETTSÉG A SZABÁLYOZÁSSAL ÉS A MEGVALÓSÍTÁSSAL VI. A KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁS HASZNÁLATA A BÜNTETŐELJÁRÁSBAN A MEDIÁLHATÓ BŰNCSELEKMÉNYEK VII. TÁJÉKOZOTTSÁG A KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁSRÓL VIII. A KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁS ALKALMAZÁSA IX. A KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁS ELEMEI JOGALKALMAZÓI ATTITŰDÖK A MEDIÁCIÓVAL KAPCSOLATBAN I. A VIZSGÁLT MINTA ÁLTALÁNOS ADATAI Életkor, ítélkezési gyakorlat Nemi jellegzetességek Korábbi pozíció, második diploma II. A BÜNTETŐ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS CÉLJAI ÉS FELADATAI Megtorló, vagy helyreállító igazságszolgáltatás Megállapítások Kutatási eredmények III. A BÜNTETÉSHEZ VALÓ VISZONYULÁS A büntetési gyakorlat hatékonysága Halálbüntetés IV. A TÁRGYALÁS FŐSZEREPLŐJE V. EGYÜTTMŰKÖDÉS VI. MEDIÁCIÓ Állítások a mediációról Hatékonyság Mediációs ügyek VII. A JOGALKALMAZÓK MEDIÁCIÓVAL KAPCSOLATOS ATTITŰDJEI VIII. A BÜNTETŐJOGI MEDIÁCIÓ LEHETSÉGES DISZFUNKCIÓI IX. A MEDIÁCIÓ FUNKCIÓJÁRA VONATKOZÓ FELFOGÁSOK ÖSSZEFOGLALÁS, A KUTATÁS TAPASZTALATAI MELLÉKLETEK8 KI MIT KÖZVETÍT? JOGÉRTELMEZÉSI KÉRDÉSEK A BÜNTETŐ ÜGYEKBEN ALKALMAZHATÓ KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN I. BEVEZETÉS II. A LEGFONTOSABB ÉRTELMEZÉSI KÉRDÉSEK III. ÜGYÉSZI TAPASZTALATOK, IRÁNYMUTATÁSOK Az Emlékeztető 420/b. pontja Az Emlékeztető 420/d. pontja Milyen tartalmú beismerő vallomás szükséges? Az eljárás mely szakaszában kell megtenni a beismerő vallomást? Az Emlékeztető 420/e. pontja Az Emlékeztető 420/f. pontja Az Emlékeztető 420/g. pontja Az Emlékeztető 420/k. pontja Az Emlékeztető 420/1. pontja Az Emlékeztető 539. pontja Az Emlékeztető 542. pontja Az Emlékeztető 542. pontja Az Emlékeztető 542. pontja A 11/2003. (ÜK. 7.) LÜ utasítás - Külön eljárások kontra közvetítői eljárás az ügyészség indítványozási gyakorlatában IV. BÍRÓSÁGI TAPASZTALATOK, IRÁNYMUTATÁSOK A Legfelsőbb Bíróság Büntető Kollégiumának 3/2007. BK véleménye (2007. május 14.) A BK vélemény I. pontja A BK vélemény II. pontja Bíróság elé állítás BK vélemény V. pontja BK vélemény VI. pontja BK vélemény VII. pontja A Legfelsőbb Bíróság Kollégiumvezetőjének 2007.El.II.E.1/26. sz. összefoglalója a közvetítői eljárás gyakorlati alkalmazásának vizsgálatáról az ítélőtáblák tájékoztatói alapján (2008. január 4.) (a továbbiakban: Összefoglaló) Az Összefoglaló I/1. pontja Az Összefoglaló I/1. b) pontja Az Összefoglaló I/2-3. pontjai V. TOVÁBBI, A GYAKORLAT SORÁN FELMERÜLT JOGÉRTELMEZÉSI KÉRDÉSEK A közlekedési bűncselekmény miatti közvetítői eljárás és a gépjármű felelősség-biztosítási szerződés viszonya Mikortól kell számítani a büntetőeljárás felfüggesztésének határidejét? Kártérítés vagy jóvátétel, illetve felülbírálhatja-e az ügyész, illetve a bíró a megállapodás tartalmát Megvalósul-e a terhelt és a sértett egyenjogúsága a közvetítői eljárás szabályozásában? VI. ÖSSZEGZÉS A MEDIÁCIÓS ELJÁRÁSBAN RÉSZT VETT SÉRTETTEK ÉS TERHELTEK ELÉGEDETTSÉGI KÉRDŐÍVEI VISSZAJELZŐ KÉRDŐÍV - S VISSZAJELZŐ KÉRDŐÍV - T IRODALOMJEGYZÉK9 ELŐSZÓ Helyreállító igazságszolgáltatás A mindennapos zavarokat látva, napjainkban jóformán senki sem elégedett a büntető igazságszolgáltatás működésével, a zavarokat kutatók, politikusok és közvéleményformálók többféle okra vezetik vissza. A legtöbben megegyeznek abban, hogy a konfliktusok kezelésére létrejött intézmények túlságosan eltávolodtak attól a közegtől, amelyben a konfliktusok maguk keletkeztek. Márpedig a büntetőjog és a büntető igazságszolgáltatás állami monopóliuma nem öncél, hanem garancia arra, hogy a konfliktusban érdekeltek majd ezen keresztül az egész politikai, társadalmi közösség számára korrekt módon szolgáltassanak igazságot. X Egyetértek a büntetőjogász Ligeti Katalinnal, aki korábban épp az Élet és Irodalomban írta, hogy a büntetőjognak és intézményeinek nem valamilyen magasabb igazságosság megvalósítóiként, hanem célhoz kötötten kell működniük. 1 Arra kell törekedniük, hogy az emberek közötti biztonságot és békét is garantálják vagy szükség esetén helyreállítsák azt. Ezért a büntetőjog funkciója szerinte nem pusztán az igazságosság megvalósításában jelölhető meg: a büntetőjognak a társadalmi béke helyreállítása érdekében elsősorban a bűncselekménnyel sértett szabadságjogokat kell megszilárdítania. Ligeti szerint azonban jóvátételt is biztosítania kell a jogaiban megsértett áldozatnak. A büntető igazságszolgáltatásnak úgy kell a konfliktusban érdekelt felek az elkövetők és a sértettek számára érthető és értékelhető módon szolgáltatni az igazságot, hogy ezzel maga a norma és annak erkölcsi tartalma erősödjön. Egyúttal pedig, jogállami módon és keretek között prevenciós célkitűzéseket is el kell érnie, azaz hozzájárulnia a hasonló konfliktusok kialakulásának, az ismételt elkövetővé és áldozattá válásnak a megelőzéséhez. Ezeket a célokat a helyreállító igazságszolgáltatás (restorative justice) filozófiájának megvalósításával lehetne elérni. Erről már többen értekeztek a hazai 1 Ligeti K. (2005) 910 szakirodalomban. 2 Jómagam néhány évvel ezelőtt még csak a közösségben végrehajtható büntetési formákban találtam meg a konfliktusfeloldás érzelmi feszültségeket levezető szerepét, és ebben az összefüggésben elemeztem jelentőségét. 3 Azóta azonban arra a következtetésre jutottam, hogy a helyreállító igazságszolgáltatás filozófiája a meglévő jogintézmények keretei között, azok megőrzése mellett alkalmas a büntetőpolitika megújítására, a szemléletváltásra. 