text:
14.3.2008
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 72/1
 Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT/EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę JT/EEK statusą turinčio dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 67 – Vienodos nuostatos dėl:
 I.
 Specialios variklinių transporto priemonių, kurių varomojoje sistemoje naudojamos suskystintosios naftos dujos, įrangos patvirtinimo
 II.
 Transporto priemonės, kurioje sumontuota speciali įranga suskystintosioms naftos dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje, patvirtinimo, atsižvelgiant į tokios įrangos įrengimą
 66 papildymas: taisyklė Nr. 67
 01 serijos pakeitimų 7 papildymo. Įsigaliojimo data: 2007 m. vasario 2 d.
 TURINYS
 TAISYKLĖ
 1.
 Taikymo sritis
 2.
 Sudedamųjų dalių apibrėžtis ir klasifikavimas
 1 DALIS
 3.
 Patvirtinimo paraiška
 4.
 Ženklinimas
 5.
 Patvirtinimas
 6.
 Įvairių SND įrangos sudedamųjų dalių techniniai reikalavimai
 7.
 SND įrangos tipo pakeitimai ir patvirtinimo galiojimo pratęsimas
 8.
 (Nepaskirta)
 9.
 Gaminių atitiktis
 10.
 Baudos už gaminių neatitiktį
 11.
 Pereinamojo laikotarpio nuostatos, taikomos įvairioms SND įrangos sudedamosioms dalims
 12.
 Visiškas gamybos nutraukimas
 13.
 Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų technikos tarnybų ir administracijos padalinių pavadinimai ir adresai
 II DALIS
 14.
 Apibrėžtys
 15.
 Patvirtinimo paraiška
 16.
 Patvirtinimas
 17.
 Specialios suskystintosioms naftos dujoms naudoti transporto priemonės varomojoje sistemoje skirtos įrangos įrengimo reikalavimai
 18.
 Gaminių atitiktis
 19.
 Baudos už gaminių neatitiktį
 20.
 Transporto priemonės tipo patvirtinimo pakeitimas ir patvirtinimo galiojimo pratęsimas
 21.
 Visiškas gamybos nutraukimas
 22.
 Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl įvairių SND įrangos sudedamųjų dalių įrengimo ir transporto priemonės, kurioje sumontuota speciali įranga suskystintosioms naftos dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje, patvirtinimo, atsižvelgiant į tokios įrangos įrengimą
 23.
 Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų technikos tarnybų ir administracinių padalinių pavadinimai ir adresai
 PRIEDAI
 1 priedas.
 Svarbios transporto priemonės, variklio ir su SND susijusios įrangos charakteristikos
 2A priedas.
 SND įrangos tipo patvirtinimo ženklo išdėstymas
 2B priedas.
 Pranešimas dėl SND įrangos tipo patvirtinimo, patvirtinimo galiojimo pratęsimo, atsisakymo tvirtinti, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo pagal taisyklę Nr. 67
 2C priedas.
 Patvirtinimo ženklų išdėstymas
 2D priedas.
 Pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo suteikimo, patvirtinimo galiojimo pratęsimo, atsisakymo tvirtinti, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo, atsižvelgiant į SND sistemų įrengimą pagal taisyklę Nr. 67
 3 priedas.
 SND balionų pagalbinių reikmenų patvirtinimo nuostatos
 4 priedas.
 Degalų siurblio patvirtinimo nuostatos
 5 priedas.
 SND filtro įtaiso patvirtinimo nuostatos
 6 priedas.
 Slėgio reguliatoriaus ir garintuvo patvirtinimo nuostatos
 7 priedas.
 Uždarymo vožtuvo, atbulinio vožtuvo, dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvo ir pagalbinės movos patvirtinimo nuostatos
 8 priedas.
 Lanksčiųjų žarnų su movomis patvirtinimo nuostatos
 9 priedas.
 Pripildymo įrenginio patvirtinimo nuostatos
 10 priedas.
 SND balionų patvirtinimo nuostatos
 11 priedas.
 Dujų įpurškimo įtaisų, dujų maišiklių arba inžektorių ir degalų tiekimo linijos patvirtinimo nuostatos
 12 priedas.
 Dujų dozavimo įtaiso, nesujungto su dujų įpurškimo įtaisu (-ais), patvirtinimo nuostatos
 13 priedas.
 Slėgio ir (arba) temperatūros jutiklio patvirtinimo nuostatos
 14 priedas.
 Elektroninio valdymo įtaiso patvirtinimo nuostatos
 15 priedas.
 Bandymo procedūros
 16 priedas.
 SND identifikavimo ženklo M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėms nuostatos
 17 priedas.
 Pagalbinių movų identifikavimo ženklo nuostatos
 1. TAIKYMO SRITIS
 Ši taisyklė taikoma:
 I dalis.
 M ir N kategorijų (1) transporto priemonių, kurių varomojoje sistemoje naudojamos suskystintosios naftos dujos, specialios įrangos patvirtinimui
 II dalis.
 M ir N (1) kategorijų transporto priemonių, kuriose sumontuota speciali suskystintųjų naftos dujų naudojimo jų varomojoje sistemoje įranga, patvirtinimui, atsižvelgiant į tokios įrangos įrengimą.
 2. SUDEDAMŲJŲ DALIŲ APIBRĖŽTIS IR KLASIFIKAVIMAS
 Transporto priemonėse naudojamos SND sudedamosios dalys klasifikuojamos atsižvelgiant į aukščiausią eksploatacinį slėgį ir veikimą pagal 1 brėž.
 1 klasė
 Aukšto slėgio dalys, įskaitant vamzdelius ir detales, kuriose yra SND, kurių garų slėgis arba padidėjęs garų slėgis siekia iki 3 000 kPa.
 2 klasė
 Žemo slėgio dalys, įskaitant vamzdelius ir detales, kuriuose yra garų būsenos SND, kurių aukščiausias eksploatacinis slėgis yra žemesnis kaip 450 kPa ir daugiau kaip 20 kPa aukštesnis už atmosferinį slėgį.
 2A klasė
 Riboto žemo slėgio intervalo dalys, įskaitant vamzdelius ir detales, kuriuose yra garų būsenos SND, kurių aukščiausias eksploatacinis slėgis yra žemesnis kaip 120 kPa ir daugiau kaip 20 kPa aukštesnis už atmosferinį slėgį.
 3 klasė
 Uždarymo vožtuvai ir viršslėgio vožtuvai, eksploatuojami skystosios fazės metu.
 Ši taisyklė netaikoma SND sudedamosioms dalims, pritaikytoms aukščiausiam eksploataciniam slėgiui, kuris už atmosferinį slėgį aukštesnis mažiau kaip 20 kPa.
 Sudedamąją dalį gali sudaryti keletas dalių, kiekviena dalis priskiriama tam tikrai klasei, atsižvelgiant į aukščiausią eksploatacinį slėgį ir veikimą.
 1 brėž
 Klasifikavimas, atsižvelgiant į aukščiausią eksploatacinį slėgį ir veikimą
 Slėgis – santykinis slėgis, palyginti su atmosferiniu slėgiu, jei nenurodyta kitaip.
 2.1.1. Eksploatavimo slėgis – pastovus slėgis laikant vienodomis 15 °C dujų temperatūros sąlygomis.
 2.1.2. Bandymo slėgis – slėgis, kuriuo atliekant patvirtinimo bandymą veikiama sudedamoji dalis.
 2.1.3. Darbinis slėgis – aukščiausias slėgis, kuriam pritaikyta sudedamoji dalis ir pagal kurį nustatomas jos tvirtumas.
 2.1.4. Eksploatacinis slėgis – slėgis įprastomis eksploatacinėmis sąlygomis.
 2.1.5. Aukščiausias eksploatacinis slėgis – aukščiausias slėgis, kuris gali eksploatuojant susidaryti sudedamojoje dalyje.
 2.1.6. Klasifikavimo slėgis – aukščiausias leidžiamas eksploatacinis slėgis sudedamojoje dalyje pagal klasifikaciją.
 2.2. Speciali įranga:
 a)
 balionas,
 b)
 prie baliono tvirtinami pagalbiniai reikmenys,
 c)
 garintuvas ir (arba) slėgio reguliatorius,
 d)
 Uždarymo vožtuvas,
 e)
 dujų įpurškimo įtaisas, inžektorius arba dujų maišiklis,
 f)
 dujų dozavimo įtaisas – atskiras arba kombinuojamas su dujų įpurškimo įtaisu,
 g)
 lanksčiosios žarnos,
 h)
 pripildymo įrenginys,
 i)
 atbulinis vožtuvas,
 j)
 dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvas,
 k)
 filtro įtaisas,
 l)
 slėgio arba temperatūros jutiklis,
 m)
 degalų siurblys,
 n)
 pagalbinė mova,
 o)
 elektroninis valdymo įtaisas,
 p)
 degalų tiekimo linija,
 q)
 slėgio ribotuvas.
 Balionas – bet kokia talpykla, naudojama suskystintosioms naftos dujoms laikyti.
 2.3.1. Balionas gali būti:
 i)
 standartinis cilindrinė talpykla su cilindriniu korpusu, dviem įdubusiais galais (torasferiniai arba elipsės formos) ir būtinomis angomis;
 ii)
 specialus balionas: kitos talpyklos, išskyrus standartines cilindrines talpyklas. Matmenys pateikti 10 priedo 5 priedėlyje.
 2.3.2. Balionas iš kompozicinės medžiagos – tik iš kompozicinių medžiagų pagaminta talpykla su nemetaliniu tarpikliu.
 2.3.3. Balionų partija – daugiausia 200 tos pačios gamybos linijos vienodo tipo balionų, pagamintų eilės tvarka.
 2.4. Baliono tipas – talpyklos, kurios nesiskiria šiomis charakteristikomis, kaip nurodyta 10 priede:
 a)
 prekės pavadinimu (-ais) arba prekės ženklu (-ais),
 b)
 forma (cilindrinė, speciali forma),
 c)
 angomis (plokštelė priedams ir (arba) metalinis žiedas),
 d)
 medžiaga,
 e)
 suvirinimo procesu (jei balionai metaliniai),
 f)
 terminiu apdorojimu (jei balionai metaliniai),
 g)
 gamybos linija,
 h)
 vardiniu sienelių storiu,
 i)
 skersmeniu,
 j)
 aukščiu (jei balionai specialūs).
 Prie baliono prijungti pagalbiniai reikmenys – įranga, kuri gali būti atskiroji arba kombinuotoji:
 a)
 80 % užpildo ribotuvas,
 b)
 lygio rodytuvas,
 c)
 viršslėgio vožtuvas,
 d)
 nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su dujų srauto ribotuvu,
 e)
 degalų siurblys,
 f)
 daugiavožtuvė sistema,
 g)
 dujoms nepralaidus korpusas,
 h)
 maitinimo įvadas,
 i)
 atbulinis vožtuvas,
 j)
 slėgio ribotuvas.
 2.5.1. 80 % užpildo ribotuvas – įtaisas, kuriuo baliono pripildymo talpa ribojama iki 80 % tūrio.
 2.5.2. Lygio rodytuvas – įtaisas skysčio lygiui balione patikrinti.
 Viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas) – įtaisas slėgio susidarymui balione riboti.
 2.5.3.1. Slėgio ribotuvas – prietaisas balionui apsaugoti nuo galimo sprogimo gaisro atveju, išleidžiant iš baliono SND.
 2.5.4. Nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su perteklinio tekėjimo vožtuvu – įtaisas SND tiekimui į garintuvą ir (arba) slėgio reguliatorių pradėti ir nutraukti; nuotolinis valdymas reiškia, kad pagalbinis vožtuvas valdomas elektroniniu valdymo įtaisu; kai transporto priemonės variklis neveikia, vožtuvas yra uždarytas; perteklinio tekėjimo vožtuvas yra įtaisas, kuriuo ribojamas SND srautas.
 2.5.5. Degalų siurblys – įtaisas skystųjų SND tiekimui į variklį nustatyti, didinant baliono slėgį degalų siurblio tiekiamu slėgiu.
 2.5.6. Daugiavožtuvė sistema – įtaisas, sudarytas iš visų arba iš kai kurių 2.5.1.–2.5.3. punktuose ir 2.5.8. punkte nurodytų pagalbinių reikmenų.
 2.5.7. Dujoms nepralaidus korpusas – pagalbinių reikmenų apsaugos įtaisas bet kokiam ištekiui į orą išleisti.
 2.5.8. Maitinimo įvadas (degalų siurblys, valdikliai ir (arba) degalų lygio jutiklis).
 2.5.9. Atbulinis vožtuvas – įtaisas, kuriuo skystųjų SND srautui leidžiama tekėti viena kryptimi ir neleidžiama jam tekėti priešinga kryptimi.
 2.6. Garintuvas – įtaisas, kuriuo garinant skystosios būsenos SND virsta dujinės būsenos.
 2.7. Slėgio reguliatorius – įtaisas suskystintųjų naftos dujų slėgiui mažinti ir reguliuoti.
 2.8. Uždarymo vožtuvas – įtaisas SND srautui nutraukti.
 2.9. Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvas – įtaisas, kuriuo neleidžiama vamzdeliuose susidaryti aukštesniam nei nustatyta slėgiui.
 2.10. Dujų įpurškimo įtaisas, inžektorius arba dujų maišiklis – įtaisas, kuriuo nustatoma, kokias SND dujas (skystosios arba dujinės būsenos) tiekti varikliui.
 2.11. Dujų dozavimo įtaisas – įtaisas, kuriuo matuojamas ir (arba) skirstomas dujų srautas į variklį; jis gali būti jungiamas su dujų įpurškimo įtaisu arba gali veikti atskirai.
 2.12. Elektroninis valdymo įtaisas – įtaisas, kuriuo kontroliuojamas SND suvartojimas variklyje ir automatiškai išjungiamas SND sistemos uždarymo vožtuvų maitinimas, jei per avariją pramušamas degalų tiekimo vamzdelis arba užgęsta variklis.
 2.13. Slėgio arba temperatūros jutiklis – slėgio arba temperatūros matavimo įtaisas.
 2.14. SND filtro įtaisas – SND filtravimo įtaisas, kuris gali būti integruotas į kitas sudedamąsias dalis.
 2.15. Lanksčiosios žarnos – žarnos, kuriomis įvairaus slėgio skystosios arba dujinės būsenos suskystintosios naftos dujos perduodamos iš vieno taško į kitą.
 2.16. Pripildymo įrenginys – įtaisas, kuriuo balionas pripildomas; jis gali būti integruojamas į baliono 80 % užpildo ribotuvą arba montuojamas kaip nuotolinis įrenginys transporto priemonės išorėje.
 2.17. Pagalbinė mova – degalų tiekimo linijos mova tarp degalų baliono ir variklio. Jei vienos rūšies degalus naudojančioje transporto priemonėje baigiasi degalai, varikliui gali būti tiekiami degalai iš pagalbinio baliono, kurį galima prijungti prie pagalbinės movos.
 2.18. Degalų tiekimo linija – degalų įpurškimo įtaisus jungiantis vamzdis arba kanalas.
 2.19. Suskystintosios naftos dujos (SND) – bet koks gaminys, iš esmės sudarytas iš tokių angliavandenilių: propano, propeno (propileno), įprastas butano, izobutano, izobutileno, buteno (butileno) ir etano.
 Europos standarte EN 589:1993 apibrėžiami reikalavimai ir automobilinių SND, tiekiamų ir pristatomų į CEN (Europos standartizacijos komitetas) narių šalis, bandymo metodai.