4 A helyreállító igazságszolgáltatás ugyanis a büntetőeljáráson belül fűzi szorosabbra a kapcsolatot az etikai és a jogállami büntetésfelfogások között. Az érintett közösség bevonásával törekszik az elkövető és a sértett közötti kapcsolat reparálására, az áldozatnak, illetve a megsértett közösségnek okozott sérelmek csökkentésére és a bűncselekményben megnyilvánuló konfliktus megoldására. Általa a büntetés új értelmet kap, csökken benne a szükségtelen, célszerűtlen megtorló elem, egyidejűleg pedig növekszik a megbüntetés racionalitása, mégpedig az elkövető, a sértett és az érintett közösség számára együttesen. 5 Mindez azonban a klasszikus büntető igazságszolgáltatás értékeit, garanciarendszerét nem veszélyezteti. Az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának (GSZT) egy 2002-ben elfogadott dokumentuma szerint a helyreállító igazságszolgáltatás olyan, a bűnözésre kifejlesztett intézményes reakció, amely amellett, hogy tiszteletben tartja minden érdekelt személy méltóságát és egyenlőségét a megértésre épít, és a társadalmi harmóniára törekszik. 6 Alkalmas arra, hogy a bűncselekményben érintettek kifejezésre juttassák érzelmeiket, tapasztalataikat, céljaikat és megfogalmazzák elvárásaikat. A helyreállító igazságszolgáltatás alkalmas az áldozat által elszenvedett érzelmi, anyagi sérelmek reparálására, biztonságérzetének helyreállítására. Általa a bűnelkövető közvetlenül szembesülhet bűnös cselekményének következményeivel, mivel alkalmat kap arra, hogy feldolgozza felelősségét. Így értelmezhetővé válhat számára a felelősségre vonás, és racionalizálható lesz a büntetés is. Egyúttal az 2 Nagy F., Vígh J., Kerezsi K., Barabás T., Kiss A.,Görgényi I., Bárándy P. 3 Gönczöl K. (2005). 4 Ugyanerre a következtetésre jutott Kerezsi Klára is (2006). 5 Lásd Hudson, Barbara (2006) 273. old. In: Ivo Hertsen, Tom Deams. 6 Declaration (2002). 1011 érintett közösség előtt is érthetőbbé válnak a bűncselekmény elkövetésének okai és következményei. Ez a fajta büntetőeljárás és az így kiszabott büntetés az érintett közösség tagjai számára is kiengesztelést jelenthet. Különösen akkor, ha az adott bűncselekmény közvetlenül közösségi érdeket sértett. (Ilyen lehet például a közterületek rendjét sértő csoportos garázdaság vagy a természeti környezetet károsító bűncselekmény.) A helyreállító eljárásban folyamatos szakmai ellenőrzés mellett részt vesz a sértett és az elkövető, valamint, ha szükséges, minden más olyan személy vagy a közösség képviselője is, akit a bűncselekmény érintett, akire az hatással volt. A résztvevők az erre a célra kiképzett szakember segítségével közösen keresnek megoldást minden olyan problémára, amely a bűncselekményből származott. A helyreállító eljárás egyaránt lehet mediáció, kiegyezésre törekvő vagy a büntetés módjának, mértékének meghatározására irányuló tanácskozás. A helyreállító eljárásban biztosítani kell a felek egyenlőségét, figyelemmel kell lenni kulturális és szociális helyzetükből adódó eltérő adottságaikra. Az eljárás folyamán meghatározhatják a reparáció, a restitució mikéntjét, kijelölhetik azt a közösségben büntetésként végrehajtott szolgáltatást, amely méltányos és arányos az egyéni és közösségi igényekkel. Sor kerülhet továbbá a résztvevők felelősségének tisztázására, úgy, hogy az egyaránt szolgálja a sértett és az elkövető integrációját. A helyreállító eljárás, amely mindig a hagyományos büntetőeljárásban zárul le, egyébként csak akkor alkalmazható, ha ahhoz mind a sértett, mind az elkövető hozzájárul. Ezt az érintettek a helyreállító eljárás bármely szakaszában visszavonhatják. A megállapodásnak, a kiegyezésnek önkéntes alapon kell létrejönnie. A helyreállító eljárásban tett beismerést a hagyományos büntetőeljárásban nem szabad az elkövető ellen bizonyítékként felhasználni. Ha a helyreállító eljárás eredménytelenül végződik, haladéktalanul folytatódnia kell a hagyományos büntetőeljárásnak. De a büntető hatóságoknak ebben az eljárásban is érvényesíteniük kell a helyreállító igazságszolgáltatás legfontosabb elveit az elkövetővel, a sértettel és az érintett közösséggel szemben egyaránt. 1112 Az eljárásban létrejött megállapodás meghiúsulásáról késedelem nélkül értesülnie kell a helyreállító igazságszolgáltatásért felelős intézménynek és a büntető hatóságnak. A megegyezés hiánya vagy meghiúsulása azonban a büntetés kiszabása során nem értékelhető az elkövető terhére. A helyreállító igazságszolgáltatás programját (eljárását) a büntető igazságszolgáltatás bármely szakaszában alkalmazni lehet. Éppúgy elrendelheti azt az ügyészség, a bíróság vagy a büntetés-végrehajtási bíró. A GSZT említett dokumentuma meghatározza a büntetőeljárás hagyományos menetétől való eltérésnél alkalmazott elveket és bemutatja e szemlélet megvalósításához nélkülözhetetlen formákat is. Azokat, amelyeket a büntető hatóságok az eljárás bármely szakaszában és elvileg bármilyen bűncselekmény esetében alkalmazhatnak. A bíróságnak a sikeresen végződő helyreállító eljárásban megszületett és teljesült egyezséget, ígéretet, megállapodást a kiszabott büntetésben is honorálnia kell, hiszen ezek felhasználásával reálisabbá válik a büntetés céljának megvalósulása. Bűn azonban nem maradhat büntetlenül. Az állam büntető hatalmát nem váltja ki a helyreállító eljárás, inkább csak új szempontokkal egészíti ki. A kisebb jelentőségű bűncselekmény elkövetőjével szemben sem maradhat el a társadalmi rosszallás kifejezésre juttatása, még akkor sem, ha a helyreállító eljárás a megállapodás teljesülésével eredménnyel végződött. E nélkül ugyanis kiürül a büntetőjogi felelősség, vagy összemosódhat a polgári jogban alkalmazott kárhelyreállítással. A büntető igazságszolgáltatásnak erős és világos jelzéseket kell adni arról, hogy az általa pönalizált magatartásformákat elítéli, azokat olyan negatív megnyilvánulásoknak tekinti, amelyek nem maradhatnak következmény nélkül. Megbánásra, bűntudatra, jóvátételre senki nem kényszeríthető, de ha erre hajlandónak mutatkozik, akkor ezt a rendszernek honorálnia kell. A megbüntetés élményére (penitential burden) azonban minden elkövetőnek szüksége van ahhoz, hogy visszanyerje teljes jogú tagságát a társadalom közösségében. Az út a bűnhődéstől, az ezt kiegészítő megbánástól, az integrációhoz nyújtott társadalmi segítség igénybevételén át vezethet a megbocsátáshoz. 