 I DALIS
 VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ, KURIŲ VAROMOJOJE SISTEMOJE NAUDOJAMOS SUSKYSTINTOSIOS NAFTOS DUJOS, SPECIALIOS ĮRANGOS PATVIRTINIMAS
 3. PATVIRTINIMO PARAIŠKA
 3.1. Specialios įrangos patvirtinimo paraišką pateikia prekės pavadinimo ar ženklo savininkas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.
 Prie paraiškos trimis egzemplioriais pridedami toliau minimi dokumentai ir šie duomenys:
 3.2.1. išsamus specialios įrangos tipo aprašas (kaip nurodyta 1 priede);
 3.2.2. pakankamai išsamus ir tinkamo mastelio specialios įrangos brėžinys;
 3.2.3. atitikties patikra pagal šios taisyklės 6 punkte nurodytus techninius reikalavimus;
 3.3. Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingos technikos tarnybos prašymu pateikiami specialios įrangos pavyzdžiai.
 Paprašius, pateikiami papildomi pavyzdžiai.
 4. ŽENKLINIMAS
 4.1. Ant visų tvirtinti pateiktų sudedamųjų dalių turi būti nurodytas prekės pavadinimas arba gamintojo prekės ženklas ir tipas; ant nemetalinių sudedamųjų dalių taip pat nurodomas gamybos mėnuo ir metai; šis žymuo turi būti aiškiai įskaitomas ir neištrinamas.
 4.2. Ant bet kokios įrangos turi būti pakankamai vietos, kad tilptų patvirtinimo ženklas ir sudedamosios dalies klasifikavimo duomenys (žr. 2A priedą); ši vieta nurodyta 3.2.2. punkte minėtuose brėžiniuose.
 4.3. Ant kiekvieno baliono taip pat turi būti privirinta ženklinimo plokštelė, kurioje pateikiami šie aiškiai įskaitomi ir neištrinami duomenys:
 a)
 serijos numeris,
 b)
 talpa litrais,
 c)
 žymuo „LPG“ (SND),
 d)
 bandymo slėgis [kPa],
 e)
 formuluotė: „didžiausias pripildymo lygis: 80 %“,
 f)
 patvirtinimo metai ir mėnuo (pvz., 99/01),
 g)
 patvirtinimo ženklas pagal 5.4 punktą,
 h)
 žymuo „PUMP INSIDE“ (SIURBLYS VIDUJE) ir siurblį žymintis ženklas, kuriuo nurodoma, kad siurblys įmontuotas balione.
 5. PATVIRTINIMAS
 5.1. Jeigu tvirtinti pateiktos įrangos pavyzdžiai atitinka šios taisyklės 6.1.–6.13. punktų reikalavimus, šios įrangos tipas patvirtinamas.
 5.2. Kiekvienam patvirtintam įrangos tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmi patvirtinimo numerio skaitmenys (šios taisyklės skaičius 01 atitinka pakeitimų, kurie įsigaliojo 1999 m. lapkričio 13 d. 01 seriją) žymi pakeitimų, apimančių naujausius svarbius techninius taisyklės pakeitimus, priimtus suteikiant patvirtinimą, seriją. Ta pati susitarimo šalis negali šio raidinio skaitmeninio kodo suteikti kitam įrangos tipui.
 5.3. Pranešimas apie SND įrangos tipo ir (arba) dalies patvirtinimą, atsisakymą tvirtinti arba patvirtinimo galiojimo pratęsimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims, naudojant blanką, atitinkantį šios taisyklės 2B priede pateiktą pavyzdį. Jei pranešimas susijęs su balionu, pridedamas 2B priedo 1 priedėlis.
 Prie bet kokios įrangos, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, aiškiai matomoje ir 4.2. punkte nurodytoje vietoje, greta 4.1. ir 4.3. punktuose nurodyto ženklo, dedamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:
 5.4.1. Apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2).
 5.4.2. Šios taisyklės numeris, po kurio rašoma raidė R, brūkšnys ir patvirtinimo numeris (dešinėje apskritimo pusėje), kaip nurodyta 5.4.1. punkte. Šį patvirtinimo numerį sudaro sudedamosios dalies tipo patvirtinimo numeris, kuris nurodomas užpildytame šio tipo sertifikate (žr. 5.2. punktą ir 2B priedą), prieš kurį rašomi du skaičiai, žymintys naujausią šios taisyklės pakeitimų seriją.
 5.5. Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir neištrinamas.
 5.6. Šios taisyklės 2A priede pateikiami minėto patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdžiai.
 6. ĮVAIRIŲ SND ĮRANGOS SUDEDAMŲJŲ DALIŲ TECHNINIAI REIKALAVIMAI
 6.1. Bendrosios nuostatos
 Transporto priemonių, kurių varomojoje sistemoje naudojamos SND, speciali įranga turi veikti tinkamai ir saugiai.
 Įrangos medžiagos, susiliečiančios su SND, turi būti su jomis suderintos.
 Tos įrangos dalys, kurių tinkamam ir saugiam veikimui SND, aukštas slėgis ar vibracija gali turėti įtakos, turi būti pateiktos tam tikriems bandymams, kurie aprašyti šios taisyklės prieduose, atlikti. Visų pirma turi būti įvykdytos 6.2.–6.13. punktų nuostatos.
 Pagal šią taisyklę patvirtintos SND įrangos įrengimas turi atitikti susijusius elektromagnetinio suderinamumo reikalavimus pagal taisyklės Nr. 10 (su 02 serijos pakeitimais) arba lygiaverčius reikalavimus.
 6.2. Balionams taikomos nuostatos
 SND balionų tipas turi būti tvirtinamas pagal šios taisyklės 10 priede išdėstytas nuostatas.
 6.3. Prie baliono pritvirtintiems pagalbiniams reikmenims taikomos nuostatos
 Balione montuojami pagalbiniai reikmenys, kurie gali būti atskirieji ir kombinuojamieji (daugiavožtuvė sistema (-os)):
 6.3.1.1. 80 % užpildo ribotuvas,
 6.3.1.2. lygio rodytuvas,
 6.3.1.3. viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas),
 6.3.1.4. nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su dujų srauto ribotuvu,
 6.3.2. Prireikus, balionas gali turėti dujoms nepralaidų korpusą.
 6.3.3. Balione gali būti sumontuotas valdiklių ir (arba) SND degalų siurblio maitinimo įvadas.
 6.3.4. Baliono viduje gali būti sumontuotas SND degalų siurblys.
 6.3.5. Balione gali būti sumontuotas atbulinis vožtuvas.
 6.3.6. Balione montuojamas slėgio ribotuvas (PRD). Įtaisai arba funkcijos, kuriuos galima patvirtinti kaip PRD:
 a)
 lydusis saugiklis (įjungiamas temperatūra) (saugiklis);
 b)
 viršslėgio vožtuvas, jei atitinka 6.15.8.3. punktą;
 c)
 abiejų nurodytų įtaisų derinys arba
 d)
 bet koks kitas lygiavertis techninis sprendimas, jeigu juo užtikrinamos tokio paties lygio charakteristikos.
 6.3.7. 6.3.1.–6.3.6. punktuose minėtų pagalbinių reikmenų tipas tvirtinamas pagal nuostatas, išdėstytas:
 —
 šios taisyklės 3 priede – 6.3.1., 6.3.2., 6.3.3. ir 6.3.6. punktuose minėtiems pagalbiniams reikmenims;
 —
 šios taisyklės 4 priede – 6.3.4. punkte minėtiems pagalbiniams reikmenims;
 —
 šios taisyklės 7 priede – 6.3.5. punkte minėtiems pagalbiniams reikmenims.
 6.4.–6.14. Kitoms sudedamosioms dalims taikomos nuostatos
 Kitų 1 lentelėje nurodytų sudedamųjų dalių tipas tvirtinamas pagal lentelėje nurodytų priedų nuostatas.
 1 lentelė
 Punktas
 Sudedamoji dalis
 Priedas
 6.4.
 Degalų siurblys
 4
 6.5.
 Garintuvas (3)
 Slėgio reguliatorius (3)
 6
 6.6.
 Uždarymo vožtuvai
 Atbuliniai vožtuvai
 Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvai
 Pagalbinės movos
 7
 6.7.
 Lanksčiosios žarnos
 8
 6.8.
 Pripildymo įrenginys
 9
 6.9.
 Dujų įpurškimo įtaisai/Dujų maišiklis (5)
 arba
 Inžektoriai
 11
 6.10.
 Dujų dozavimo įtaisai (4)
 12
 6.11.
 Slėgio jutikliai
 Temperatūros jutikliai
 13
 6.12.
 Elektroninis valdymo įtaisas
 14
 6.13.
 SND filtrų įtaisai
 5
 6.14.
 Slėgio ribotuvas
 3
 6.15. Sudedamosioms dalims taikomos bendrosios konstrukcijos taisyklės
 80 % užpildo ribotuvui taikomos nuostatos
 6.15.1.1. Įprastomis naudojimo sąlygomis plūdės ir 80 % užpildo ribotuvo uždarymo įtaiso jungtis neturi deformuotis.
 6.15.1.2. Jei baliono 80 % užpildo ribotuvas turi plūdę, ši turi atlaikyti 4 500 kPa dydžio išorinį oro slėgį.
 6.15.1.3. Įtaiso, kuriuo pripildymas ribojamas iki 80 +0/-5 % baliono talpos, uždarymo įtaisas, kuriam buvo sukonstruotas 80 % užpildo ribotuvas, turi atlaikyti 6 750 kPa slėgį. Pildymo sparta uždarymo padėtyje, kai skirtuminis slėgis 700 kPA, neturi būti didesnė kaip 500 cm3/min. Vožtuvas turi būti išbandytas su visais balionais, kuriuose numatoma jį montuoti, arba gamintojas, atlikęs apskaičiavimus, turi nurodyti, kokių tipų balionams šis vožtuvas tinka.
 6.15.1.4. Kai 80 % užpildo ribotuve nėra jokios plūdės, po uždarymo neturi būti įmanoma toliau pildyti didesne kaip 500 cm3/min. sparta.
 6.15.1.5. Ant įtaiso turi būti nuolatinis ženklas, žymintis balionų, kuriems įtaisas buvo sukonstruotas, tipą, skersmenį ir kampą, bei, jei taikoma, montavimo nurodymai.
 Siekiant sudedamosios dalies trūkimo atveju apsisaugoti nuo elektros kibirkščių ant įtrūkimo paviršiaus, elektra valdomi įtaisai, kuriuose yra SND, turi:
 i)
 būti izoliuoti taip, kad dalimis, kuriose yra SND, netekėtų srovė,
 ii)
 įtaiso elektros sistema turi būti izoliuota:
 —
 nuo kėbulo,
 —
 nuo degalų siurblio talpyklos.
 Izoliavimo varža turi būti > 10 MΩ.
 6.15.2.1. Elektros jungtys bagažinėje ir keleivių skyriuje turi atitikti izoliavimo klasę IP 40 pagal IEC 529.
 6.15.2.2. Visos kitos elektros jungtys turi atitikti izoliavimo klasę IP 54 pagal IEC 529.
 6.15.2.3. Maitinimo įvadas (degalų siurblys, valdikliai ir (arba) degalų lygio jutiklis) hermetiškai užsandarinamas, kad elektrinė jungtis būtų izoliuota ir sandari.
 Specialios nuostatos, taikomos vožtuvams, kurie įjungiami elektra ir (arba) išoriniu (hidrauliniu, pneumatiniu) maitinimo šaltiniu
 6.15.3.1. Kai vožtuvai įjungiami elektra ir (arba) išoriniu maitinimo šaltiniu (pvz., 80 % užpildo ribotuvas, pagalbinis vožtuvas, uždarymo vožtuvai, atbuliniai vožtuvai, dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvas, pagalbinė mova), tie vožtuvai turi būti „uždarymo“ padėtyje, kai jų maitinimas išjungiamas.
 6.15.3.2. Degalų siurblio maitinimo šaltinis išjungiamas, kai elektroninis valdymo įtaisas sugenda arba nutrunka jo maitinimas.
 Šilumos kaitos terpė (suderinamumo ir slėgio reikalavimai)
 6.15.4.1. Įtaisą sudarančios medžiagos, kurios eksploatuojant prietaisą liečiasi su jo šilumos kaitos terpe, turi būti pritaikytos tam skysčiui ir taip sukonstruotos, kad atlaikytų šilumos kaitos terpės 200 kPa slėgį. Medžiaga turi atitikti 15 priedo 17 punkto nurodymus.
 6.15.4.2. Skyrius, kuriame yra garintuvo ir (arba) slėgio reguliatoriaus šilumos kaitos terpė, turi išlaikyti sandarumą 200 kPa slėgyje.
 6.15.5. Sudedamoji dalis, turinti aukšto slėgio ir žemo slėgio dalis, turi būti suprojektuota taip, kad slėgis žemo slėgio dalyje didžiausio darbinio slėgio, kuriame atlikti bandymai, neviršytų daugiau kaip 2,25 karto. Tiesiogiai prie baliono jungiamos sudedamosios dalys turi būti pritaikytos 3 000 kPa slėgiui. Neleidžiama išleisti dujų į transporto priemonės variklio skyrių arba į lauką.
 Specialios nuostatos dėl apsaugos nuo dujų srauto
 6.15.6.1. Siurblys sukonstruojamas taip, kad išvadinis slėgis niekada nebūtų aukštesnis kaip 3 000 kPa, kai, pvz., užblokuojamas vamzdelis ar neatsidaro uždarymo vožtuvas. Tai galima atlikti išjungiant siurblį arba palaikant balione recirkuliaciją.
 6.15.6.2. Slėgio reguliatorius ir (arba) garintuvas turi būti sukonstruotas taip, kad nebūtų jokio dujų srauto, kai reguliatoriui ir (arba) garintuvui tiekiamos ≤ 4 500 kPa slėgio SND ir kai reguliatorius neveikia.
 6.15.7. Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvui taikomos nuostatos
 6.15.7.1. Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvas turi būti sukonstruotas taip, kad jis atsidarytų, kai slėgis pasiekia 3 200 ± 100 kPa.
 6.15.7.2. Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuve vidinis nuotėkio slėgis turi būti ne didesnis kaip 3 000 kPa.
 Viršslėgio vožtuvui (išleidimo vožtuvas) taikomos nuostatos
 6.15.8.1. Viršslėgio vožtuvas montuojamas baliono viduje arba toje baliono išorinėje vietoje, kurioje degalai yra dujinės būsenos.
 6.15.8.2. Viršslėgio vožtuvas turi būti sukonstruotas taip, kad jis atsidarytų, kai slėgis pasiekia 2 700 ± 100 kPa.
 6.15.8.3. Viršslėgio vožtuvo debito pralaida, nustatoma naudojant suslėgtą orą, kurio slėgis 20 % aukštesnis už įprastą eksploatacinį slėgį, privalo būti bent
 Q ≥ 10,66 · A0,82
 kur:
 Q
 =
 oro srautas standartiniais m3/min. (100 kPa absoliutusis slėgis ir 15 °C temperatūra)
 A
 =
 išorinis baliono paviršius, išreikštas m2.
 Srauto matavimo rezultatai privalo būti pataisyti atsižvelgiant į standartines sąlygas:
 100 kPa absoliutusis oro slėgis ir 15 °C temperatūra.
 Kai viršslėgio vožtuvas laikomas slėgio ribotuvu, srautas turi būti bent 17,7 standartinių m3/min.
 6.15.8.4. Viršslėgio vožtuvo vidinio nuotėkio slėgis neturi būti aukštesnis kaip 2 600 kPa.
 6.15.8.5. Slėgio ribotuvas (saugiklis) turi būti sukonstruotas taip, kad jis atsidarytų, kai temperatūra yra 120 ± 10 °C.