7 7 Duff, R. A. (2001). 1213 A büntető igazságszolgáltatás akkor valósítja meg a helyreállító filozófiában meglévő lehetőségeket, ha az eljárásokban a szükségesség és arányosság, valamint a méltányosság elvei maradéktalanul érvényesülnek. A büntetőjog és a helyreállító igazságszolgáltatás elveivel egyaránt ellentétes lenne például az, ha azzal fejeződne be a büntetőeljárás, hogy a tehetős elkövető a bűncselekmény miatt kiszolgáltatott helyzetbe került sértettnek csak az okozott kárt téríti meg. Az egyenlő elbánás elvét sértené az, ha az anyagi kártérítésre szociális helyzeténél fogva képtelen elkövetőt éppen emiatt zárnák ki a helyreállító eljárásból. A bűncselekmény következményeivel ugyanis neki is szembesülnie kell. Egyébként a sértett és az érintett közösség kiengesztelésére az anyagi kártérítésen kívül más reparációs módszerek is alkalmazhatóak, így például a természetbeni szolgáltatás vagy a bocsánatkérés. Ha pedig a helyreállító eljárás célja mégis leegyszerűsödik az anyagi javakban kifejezhető károk reparálásra, akkor úgy tűnhet, mintha a helyreállító igazságszolgáltatás a hagyományos és általában költségesnek ítélt büntetőeljárás csupán pertakarékos alternatívája lenne. Ez pedig minden politikai vagy jogalkalmazói sandaság nélkül könnyen megtörténhet. Ma még a bűncselekménnyel okozott kár megállapítása, elismerése, esetleges megtérítése önmagában igen jelentős eredmény a sértett számára. A sértett a mai büntető igazságszolgáltatási gyakorlatban kiszolgáltatott helyzetben van. Hagyományosan rossz ugyanis az eljárásjogi helyzete, gyakran kerül a hatóságok előtt megalázó helyzetbe. Kárának megtérülésére a büntető perek elhúzódása, az esetleg megítélt kár megtérítésére a bürokratizált rendszerben alig számíthat. A helyreállító igazságszolgáltatás nem a hagyományos büntető igazságszolgáltatás alternatívája, amint azt Nils Christie norvég kriminológus írja. 8 Nem olyan konfliktusokat kezel ugyanis, amelyeket az állam az igazságszolgáltatási monopólium birtokában ellopott volna az érintett felektől, és a társadalmi béke helyreállítása érdekében azokat a jogos tulajdonosoknak vissza kellene szolgáltatnia. Ha a helyreállító eljárás intézményét a bűncselekmények elkövetőivel szemben alkalmazzák, akkor az továbbra is az állami büntető igény érvényesítését jelenti. A helyreállító eljárás Bárándy Péter értelmezése szerint nem más, mint a büntető 8 Christie, Nils. (1977). 1314 eljárásban ellentétesen polarizált felek (a sértett és az elkövető) önkéntes vállalása alapján a büntetőeljárásból ideiglenesen kiágazó, mediátor által vezetett folyamat, amelynek az eredményét a büntetőhatóság az alapeljárásba visszacsatolva, a bűnösség megállapításánál vagy a büntetés kiszabásánál alapvető szempontként veszi figyelembe. 9 A helyreállító igazságszolgáltatás filozófiáját és eljárási formáit nem sajátította ki a büntető igazságszolgáltatás. Jelentős gyakorlati tapasztalatok halmozódtak fel arról, hogy az emberi kapcsolatok számos nem bűncselekményekben végződő konfliktusa jól kezelhető ezekben az eljárásokban. A helyreállító filozófiát és eljárást eredményesen alkalmazzák például az iskolai és azon kívüli kortárscsoportokban, a településen belüli vagy szomszédsági környezetben keletkezett konfliktusok békés megoldására, valamint a kisebbségi és többségi kultúrák feszültségeinek feloldására. 10 A helyreállító filozófiához és az ennek alapján kidolgozott eljáráshoz egyes szakértők komoly reményeket fűznek a nemzetközi konfliktusok egy részének feloldásában is. 11 Ezeknek az eljárásoknak a széles körű, hatékony alkalmazása elvezethet olyan kedvező fordulathoz, amelyben megfontolható lesz az enyhébb mértékben veszélyes, kisebb tárgyi súlyú cselekmények dekriminalizálása, hiszen konfliktusfeloldásként a büntető igazságszolgáltatás is csak végső eszközként vethető be. A helyreállító igazságszolgáltatás hívei nem akarják legyőzni a hagyományos büntetőeljárást, még csak háttérbe sem akarják szorítani, hanem annak garanciarendszerében, azt megőrizve, inkább a büntetőpolitika megújításáról, a szemléletváltozásról gondolkodnak. 12 Minden helyreállító eljárás célja a megegyezésre törekvés. Megegyezés akkor jöhet létre, ha az ellentétes érdekű felek meghallgatják egymás érveit, majd azokra tekintettel keresik a megoldást. Az ellentétes érdekű, de egymással együttműködésre kész felek közreműködésével kialakított kompromisszumról van tehát szó. A felek a 9 Bárándy P. (2007). 10 Herczog Mária (2003). 11 Cristie, Nils (2004). 12 Kiss, A. (2006). 