 6.15.8.6. Slėgio ribotuvas (saugiklis) turi būti sukonstruotas taip, kad debito pralaida (atsidarius) būtų:
 Q ≥ 2,73 · A
 kur:
 Q
 =
 oro srautas standartiniais m3/min. (100 kPa absoliutusis slėgis ir 15 °C temperatūra)
 A
 =
 išorinis baliono paviršius, išreikštas m2.
 Srauto matavimas turi būti atliekamas priešais srautą 200 kPa absoliučiajame oro slėgyje ir 15 °C temperatūroje.
 Srauto matavimo rezultatai turi būti pataisyti atsižvelgiant į standartines sąlygas:
 100 kPa absoliutusis oro slėgis ir 15 °C temperatūra.
 6.15.8.7. Slėgio ribotuvas įrengiamas ant baliono dujų zonoje.
 6.15.8.8. Slėgio ribotuvas prie baliono jungiamas taip, kad srautą būtų galima išleisti į dujoms nepralaidų korpusą, kai nurodoma, kad toks korpusas reikalingas.
 6.15.8.9. Slėgio ribotuvas (saugiklis) turi būti bandomas pagal 3 priedo 7 punkte išdėstytas nuostatas.
 6.15.9. Degalų siurblio galios sklaida
 Kai degalų lygis minimalus, bet variklis dar veikia, viršslėgio vožtuvas niekada neturi atsidaryti dėl susidariusio karščio veikiant degalų siurbliui (-iams).
 Pripildymo įrenginiui taikomos nuostatos
 6.15.10.1. Pripildymo įrenginyje turi būti sumontuotas bent vienas lengvai užsidarantis atbulinis vožtuvas, sukonstruotas taip, kad nebūtų galima jo išardyti.
 6.15.10.2. Pripildymo įrenginys turi būti apsaugotas nuo teršalų.
 6.15.10.3. Pripildymo įrenginio prijungimo srities konstrukcija ir matmenys turi atitikti nurodytuosius 9 priedo brėžiniuose.
 5 brėž. parodytas pripildymo įrenginys naudojamas tik M2, M3, N2, N3 ir M1 kategorijų transporto priemonėse, kurių didžiausia bendroji masė > 3 500 kg (6).
 6.15.10.4. 4 brėž. pateiktas pripildymo įrenginys taip pat gali būti naudojamas tik M2, M3, N2, N3 ir M1 kategorijų variklinėse transporto priemonėse, kurių didžiausia bendroji masė > 3 500 kg (6).
 6.15.10.5. Išorinis pripildymo įrenginys prie baliono jungiamas žarna arba vamzdžiu.
 Specialios nuostatos, taikomos lengvųjų automobilių europiniam pripildymo įrenginiui (9 priedo 3 brėž.)
 6.15.10.6.1. Neveikos tūris tarp priekinio sandarinamojo paviršiaus ir atbulinio vožtuvo priekio neturi būti didesnis kaip 0,1 cm3.
 6.15.10.6.2. Srautas per jungtį, kai slėgių skirtumas yra 30 kPa, turi būti bent 60 litrų/min., jei bandoma vandeniu.
 Specialios nuostatos, taikomos didesnės galios transporto priemonių europinio pripildymo įrenginiui (9 priedo 5 brėž.)
 6.15.10.7.1. Neveikos tūris tarp priekinio sandarinamojo paviršiaus ir atbulinio vožtuvo priekinės dalies neturi būti didesnis kaip 0,5 cm3.
 6.15.10.7.2. Srautas pripildymo įrenginyje, kai atbulinis vožtuvas mechaniškai atidaromas ir kai slėgių skirtumas yra 50 kPa, turi būti bent 200 litrų/min., jei bandoma vandeniu;
 6.15.10.7.3. Europinis pripildymo įrenginys turi atitikti smūgio bandymo reikalavimus, kaip aprašyta 9 priedo 7.4 punkte.
 Lygio rodytuvui taikomos nuostatos
 6.15.11.1. Skysčio lygio patikrinimo balione įtaisas turi būti netiesioginio tipo (pvz., magnetinis) ir sumontuotas tarp vidinės ir išorės baliono dalies. Jei skysčio lygio balione tikrinimo įtaisas yra tiesioginio tipo, elektros galios jungtys turėtų atitikti IP54 techninius reikalavimus pagal IEC EN 60529:1997–06.
 6.15.11.2. Jei baliono lygio rodytuvas yra su plūde, ši turi atlaikyti 3 000 kPa dydžio išorės slėgį.
 Dujoms nepralaidžiam baliono korpusui taikomos nuostatos
 6.15.12.1. Dujoms nepralaidaus korpuso išėjimo angos bendras laisvasis skerspjūvis turi būti bent 450 mm2.
 6.15.12.2. 10 kPA slėgio poveikio sąlygomis ir uždarius angą (-as) dujoms nepralaidus korpusas turi likti sandarus; didžiausias leistinas nuotėkis 100 cm3/h garų, neturi būti ilgalaikės deformacijos.
 6.15.12.3. Dujoms nepralaidus korpusas turi būti sukonstruotas taip, kad išlaikytų 50 kPa slėgį.
 Nuotolinio valdymo pagalbiniam vožtuvui su perteklinio tekėjimo vožtuvu taikomos nuostatos
 Pagalbiniam vožtuvui taikomos nuostatos
 6.15.13.1.1. Kai pagalbinis vožtuvas kombinuojamas su SND degalų tiekimo siurbliu, siurblys turi būti atpažįstamas iš užrašo „PUMP INSIDE“ (SIURBLYS VIDUJE) ir identifikavimo duomenų ant SND baliono ženklinimo plokštelės arba ant daugiavožtuvės sistemos (jei yra). SND baliono viduje esančios elektros jungtys turi atitikti izoliavimo klasę IP 40 pagal IEC 529.
 6.15.13.1.2. Pagalbinis vožtuvas turi išlaikyti 6 750 kPa slėgį atidarymo ir uždarymo padėtyse.
 6.15.13.1.3. Uždarius pagalbinį vožtuvą neturi būti vidinio nuotėkio srauto kryptimi. Galimas nuotėkis atbuline kryptimi.
 Dujų srauto ribotuvui taikomos nuostatos
 6.15.13.2.1. Dujų srauto ribotuvas montuojamas baliono viduje.
 6.15.13.2.2. Dujų srauto ribotuve turi būti suprojektuotas apeinamasis kanalas slėgiams išlyginti.
 6.15.13.2.3. Dujų srauto ribotuvas turi užsidaryti, kai slėgių skirtumas yra didesnis kaip 90 kPa. Kai slėgių skirtumas yra toks, srautas neturi būti didesnis kaip 8 000 cm3/min.
 6.15.13.2.4. Kai dujų srauto ribotuvas yra uždarytas, apėjimo srautas neturi būti ne didesnis kaip 500 cm3/min., kai skirtuminis slėgis – 700 kPa.
 7. SND ĮRANGOS TIPO PAKEITIMAI IR PATVIRTINIMO GALIOJIMO PRATĘSIMAS
 Apie kiekvieną SND įrangos tipo pakeitimą pranešama tipo patvirtinimą suteikusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali nuspręsti, kad:
 7.1.1. atlikti pakeitimai neturėtų turėti pastebimo neigiamo poveikio ir įranga vis dar atitinka reikalavimus,
 7.1.2. būtina pakartotinai atlikti dalį arba visą bandymą.
 7.2. Apie pritarimą patvirtinimui arba atsisakymą tvirtinti, apibrėžiant pakeitimus, šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims pranešama laikantis 5.3 punkte aprašytos tvarkos.
 7.3. Kompetentinga institucija, pratęsdama patvirtinimo galiojimą, kiekvienam pranešimo apie tokį pratęsimą blankui skiria serijos numerį.
 8. (Nepaskirta)
 9. GAMINIŲ ATITIKTIS
 Gaminių atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2); turi būti laikomasi šių reikalavimų:
 9.1. Bet kokia pagal šią taisyklę patvirtinta įranga turi būti pagaminta taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal 6 punkto reikalavimus.