1415 helyreállító eljárásra saját jól felfogott érdekük vagy meggyőződésük alapján önként vállalkoznak. Az elkövető nemcsak a védekezését adhatja elő, hanem más érveket is. Olyanokat, amelyek a konfliktus kialakulásában, bűnös megoldásában szerepet játszottak és az eredményes megegyezés céljait szolgálhatják. Az eljárás keretében így számára is megvilágosodhatnak a saját tettének okai, a sértett és más érdekeltek elmondásából pedig megismerkedik, illetve szembesül tettének következményeivel. Átélheti például azt, hogy erőszakos cselekedetével a rablás áldozatát az egész havi megélhetésétől fosztotta meg, és ezért börtönbe kerülhet. Egyáltalán nem biztos, hogy az új mozzanatok megrázzák, vagy kialakítják benne az eddigi életmódjának megváltoztatására irányuló szándékot, akár csak tettének megbánását is, de mindezekre nagyobb az esély, mintha át sem esik ezen a procedúrán. Ha viszont bekövetkezik a kedvező fordulat, akkor a kialakult beilleszkedési elképzeléseihez segítséget kaphat az őt támogató esetleg az eljárásban is részt vevő szűkebb közösségtől, családjától, tanáraitól. Az is lehet, hogy külső szakszerű segítségre nyílik esélye, például kezelésre, gyógyításra, szakképzésre vagy munkahely megszerzésére. Az eljárásban való részvételét leginkább az motiválhatja, hogy a létrejött megegyezést az ügyészség vagy a bíróság az ő javára kedvező módon ítélheti meg a bűnösség megállapításánál, illetve a büntetés kiszabásánál. A sértett (áldozat) és az érintett közösség érdekeltté válhat a megegyezésben, mert az ehhez vezető eljárástól remélheti érzelmi, anyagi sérelmeinek orvoslását, oldódhat a szorongása, növekedhet a biztonságérzete. Érzelmi feszültsége is csökkenhet, mert az eljárásban megismerheti a másik fél, az elkövető magyarázatát, és abból talán az elkövetés szubjektív okait is képes lesz megértő módon feldolgozni. Ez a momentum is nyitottabbá teheti a megegyezésre, a jóvátétel elfogadására. Ebben az eljárásban fokozottan érezheti az őt támogató közvetlen közösség szolidaritását, és nagy eséllyel kiderülhet az is, hogy a bűncselekmény következményeinek feldolgozásához milyen intézménytől milyen támogatásra tarthat igényt. Módja van arra is, hogy a jóvátétel módját és mértékét befolyásolja. 1516 A helyreállító eljárásban kialakuló megegyezés új lehetőségeket tárhat fel a bíróság által alkalmazható szankciók kiválasztásában is. Új megvilágításba helyezheti például a környezetkárosító bűncselekményekért kiszabható büntetéseket. A sértett közösség képviselője a megegyezést a megkárosított termőtalaj teljes rekultivációjához kötheti, a levegőt szennyező elkövetőtől azt kérheti, hogy az adott környezetben fákat, erdőt telepítsen. A tömegközlekedési eszközöket, a közterületet rongálók esetében pedig a sértett közösség szakértő képviselője elég pontos támpontokat adhat a megegyezésre irányuló tárgyaláson ahhoz, hogy milyen munka vagy természetbeni szolgáltatás szükséges és arányos az okozott kár helyreállításához, a megsértett közösség kiengeszteléséhez. A futballhuligánok vandál cselekedetei új megvilágításba kerülhetnek a helyreállító eljárásban, ha az érintett sportkör képviselőjének a közreműködésével alakulna ki a jóvátétel és a kiengesztelés módja. Ő közvetíthetné egyébként az érintett közösség, a klub számára a helyreállító eljárásban szerzett tapasztalatokat is, úgy, hogy azok hasznosulhassanak a hasonló cselekmények megelőzésében. Megegyezés alakulhatna ki az erdőtulajdonosok képviselője és az erdőt pusztító fatolvajok között is: az elkövetők vállalhatnák az adott erdő szakszerű felügyelet melletti karbantartását, az erdőtulajdonosok pedig a bizalomvesztésig jogot biztosítanának a szükséget szenvedők számára a rőzse rendszeres összegyűjtésére. Az előbbiekből következően a megegyezést csak az ügyészség vagy a bíróság szentesítheti akkor, amikor megkapja (visszakapja) a helyreállító eljárás dokumentumait. Ezek és egyéb iratok felhasználásával megállapítja a büntető felelősséget, kifejezi a társadalom rosszallását, adott esetben kiszabja a büntetést és ennek keretében élhet a korlátlan enyhítés lehetőségével. A helyreállító eljárásban született megállapodás tartalma és az ennek értelmezéséhez nélkülözhetetlen tények, érvek a bűnösség megállapításánál és a büntetés kiszabásánál a súlyosítási tilalom előírása szerint hasznosíthatóak. A bíróság a terheltet a megállapodás teljesítésére kötelezheti, és a pártfogó felügyelet elrendelése mellett ennek megfelelő magatartási szabályokat határozhat meg. 1617 A Btk. Általános Részének kodifikációja során az áldozati jogok érvényesítésével egyenrangú és deklarált célkitűzés volt a büntetőjogi szankciók eddiginél nagyobb mérvű differenciálása. A Kodifikációs Bizottság a szankciók kialakításánál arra törekedett, hogy a büntetőjog lehetővé tegye a bűncselekmény-adekvát reakciókat. Ennek érdekében a bűncselekményt és a büntetést a lehető legszorosabban össze kell kapcsolni, és arra kell törekedni, hogy az alkalmazandó szankciók típusa, súlya, szigora jobban illeszkedjen a szankcionált deliktum súlyához, jellegéhez és az elkövető személyi körülményeihez. A bűncselekmény-adekvát szankcionálás megkívánta a szabadságelvonással nem járó új szankciótípusok bevezetését is. Ezek azonban nem lehetnek azonosak az enyhe büntetéssel. Egy több éves foglalkozástól és járművezetéstől való eltiltás és a sértett kompenzációja például lényegesen súlyosabb joghátrányt jelenthet az elkövető számára, mint egy rövid tartamú, végrehajtandó szabadságvesztés vagy jelentős pénzbüntetés. Az új, szabadságelvonással nem járó szankciók bevezetése nem jelenti azt, hogy a börtönbüntetés feleslegessé válna. A legsúlyosabb bűncselekmények elkövetőivel a súlyos erőszakot megvalósítókkal, a szervezett bűnözői hálózat vezéralakjaival szemben azonban a jövőben is szigorú büntetést kell alkalmazni. 13 A helyreállító szemlélet nem állhat meg a börtön bejáratánál. Az erre vállalkozó elítélt számára még a börtönben is lehetővé kell tenni a helyreállító eljárást, azt, hogy szembesüljön tettének következményeivel. Ekkor azonban már nem a konkrét sértettel, áldozattal, hanem a tágabb közösség képviselőivel együtt tehetne kísérletet a megállapodásra, a kiengesztelésre. Az eredményes kísérlet az elítélt feltételes szabadon bocsátását mérlegelő eljárásban lenne honorálható, vele egyetértésben további követelmények lennének számára előírhatók a feltételes szabadság tartamára elrendelt pártfogó felügyelet idejére. Ez a program ma már Belgium valamennyi börtönében működik, és az eredmények bíztatóak. 14 Amint az a korábbi fejtegetésekből is kiderül, a helyreállító igazságszolgáltatásnak igen sokféle értelmezése van, és ennél még több a benne lévő lehetőség. A sokak által ernyő-filozófiának nevezett szemléletből bőven meríthetők olyan megoldások, 13 A Btk. Ált. Részének szakmai tervezete (kézirat, július) 14 Aertsen, I. (2006). 1718 amelyek alkalmasak lennének a büntető igazságszolgáltatás mára kialakult súlyos deficitjének csökkentésére. Ez lehetőséget teremtene a politikusok és kihívást a büntetőpolitika alakítói és alkalmazói számára. A helyreállító igazságszolgáltatás egy új stratégia vezérelve is lehet a közbizalmon alapuló közbiztonság megteremtésében. 15 Ettől a szemlélettől egyesek a hagyományos büntetőigazságszolgáltatás garanciarendszerét féltik. Nézetem szerint azonban nem a meglévő rendszer meggyengítéséről, hanem annak megerősítéséről van szó. Általa ugyanis növekedhet a büntetőpolitika társadalmi támogatottsága, hosszú távon pedig helyreállhatna az igazságszolgáltatásba vetett bizalom januárja óta nálunk is van lehetőség a helyreállító igazságszolgáltatás szemléletének megfelelő mediáció alkalmazására a büntető ügyekben. Ez a kiadvány az első év gyakorlati tapasztalatait foglalja össze. Bemutatja a évi CXXIII. törvény által megteremtett, a büntető ügyekben alkalmazható közvetítői eljárás jogintézményét, annak fogadtatását és működését. Számba veszi a jogalkalmazók tapasztalatait, a közvetítői eljárásba bevont büntető ügyek, elkövetők és sértettek jellemzőit. Teljeskörű hatékonysági vizsgálat és részletes attitűd-vizsgálat eredményét foglalja össze. A kutatók a 2007-ben elrendelt 2451 esetet, azaz az összes közvetítői eljárást alaposan megvizsgálták, és meggyőző érvekkel bizonyítják, hogy e jogintézménynek nálunk van jövője. A biztató eredmények a közvetítőként eljáró pártfogó felügyelők felkészültségének, munkastílusának, elhivatottságának köszönhetőek. A mediációs gyakorlat első évének közvetlen tapasztalataival a második kötetben élményszerűen is megismerkedhet az olvasó. Ott ugyanis tizenegy szakértő értékeli saját mediációs gyakorlatát huszonnégy esettanulmányban. Izgalmas és értékes olvasmány a magyar mediáció első évét bemutató szakmai anyag. Az új lehetőségek számbavétele, a megvalósult reformok átfogó értékelése különösen fontos feladat most, amikor a büntetőjog reformjának kivételes pillanatait éljük. Elődeink a XIX. század fordulóján hasonló helyzetben fogékonyak voltak az újra, és vállalkoztak a büntetőpolitika reformjára. Meggyőződésem, hogy nem elég büszkén 15 Gönczöl K. (2005). 1819 visszatekinteni rájuk és arra a korszakra, amelyben alkottak, hanem követni kell a példájukat, hiszen most is itt az alkalom az alaposan megfontolt reformra. Budapest, augusztus Gönczöl Katalin Az OBmB elnöke 1920 Források: Aertsen, I. (2006) The intermediate position of restorativ justice: The case of Belgium. In Institutionalizing Restorativ Justice. Ed.: Aertsen I., Deams, T., Robert, L., Willan Publishing. Barabás T. (2004) Börtön helyett egyezség? KJK Kerszöv. Bárándy P. (2007) A közvetítői eljárás büntető ügyekben (megjelenés alatt) Christie, Nils. (1977) Conflicts as property. British Journal of Criminology 17/1: Cristie, Nils (2004) Peace or Punishment. In: Crime, Truth and Justice. Edt: Gilligan, G. and Pratt., J., Willan Publishing. Duff, R. A. (2001) Punishment, Communication and Community. Oxford University Press: old. Gönczöl K. (2005) A szolgáltatott igazság. Élet és Irodalom. Görgényi I. (2006) Kárjóvátétel a büntetőjogban, mediáció a büntetőügyekben. HVG Orac. Herczog Mária (szerk.) (2003) Megbékélés és jóvátétel. Család, Gyermek, Ifjúság Könyvek. Hudson, Barbara (2006) Balancing the ethical and political: normativ reflection on the institutionalization of restorativ justice. In: Hertsen, I., Deams, T., Robert, L.: 273., Willan Publishing. Johnstone, G. (2002) Restorativ Justice. Cullompton: Willan Publishing. Kerezsi K. (2006) Kontroll vagy támogatás: az alternatív szankciók dilemmája, Complex.: 162. Kiss A. (2006) A közvetítői eljárásról. Kriminológiai Tanulmányok 43.: 261. Ligeti K. (2005) A humánus büntetés. Élet és Irodalom. Nagy F. (1993) Jóvátétel mint konfliktusfeloldó büntető igazságszolgáltatás egyik formája. Kriminológiai Közlemények Több megjelenítése
 A helyreállító igazságszolgáltatás európai jó gyakorlatai a büntetôeljárásban 2010 megállapodás mediáció - mediationmediáció jóvátétel reintegráció A helyreállító igazságszolgáltatás európai jó gyakorlatai Részletesebben A gyanú. árnyékában. Kritikai elemzés a hatékony védelemhez való jog érvényesülésérôl
 A gyanú árnyékában Kritikai elemzés a hatékony védelemhez való jog érvényesülésérôl A gyanú árnyékában Kritikai elemzés a hatékony védelemhez való jog érvényesülésérôl A gyanú árnyékában Kritikai elemzés Részletesebben Chronowski Nóra Drinóczi Tímea Kocsis Miklós Zeller Judit VÁLOGATOTT ALAPJOGI ESETEK II. SZABADSÁG ÉS EGYENLŐSÉG 1.