 9.2. Siekiant nustatyti, ar laikomasi 9.1 punkto reikalavimų, atliekami atitinkami gaminių patikrinimai.
 9.3. Turi būti laikomasi minimalių gaminių atitikties kontrolinių bandymų reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 8, 10 ir 15 prieduose.
 9.4. Tipo patvirtinimą suteikusi institucija bet kuriuo metu kiekvienoje gamybos įmonėje gali patikrinti taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai tokios patikros atliekamos kartą per metus.
 9.5. Be to, kiekvienas balionas išbandomas bent 3 000 kPa slėgyje pagal šios taisyklės 10 priedo 2.3 punkto nurodymus.
 9.6. Kiekviena aukšto slėgio klasei (1 klasė) priskiriama žarnų sąranka pagal šios taisyklės 2 punkte pateiktą klasifikaciją atliekant bandymą pusę minutės turi būti veikiama 3 000 kPa slėgio dujomis.
 9.7. Bent 1 iš 200 suvirintų balionų ir vienam balionui iš likusio kiekio taikoma radiografinė kontrolė pagal 10 priedo 2.4.1 punktą.
 9.8. Gamybos metu su 1 iš 200 balionų ir su 1 balionu iš likusio kiekio atliekami minėti mechaniniai bandymai, kaip aprašyta 10 priedo 2.1.2 punkte.
 10. BAUDOS UŽ GAMINIŲ NEATITIKTĮ
 10.1. Pagal šią taisyklę įrangos tipui suteiktas patvirtinimas gali būti panaikintas, jei nesilaikoma 9 punkte pateiktų reikalavimų.
 10.2. Jeigu šią taisyklę taikanti susitarimo šalis paskelbia negaliojančiu patvirtinimą, kurį buvo suteikusi, kitas šią taisyklę taikančias susitarimo šalis apie tai ji informuoja pranešimo blanku, atitinkančiu šios taisyklės 2B priede pateiktą pavyzdį.
 11. PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS, TAIKOMOS ĮVAIRIOMS SND ĮRANGOS SUDEDAMOSIOMS DALIMS
 11.1. Nuo oficialios šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nei viena šią taisyklę taikanti susitarimo šalis negali atsisakyti suteikti EEK patvirtinimo pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais.
 11.2. Nuo oficialios šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 3 mėnesiams, šią taisyklę taikančios susitarimo šalys EEK tipo patvirtinimus turi suteikti tik tais atvejais, kai tvirtinamos sudedamosios dalies tipas atitinka reikalavimus pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais.
 11.3. Jokia šią taisyklę taikanti susitarimo šalis negali atsisakyti suteikti sudedamosios dalies tipo patvirtinimą, jeigu tipas patvirtintas pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais.
 11.4. 12 mėnesių nuo oficialios šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitarimo šalis negali atsisakyti suteikti sudedamosios dalies tipo, kuris patvirtintas pagal pirminę taisyklę, patvirtinimo.
 11.5. Nuo oficialios 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 12 mėnesių laikotarpiui, šią taisyklę taikančios susitarimo šalys gali nesuteikti leidimo prekiauti sudedamąja dalimi, kurios tipas neatitinka šios taisyklės 01 serijos pakeitimų reikalavimų, išskyrus atvejus, kai sudedamoji dalis eksploatuojamose transporto priemonėse skirta naudoti kaip atsarginė dalis.
 12. VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS
 Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo įrangos gamybą, jis turi apie tai informuoti patvirtinimą suteikusią instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija, naudodama šios taisyklės 2B priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką, turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias susitarimo šalis.
 13. UŽ PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMĄ ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI
 Šią taisyklę taikančios susitarimo šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiamas kitose šalyse išduodamas patvirtinimas, atsisakymas tvirtinti, patvirtinimo galiojimo pratęsimas arba patvirtinimo paskelbimas netekusiu galios, pavadinimus ir adresus.
 II DALIS
 TRANSPORTO PRIEMONĖS, KURIOJE SUMONTUOTA SUSKYSTINTOSIOMS NAFTOS DUJOMS NAUDOTI JOS VAROMOJOJE SISTEMOJE, PATVIRTINIMAS, ATSIŽVELGIANT Į TOKIOS ĮRANGOS ĮRENGIMĄ
 14. APIBRĖŽTYS
 Šios taisyklės II dalyje:
 14.1.1. Transporto priemonės patvirtinimas – transporto priemonės tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į specialios įrangos, skirtos suskystintosioms naftos dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje, įrengimą.
 Transporto priemonės tipas – transporto priemonė arba transporto priemonių, kuriose sumontuota speciali įranga SND naudoti jos varomojoje sistemoje ir kurios pagal toliau išvardytas sąlygas viena nuo kitos nesiskiria, šeima:
 14.1.2.1. gamintojas;
 14.1.2.2. gamintojo nustatyto tipo pavadinimas;
 esminiai projekto ir konstrukcijos aspektai;
 14.1.2.3.1. važiuoklė ir (arba) dugnas (akivaizdūs ir esminiai skirtumai);
 14.1.2.3.2. SND įrangos įrengimas (akivaizdūs ir esminiai skirtumai).
 15. PATVIRTINIMO PARAIŠKA
 15.1. Paraišką suteikti transporto priemonės tipo patvirtinimą atsižvelgiant į specialios įrangos, skirtos naudoti SND jos varomojoje sistemoje, įrengimą teikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotasis atstovas.
 15.2. Paraiška teikiama kartu su toliau nurodytais dokumentais (trimis egzemplioriais): transporto priemonės aprašas, į kurį įtraukti visi tinkami išsamūs duomenys, minimi šios taisyklės 1 priede.
 15.3. Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingai technikos tarnybai pateikiama tipiška transporto priemonės tipo, kuris turi būti tvirtinamas, transporto priemonė.
 16. PATVIRTINIMAS
 16.1. Jei transporto priemonė, teikiama tvirtinti pagal šią taisyklę, pristatoma su visa suskystintosioms naftos dujoms varomojoje sistemoje naudoti būtina specialia įranga ir atitinka 17 punkto reikalavimus, tam transporto priemonės tipui turi būti suteiktas patvirtinimas.
 16.2. Kiekvienam patvirtintam transporto priemonės tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys žymi pakeitimų, atspindinčių naujausius svarbius techninius taisyklės pakeitimus, priimtus suteikiant patvirtinimą, seriją.
 16.3. Pranešimas apie SND transporto priemonės tipo patvirtinimą, atsisakymą tvirtinti, patvirtinimo galiojimo pratęsimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims, naudojant blanką, atitinkantį šios taisyklės 2D priede pateiktą pavyzdį.
 Kiekvienas pagal šią taisyklę patvirtintas transporto priemonių tipas gerai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, nurodytoje patvirtinimo blanko 16.3 punkte, pažymimas tarptautiniu patvirtinimo ženklu, kurį sudaro:
 16.4.1. Apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (7).
 16.4.2. Šios taisyklės numeris, po kurio rašoma raidė R, brūkšnys ir patvirtinimo numeris į dešinę nuo apskritimo, apibūdinto 16.4.1 punkte.
 16.5. Jeigu transporto priemonė atitinka transporto priemonę, kuri pagal vieną arba daugiau prie susitarimo pridėtų taisyklių patvirtinta šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę, 16.4.1 punkte nurodyto simbolio kartoti nereikia; tokiu atveju taisyklė, patvirtinimo numeriai ir papildomi visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas buvo suteiktas šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę, simboliai išdėstomi vertikaliais stulpeliais į dešinę nuo 16.4.1 punkte nurodyto simbolio.
 16.6. Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir neištrinamas.
 16.7. Patvirtinimo ženklas dedamas greta transporto priemonės duomenų plokštelės arba ant jos.
 16.8. Šios taisyklės 2C priede pateikiami minėto patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdžiai.