 Magyar büntetőjog. Általános rész Balogh, Ágnes Tóth, Mihály Magyar büntetőjog. Általános rész írta Balogh, Ágnes és Tóth, Mihály Publication date 2010-03-31 Szerzői jog 2010-03-31 Ágnes, Balogh; Mihály, Részletesebben Az ügyész feladatai a polgári perben
 Az ügyész feladatai a polgári perben Jelige: palánta Polgári jogi szekció Választott téma sorszáma: 17. 2 T a r t a l o m j e g y z é k Előszó 3. 1. Kisebb, de mégis nagyobb: KÖZÉRDEKVÉDELMI (közjogi) Részletesebben Dr. Füzesi Zsuzsanna Dr. Tistyán László EGÉSZSÉGFEJLESZTÉS ÉS KÖZÖSSÉG- FEJLESZTÉS A SZÍNTEREKEN
 Dr. Füzesi Zsuzsanna Dr. Tistyán László EGÉSZSÉGFEJLESZTÉS ÉS KÖZÖSSÉG- FEJLESZTÉS A SZÍNTEREKEN Az Egészségfejlesztési módszertani füzetek kiadványsorozat kötetei 1. Az egészségfejlesztés alapelvei (Az Részletesebben Az információhoz való hozzáférés szabályozása és annak érvényesülése a környezetvédelemben
 Az információhoz való hozzáférés szabályozása és annak érvényesülése a környezetvédelemben Készült a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium megbízásából. 2008. szeptember 30. Előszó Az információhoz Részletesebben Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának iránymutatása a gyermekbarát igazságszolgáltatásról
 m o n o g r á f i a 5 Európát a gyermekekért, a gyermekekkel Építsük Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának iránymutatása a gyermekbarát igazságszolgáltatásról Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának Részletesebben Ellentmondások a nem állami szociális ellátások körében
 Debreceni Egyetem Állam-és Jogtudományi Kar Ellentmondások a nem állami szociális ellátások körében Készítette: Kovács Mária Mónika V. évfolyam Konzulens: Dr. Horváth M. Tamás egyetemi tanár Debrecen 2008. Részletesebben A büntető hatalom korlátainak megtartása:
 Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola dr. Csörgits Lajos A magyar helyi önkormányzati rendszer átalakítása A demokrácia, a helyi közügyek és a helyi önkormányzás egyes kérdései Részletesebben A pedagógussá válás és a szakmai fejlődés sztenderdjei
 Társadalmi Megújulás Operatív Program Regionális Pedagógiai Kutató és Szolgáltató Központ kialakítása pedagógusképző intézmények együttműködésére TÁMOP-4.1.2-08/1/B-2009-0002 13. alprojekt: Módszertani Részletesebben SZÖLLŐSY ANDRÁS: A FOGYASZTÓI DÖNTÉSEK SZABADSÁGÁNAK VÉDELME ÉS A VERSENYJOG A FOGYASZTÓVÉDELMI POLITIKA ÉS A VERSENYPOLITIKA KAPCSOLATA
 SZÖLLŐSY ANDRÁS: A FOGYASZTÓI DÖNTÉSEK SZABADSÁGÁNAK VÉDELME ÉS A VERSENYJOG A FOGYASZTÓVÉDELMI POLITIKA ÉS A VERSENYPOLITIKA KAPCSOLATA Tartalomjegyzék 1. A FOGYASZTÓK KISZOLGÁLTATOTT HELYZETE A MODERN Részletesebben A SZABÁLYSÉRTÉSEKRŐL
 Dr. Balla Lajos Idzigné Dr. Novák Csilla Dr. Kahler Ilona Dr. Németh Norbert Dr. Szurdi Béla Dr. Vadász Mihály A SZABÁLYSÉRTÉSEKRŐL szóló 1999. évi LXIX. törvény gyakorlati kézikönyve jogalkalmazóknak Részletesebben A szociális segélyezettek új típusú együttműködési kötelezettsége. A helyi rendeletalkotás és a gyakorlati végrehajtás tapasztalatai
 A szociális segélyezettek új típusú együttműködési kötelezettsége A helyi rendeletalkotás és a gyakorlati végrehajtás tapasztalatai A szociális segélyezettek új típusú együttműködési kötelezettsége A Részletesebben Európai Roma Jogok Központja FENNTARTOTT ÉRDEKTELENSÉG
 Európai Roma Jogok Központja FENNTARTOTT ÉRDEKTELENSÉG R o m a g y e r m e k e k a m a g y a r g y e r m e k v é d e l m i r e n d s z e r b e n Fenntartott érdektelenség Roma gyermekek a magyar gyermekvédelmi Részletesebben AZ ÚJ POLGÁRI PERRENDTARTÁS KONCEPCIÓJA. A Kormány 2015. január 14. napján megtartott ülésén elfogadott Koncepció
 AZ ÚJ POLGÁRI PERRENDTARTÁS KONCEPCIÓJA A Kormány 2015. január 14. napján megtartott ülésén elfogadott Koncepció I. Az új polgári perrendtartás megalkotásának szükségessége Új polgári perrendtartást szükséges Részletesebben Lépések egy átlátható kirendelt védői rendszer irányába Kutatási beszámoló Magyar Helsinki Bizottság Budapest, 2012 KÉZIRAT NEM KÖZÖLHETŐ
 Lépések egy átlátható i rendszer irányába Kutatási beszámoló Magyar Helsinki Bizottság Budapest, 2012 KÉZIRAT NEM KÖZÖLHETŐ Magyar Helsinki Bizottság, 2012 Kádár András Kristóf, Novoszádek Nóra, Selei Részletesebben FIATAL BÜNTETŐJOGÁSZOK AZ ÚJ BÜNTETŐ TÖRVÉNYKÖNYVRŐL
 AZ ÚJ BÜNTETŐ TÖRVÉNYKÖNYVRŐL AZ ÚJ BÜNTETŐ TÖRVÉNYKÖNYVRŐL SZERKESZTŐ DR. MÉSZÁROS ÁDÁM Levelezési cím H-6725 Szeged, Bécsi krt. 2-4/B. II/9. Web www.mjat.hu E-mail mjat@mjat.hu ISBN 978-963-08-9609-2 Részletesebben FOGLALKOZTATÁSI REHABILITÁCIÓS JÓ GYAKORLATOK MAGYARORSZÁGON