 17. SPECIALIOS ĮRANGOS, SKIRTOS SUSKYSTINTOSIOMS NAFTOS DUJOMS NAUDOTI TRANSPORTO PRIEMONĖS VAROMOJOJE SISTEMOJE, ĮRENGIMO REIKALAVIMAI
 17.1. Bendrosios nuostatos
 17.1.1. Transporto priemonėje įrengiama SND įranga turi veikti taip, kad nebūtų viršytas didžiausias eksploatacinis slėgis, kuriam įranga sukonstruota ir patvirtinta.
 17.1.2. Visų atskirų sistemos dalių tipai patvirtinami pagal šios taisyklės I dalį.
 17.1.3. Sistemoje naudojamos medžiagos turi būti tinkamos naudoti su SND.
 17.1.4. Visos sistemos dalys turi būti tinkamai pritvirtintos.
 17.1.5. SND sistemoje neturi būti nuotėkių.
 17.1.6. SND sistema turi būti įrengta taip, kad būtų kuo geriau apsaugota nuo žalos, pvz., sukeltos judančių transporto priemonės dalių, susidūrimo, žvyro arba pakraunant, ar iškraunant transporto priemonę bei perkeliant tuos krovinius.
 Prie SND sistemos galima jungti tik tokius prietaisus, kurie būtini tinkamam variklinės transporto priemonės variklio veikimui.
 17.1.7.1. Nepaisant 17.1.7. punkto nuostatų, M2, M3, N2, N3 ir M1 kategorijų transporto priemonėse, kurių didžiausia bendroji masė > 3 500 kg, gali būti sumontuota keleivių skyriaus šildymo sistema, prijungta prie SND sistemos.
 17.1.7.2. 17.1.7.1. punkte minėtą šildymo sistemą leidžiama įrengti, jei, tipo patvirtinimą suteikiančių technikos tarnybų požiūriu, šildymo sistema yra tinkamai apsaugota ir nedaro poveikio nustatytam normalios SND sistemos veikimui.
 17.1.7.3. Nepaisant 17.1.7. punkto nuostatų, vienos rūšies degalus naudojančių transporto priemonių be avarinės sistemos SND sistemoje gali būti sumontuota pagalbinė mova.
 17.1.7.4. 17.1.7.3. punkte minėtą pagalbinę movą leidžiama sumontuoti, jei, tipo patvirtinimą suteikiančių technikos tarnybų požiūriu, pagalbinė mova yra tinkamai apsaugota ir nedaro poveikio nustatytam normalios SND sistemos veikimui. Pagalbinė mova turi būti kombinuojama su atskiru dujoms nepralaidžiu atbuliniu vožtuvu, kad būtų galima eksploatuoti variklį.
 17.1.7.5. Vienos rūšies degalus naudojančiose transporto priemonėse, kuriose sumontuota pagalbinė mova, gretos movos turi būti lipdukas, kaip nurodyta 17 priede.
 SND naudojančių M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių identifikavimas.
 17.1.8.1. M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėse turi būti plokštelė, kaip nurodyta 16 priede.
 17.1.8.2. Plokštelė turi būti tvirtinama M2 arba M3 kategorijos transporto priemonės priekyje, gale ir ant durelių iš lauko pusės: kairėje pusėje, kai transporto priemonės vairas dešinėje pusėje, ir dešinėje pusėje, kai transporto priemonės vairas kairėje pusėje.
 17.2. Papildomi reikalavimai
 17.2.1. Jokios SND sistemos sudedamosios dalys, įskaitant visas apsaugines medžiagas, kurios sudaro tokias sudedamąsias dalis, negali kyšoti virš transporto priemonės išorinio paviršiaus, išskyrus pripildymo įrenginį, jeigu šis kyšo virš kėbulo plokštės vardinės linijos ne daugiau kaip 10 mm.
 17.2.2. Jokiame transporto priemonės skerspjūvyje virš apatinio transporto priemonės krašto negali kyšoti jokia SND sistemos dalis (išskyrus SND degalų balioną), įskaitant visas apsaugines medžiagas, kurios sudaro tokias sudedamąsias dalis, išskyrus atvejus, kai ne didesniu kaip 150 mm spinduliu esanti kita transporto priemonės dalis yra žemiau.
 17.2.3. Jokia SND sistemos sudedamoji dalis neturi būti arčiau kaip 100 mm atstumu nuo išmetimo sistemos ar panašaus šilumos šaltinio, išskyrus atvejus, kai tokios sudedamosios dalys yra tinkamai apsaugotos nuo karščio.
 17.3. SND sistema
 17.3.1. SND sistemoje turi būti bent tokios sudedamosios dalys:
 17.3.1.1. degalų balionas;
 17.3.1.2. 80 % užpildo ribotuvas;
 17.3.1.3. lygio rodytuvas;
 17.3.1.4. viršslėgio vožtuvas;
 17.3.1.5. nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su pertekliniu tekėjimo vožtuvu;
 17.3.1.6. slėgio reguliatorius ir garintuvas, kurie gali būti kombinuojami;
 17.3.1.7. nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas;
 17.3.1.8. pripildymo įrenginys;
 17.3.1.9. dujų vamzdeliai ir žarnos;
 17.3.1.10. SND sistemos sudedamųjų dalių jungtys, kuriomis teka dujos;
 17.3.1.11. inžektorius, dujų įpurškimo įtaisas arba dujų maišiklis;
 17.3.1.12. elektroninis valdymo įtaisas;
 17.3.1.13. slėgio ribotuvas (saugiklis).
 17.3.2. Sistemoje taip pat gali būti tokios sudedamosios dalys:
 17.3.2.1. dujoms nepralaidus korpusas, kuriuo uždengiami prie degalų baliono prijungti pagalbiniai reikmenys;
 17.3.2.2. atbulinis vožtuvas;
 17.3.2.3. dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvas;
 17.3.2.4. dujų dozavimo įtaisas;
 17.3.2.5. SND filtro įtaisas;
 17.3.2.6. slėgio arba temperatūros jutiklis;
 17.3.2.7. SND degalų siurblys;
 17.3.2.8. baliono maitinimo įtaisas (valdikliai, degalų siurblys ir (arba) degalų lygio jutiklis);
 17.3.2.9. pagalbinė mova (tik vienos rūšies degalus naudojančiose transporto priemonėse be avarinės sistemos);
 17.3.2.10. degalų parinkimo sistema ir elektros sistema;
 17.3.2.11. degalų tiekimo linija.
 17.3.3. Galima kombinuoti 17.3.1.2.–17.3.1.5. punktuose paminėtas baliono detales.
 17.3.4. 17.3.1.7 punkte nurodytas nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas gali būti kombinuojamas su slėgio reguliatoriumi ir (arba) garintuvu.
 17.3.5. SND sistemos dalyje, kurioje slėgis žemesnis kaip 20 kPa, gali būti sumontuotos papildomos efektyvaus variklio eksploatavimui būtinos sudedamosios dalys.
 17.4. Degalų baliono įrengimas
 17.4.1. Degalų balionas transporto priemonėje montuojamas stacionariai, tačiau ne variklio skyriuje.
 17.4.2. Degalų balionas montuojamas tinkamoje vietoje, atsižvelgiant į baliono gamintojo nurodymus.
 17.4.3. Degalų balionas montuojamas taip, kad metalinės dalys nesiliestų, išskyrus stacionaraus baliono tvirtinimo taškuose.
 17.4.4. Degalų balionas turi turėti stacionaraus tvirtinimo prie variklinės transporto priemonės taškus arba prie transporto priemonės turi būti tvirtinamas baliono rėmais ir juostomis.
 Kai transporto priemonė yra parengta naudoti, degalų balionas turi būti ne mažesniu kaip 200 mm atstumu virš kelio paviršiaus.
 17.4.5.1. 17.4.5. punkto nuostatos netaikomos, jei baliono priekis ir šonai yra tinkamai apsaugoti ir jokia baliono dalis nėra žemiau nei ši apsauginė konstrukcija.