 FOGLALKOZTATÁSI REHABILITÁCIÓS JÓ GYAKORLATOK MAGYARORSZÁGON Scharle Ágota Budapest Szakpolitikai Elemző Intézet Kutatási jelentés (javított változat) 2011. április A kutatás megvalósulását az OFA/K-9843/0005/2010. Részletesebben Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola. dr. Váczi Péter. A jó közigazgatási eljáráshoz való alapjog és annak összetevői
 Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola dr. Váczi Péter A jó közigazgatási eljáráshoz való alapjog és annak összetevői Doktori értekezés Témavezető: Dr. Patyi András, PhD tanszékvezető Részletesebben Pályakövetési rendszer kialakítása és pályakövetési szabályzat
 A gyakorlati pedagógia néhány alapkérdése Az iskolák belső világa Bábosik István Golnhofer Erzsébet Hegedűs Judit Hunyady Györgyné M. Nádasi Mária Ollé János Szivák Judit Bölcsész Konzorcium 2006 Kiadta Részletesebben A Kormány ifjúságpolitikai keretprogramja 2012
 A Kormány ifjúságpolitikai keretprogramja 2012 A Kormány ifjúságpolitikai keretprogramja 2012 KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM NEMZETI ERŐFORRÁS MINISZTÉRIUM www.ujnemzedek.hu www.facebook.com/ujnemzedek Részletesebben A korrupció megelőzése a szervezeti integritás megerősítése által
 Pulay Gyula A korrupció megelőzése a szervezeti integritás megerősítése által Összefoglaló: A cikk az Állami Számvevőszék integritásfelmérésének elméleti alapjait mutatja be, majd a 2013. évi integritásfelmérés Részletesebben NEMRE VALÓ TEKINTETTEL Kézikönyv
 NEMRE VALÓ TEKINTETTEL Kézikönyv a nők és férfiak közötti társadalmi egyenlőség érvényesítésének elméletéről és gyakorlatáról (intézmények és vállalkozások vezetői számára) E/004. számú Fejlesztési Partnerség Részletesebben A munkaerőpiacra való felkészítés feltételei és lehetőségei az oktatási intézményekben
 MŰHELY Bruckner László Gulyásné Fehér Ildikó Kovács Anikó Nagy Orsolya A munkaerőpiacra való felkészítés feltételei és lehetőségei az oktatási intézményekben A tanulmány először bemutatja azokat az új Részletesebben Ezt egy életen át kell játszani és még azon is túl
 MAJLÁTH GYÖRGY TUDOMÁNYOS PÁLYÁZAT Ezt egy életen át kell játszani és még azon is túl Büntetőjogi Szekció A tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés emberi jogi megítélése érvek, ellenérvek Kegyetlen Részletesebben A helyi-kisregionális szint szerepe a fenntarthatóságban


text:
 6.10.2007
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 235/18
 Prasība, kas celta 2007. gada 30. jūlijā — Caisse Nationale des Caisses d'Épargne et de Prévoyance/Komisija
 (Lieta T-289/07)
 (2007/C 235/32)
 Tiesvedības valoda — franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Caisse Nationale des Caisses d'Épargne et de Prévoyance (CNCEP), Parīze (Francija) (pārstāvji — F. Sureau, D. Théophile, É. Renaudeau, avocats)
 Atbildētāja: Eiropas Kopienu Komisija
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atcelt Komisijas 2007. gada 10. maija Lēmumu C(2007) 2110, galīgā redakcija, saskaņā ar EKL 86. panta 3. punktu par kredītiestādēm Banque Postale, Caisses d'Épargne un Crédit Mutuel nodrošinātām īpašām tiesībām izplatīt A un zilās grāmatiņas;
 —
 piespriest Komisijai atlīdzināt visus tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Ar šo prasību prasītāja prasa atcelt Komisijas 2007. gada 10. maija Lēmumu C(2007) 2110, galīgā redakcija, ar kuru Code Monétaire et Financier français normas, ar kurām trim kredītiestādēm Banque Postale, Caisse d' Épargne et Prévoyance un Crédit Mutuel ir nodrošinātas īpašas tiesības izplatīt A un zilās grāmatiņas, ir atzītas par nesaderīgām ar EKL 86. panta 1. punktu, skatītu kopā ar EKL 43. un 49. pantu.
 Savas prasības atbalstam tā izvirza sešus pamatus.
 Pirmais pamats attiecas uz būtisku formas prasību pārkāpumu, jo Komisija nav ievērojusi prasītājas tiesības uz aizstāvību un lēmums neesot spēkā pamatojuma trūkuma dēļ.
 Pēc būtības prasītāja uzskata, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, uzskatīdama, ka īpašās tiesības izplatīt A un zilās grāmatiņas per se ierobežo tiesības veikt uzņēmējdarbību. Prasītāja uzskata, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu vērtējumā, uzskatīdama, ka šīs īpašās tiesības Kopienu brīvību izmantošanu Francijā praktiski padarīja mazāk pievilcīgu.
 Turklāt prasītāja apgalvo, ka apstrīdētais lēmums ir zaudējis spēku tiesību un vērtējuma kļūdu dēļ, jo Komisija uzskatīja, ka īpašās tiesībās nevarēja pamatot saskaņā ar EKL 86. panta 2. punktu, un kļūda vērtējumā ir pieļauta tādējādi, ka Komisija uzskatījusi, ka šīs tiesības nevarēja pamatot ar primāriem vispārējo interešu iemesliem.
 Visbeidzot, prasītāja apgalvo, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, attiecīgo valsts pasākumu vērtējot saskaņā ar pakalpojumu sniegšanas brīvību.


text:
 Avis juridique important
 |
 21989A1230(01)
 AFTALE I FORM AF BREVVEKSLING OM MIDLERTIDIG ANVENDELSE AF PROTOKOLLEN OM FASTSAETTELSE AF BETINGELSERNE FOR FISKERI SOM FORESKREVET I FISKERIAFTALEN MELLEM DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB PAA DEN ENE SIDE OG DEN DANSKE REGERING OG DET GROENLANDSKE LANDSSTYRE PAA DEN ANDEN SIDE FOR PERIODEN FRA DEN 1. JANUAR 1990 TIL DEN 31. DECEMBER 1994 -
 EF-Tidende nr. L 389 af 30/12/1989 s. 0081
 AFTALE i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af protokollen om fastsaettelse af betingelserne for fiskeri som foreskrevet i fiskeriaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab paa den ene side og den danske regering og det groenlandske landsstyre paa den anden side for perioden fra den 1. januar 1990 til den 31. december 1994 A.Brev fra den danske regering og det groenlandske landsstyre Bruxelles, den 21. december 1989. Hr. Under henvisning til protokollen om fastsaettelse af betingelserne for fiskeri for perioden fra den 1. januar 1990 til den 31. december 1994, paraferet den 30. juni 1989, har jeg den aere at underrette Dem om, at den danske regering og det groenlandske landsstyre er rede til at anvende denne protokol midlertidigt fra den 1. januar 1990, indtil den traeder i kraft i overensstemmelse med artikel 5 i naevnte protokol, forudsat at Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab ogsaa er rede hertil. Der er i saa fald enighed om, at udbetalingen af den i protokollens artikel 3 omhandlede finansielle godtgoerelse finder sted senest ved fangstsaesonens begyndelse. Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De over for mig vil bekraefte, at Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab er indforstaaet med en saadan midlertidig anvendelse. Modtag, hr., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. For den danske regering og det groenlandske landsstyre B.Brev fra Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab Bruxelles, den 21. december 1989. Hr. Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med foelgende ordlyd: Under henvisning til protokollen om fastsaettelse af betingelserne for fiskeri for perioden fra den 1. januar 1990 til den 31. december 1994, paraferet den 30. juni 1989, har jeg den aere at underrette Dem om, at den danske regering og det groenlandske landsstyre er rede til at anvende denne protokol midlertidigt fra den 1. januar 1990, indtil den traeder i kraft i overensstemmelse med artikel 5 i naevnte protokol, forudsat at Det Europaeiske OEkono-miske Faellesskab ogsaa er rede hertil. Der er i saa fald enighed om, at udbetalingen af den i protokollens artikel 3 omhandlede finansielle godtgoerelse finder sted senest ved fangstsaesonens begyndelse. Jeg ville vaere Dem taknemmelig, saafremt De over for mig vil bekraefte, at Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab er indforstaaet med en saadan midlertidig anvendelse. Jeg har den aere over for Dem at bekraefte, at Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab er indforstaaet med den paagaeldende foreloebige anvendelse. Modtag, hr., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. Paa vegne af Raadet for De Europaeiske Faellesskaber


type: legislation

text:
 5.8.2020
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 255/1
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/1154 AL COMISIEI
 din 29 iulie 2020
 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Miód spadziowy z Beskidu Wyspowego” (DOP)]
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Miód spadziowy z Beskidu Wyspowego”, depusă de Polonia, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2)
 (2)
 Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Miód spadziowy z Beskidu Wyspowego” trebuie, prin urmare, înregistrată,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se înregistrează denumirea „Miód spadziowy z Beskidu Wyspowego” (DOP).
 Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.4 Alte produse de origine animală (ouă, miere, diverse produse lactate, cu excepția untului etc.) din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 29 iulie 2020.
 Pentru Comisie,
 Pentru Președinte,
 Janusz WOJCIECHOWSKI
 Membru al Comisiei
 (1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
 (2) JO C 336, 7.10.2019, p. 7.
 (3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).


text:
 25.9.2010
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 260/22
 Tožba, vložena 26. julija 2010 – Three-N-Products Private proti UUNT – Shah (AYUURI NATURAL)
 (Zadeva T-313/10)
 ()
 2010/C 260/30
 Jezik, v katerem je bila tožba vložena: angleščina
 Stranke
 Tožeča stranka: Three-N-Products Private Ltd (New Delhi, Indija) (zastopnik: C. Jäger, odvetnik)
 Tožena stranka: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)
 Druge stranke pred odborom za pritožbe: S. Shah, A. Shah, M. Shah – združenje t/a FUDCO (Wembley, Združeno kraljestvo)
 Predlogi tožeče stranke
 —
 Razveljavi naj se odločba četrtega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) z dne 1. junija 2010 v zadevi R 1005/2009-4;
 —
 toženi stranki naj se naloži potrditev odločbe oddelka za ugovore Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) z dne 2 julija 2009 in v celoti naj se zavrne prijava znamke Skupnosti št. 5 805 387;
 —
 toženi stranki naj se naloži plačilo stroškov;
 —
 drugim strankam pred odborom za pritožbe naj se naloži plačilo stroškov, vključno s tistimi, ki so tožeči stranki nastali pred odborom za pritožbe in oddelkom za ugovore, če so intervenientke v tej zadevi.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Prijavitelj znamke Skupnosti: druge stranke pred odborom za pritožbe
 Zadevna znamka Skupnosti: besedna znamka „AYUURI NATURAL“ za proizvode iz razredov 3 in 5
 Imetnik znamke ali znaka, navajanega v postopku z ugovorom: tožeča stranka
 Znamka ali znak, navajan v postopku z ugovorom: registracija znamke Skupnosti št. 2 996 098 za figurativno znamko „Ayur“ za, med drugim, proizvode iz razredov 3 in 5; registracija znamke Skupnosti št. 5 429 469 besedne znamke „AYUR“ za, med drugim, proizvode iz razredov 3 in 5
 Odločba oddelka za ugovore: ugoditev ugovoru in zavrnitev prijave v celoti
 Odločba odbora za pritožbe: ugoditev pritožbi, zavrnitev izpodbijane odločbe in zavrnitev ugovora
 Navajani tožbeni razlogi: tožeča stranka v utemeljitev tožbe navaja dva tožbena razloga.
 Tožeča stranka s prvim tožbenim razlogom trdi, da je izpodbijana odločba v nasprotju s členoma 7 in 8 Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009, ker naj bi odbor za pritožbe napačno ugotovil, da ni podana verjetnost zmede in da imata prejšnji znamki glede na zadevno blago sugestiven pomen, ki zmanjšuje razlikovalni učinek prejšnjih znamk.
 Tožeča stranka z drugim tožbenim razlogom meni, da je izpodbijana odločba v nasprotju s členom 65(2) Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009, ker naj bi odbor za pritožbe z izpodbijano odločbo zlorabil svoja pooblastila, saj naj bi bila neobjektivna in brez pravne podlage.