 17.4.6. Degalų balionas (-ai) montuojamas ir tvirtinamas taip, kad būtų galima sugerti tokį pagreitį (nepadarant žalos), kai balionai yra pilni:
 M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms:
 a)
 20 g judėjimo kryptimi
 b)
 8 g horizontaliai, judėjimui statmena kryptimi
 M2 ir N2 kategorijų transporto priemonėms:
 a)
 10 g judėjimo kryptimi
 b)
 5 g horizontaliai, judėjimui statmena kryptimi
 M3 ir N3 kategorijų transporto priemonėms:
 a)
 6,6 g judėjimo kryptimi
 b)
 5 g horizontaliai, judėjimui statmena kryptimi.
 Vietoj praktinių bandymų gali būti taikomas apskaičiavimo metodas, jei patvirtinimo paraiškos įteikėjas technikos tarnybai gali įrodyti jo lygiavertiškumą.
 17.5. Papildomi reikalavimai, taikomi degalų balionui
 17.5.1. Jei prie vieno tiekimo vamzdelio yra prijungtas daugiau kaip vienas SND balionas, kiekviename balione pasroviui nuo nuotolinio valdymo pagalbinio vožtuvo turi būti montuojamas atbulinis vožtuvas, o vamzdelio viršslėgio vožtuvas montuojamas tiekimo vamzdelyje, pasroviui nuo atbulinio vožtuvo. Prieš srovę nuo atbulinio vožtuvo (-ų) turi būti sumontuota tinkama filtravimo sistema, kuria atbulinis vožtuvas (-ai) apsaugomas nuo užsikimšimo.
 17.5.2. Atbulinio vožtuvo ir vamzdelio viršslėgio vožtuvo nereikia, jei nuotolinio valdymo pagalbinio vožtuvo atgalinio srauto slėgis uždarytoje padėtyje yra aukštesnis kaip 500 kPa.
 Tokiu atveju nuotolinio valdymo pagalbinių vožtuvų valdymas turi būti sukonstruotas taip, kad bet kuriuo metu negalėtų atsidaryti daugiau kaip vienas nuotolinio valdymo vožtuvas. Perjungimo sutapimo laikas ribojamas iki dviejų minučių.
 17.6. Degalų baliono pagalbiniai reikmenys
 17.6.1. Nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su baliono perteklinio tekėjimo vožtuvu
 17.6.1.1. Nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su perteklinio tekėjimo vožtuvu montuojami tiesiogiai ant degalų baliono be jokių tarpinių detalių.
 17.6.1.2. Nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su perteklinio tekėjimo vožtuvu valdomas taip, kad automatiškai užsidarytų, kai variklis neveikia, neatsižvelgiant į uždegimo jungiklio padėtį, ir liktų uždarytas tol, kol variklis neveikia.
 17.6.2. Balione esantis spyruoklinis viršslėgio vožtuvas
 17.6.2.1. Spyruoklinis viršslėgio vožtuvas degalų balione montuojamas taip, kad būtų sujungtas su garų sritimi ir galėtų išleisti dujų srautą į lauką. Spyruoklinis viršslėgio vožtuvas gali išleisti dujų srautą į dujoms nepralaidų korpusą, jei tas korpusas atitinka 17.6.5 punkto reikalavimus.
 17.6.3. 80 % užpildo ribotuvas
 17.6.3.1. Automatinis pildymo ribotuvas turi tikti degalų balionui, kuriame jis montuojamas, ir turi būti sumontuotas tinkamoje vietoje, siekiant užtikrinti, kad nebūtų galima pripildyta daugiau kaip 80 % baliono tūrio.
 17.6.4. Lygio rodytuvas
 17.6.4.1. Lygio rodytuvas turi tikti degalų balionui, kuriame jis montuojamas, ir turi būti sumontuotas tinkamoje vietoje.
 17.6.5. Dujoms nepralaidus baliono korpusas
 17.6.5.1. Baliono, kurios atitinka 17.6.5.2.–17.6.5.5. punktų reikalavimus, detalės dengiamos prie degalų baliono tvirtinamu dujoms nepralaidžiu korpusu, išskyrus, kai balionas yra sumontuotas transporto priemonės išorėje ir jo detalės apsaugotos nuo teršalų ir vandens.
 17.6.5.2. Dujoms nepralaidus korpusas turi būti atviras, prireikus per jungiamąją žarną ir jungtį.
 17.6.5.3. Dujoms nepralaidaus korpuso vėdinimo anga turi būti nukreipta žemyn išleidimo iš variklinės transporto priemonės vietoje. Tačiau dujų srautas neturi būti išleidžiamas į rato nišą ar nukreipiamas į šilumos šaltinį, pvz., išmetimo sistemą.
 17.6.5.4. Bet kokios variklinės transporto priemonės kėbulo dugne esančios jungiamosios žarnos ir jungčių, skirtų dujoms nepralaidžiam korpusui vėdinti, angos spindis turi būti ne mažesnis kaip 450 mm2. Jeigu jungiamojoje žarnoje ir jungtyje yra sumontuotas dujų vamzdelis, bet koks kitoks vamzdelis arba bet koks elektros laidas, angos spindis taip pat turi būti bent 450 mm2.
 17.6.5.5. Esant 10 kPa slėgiui ir uždarius angas, dujoms nepralaidus korpusas ir jungiamosios žarnos turi nepraleisti dujų ir neturi įvykti jokia ilgalaikė deformacija, o didžiausias leidžiamas nuotėkis – 100 cm3/h.
 17.6.5.6. Jungiamoji žarna turi būti tinkamai sumontuota dujoms nepralaidžiame korpuse ir jungtyje, kad būtų sudaryta dujoms nepralaidi jungtis.
 17.7. Dujų vamzdeliai ir dujų žarnos
 17.7.1. Dujų vamzdeliai turi būti pagaminti iš vientisos medžiagos: vario, nerūdijančio plieno arba plieno, padengto korozijai atsparia danga.
 17.7.2. Jeigu naudojamas vientisas varis, vamzdelis turi būti apsaugotas gumos arba plastiko mova.
 17.7.3. Išorinis varinių dujų vamzdelių skersmuo turi būti ne didesnis kaip 12 mm, o sienelės storis turi būti bent 0,8 mm; plieninių ir iš nerūdijančio plieno pagamintų dujų vamzdelių skersmuo turi būti didesnis kaip 25 mm ir su dujoms atsparaus storio sienelėmis.
 17.7.4. Dujų vamzdelis gali būti pagamintas iš nemetalo, jei vamzdelis atitinka šios taisyklės 6.7 punkto reikalavimus.
 17.7.5. Dujų vamzdelis gali būti pakeistas dujų žarna, jeigu ji atitinka šios taisyklės 6.7 punkto reikalavimus.
 17.7.6. Dujų vamzdeliai, išskyrus nemetalinius dujų vamzdelius, turi būti sumontuoti taip, kad jų neveiktų vibracija arba įtempiai.
 17.7.7. Dujų žarnos ir nemetaliniai dujų vamzdeliai turi būti sumontuoti taip, kad jų neveiktų įtempiai.
 17.7.8. Tvirtinimo vietoje dujų vamzdelis arba žarna turi būti apsaugoti apsaugine medžiaga.
 17.7.9. Dujų vamzdeliai arba žarnos neturi būti transporto priemonės kėlimo vietose.
 17.7.10. Perėjimuose dujų vamzdeliai arba žarnos, apsaugoti arba neapsaugoti apsaugine mova, montuojami su apsaugine medžiaga.
 17.8. Dujų jungtys tarp SND sistemos sudedamųjų dalių
 17.8.1. Neleidžiama naudoti lituotųjų arba suvirintųjų jungčių ir sukabinamų suspaudžiamųjų jungčių.
 17.8.2. Dujų vamzdeliai jungiami tik korozijos atžvilgiu tinkamomis detalėmis.
 17.8.3. Nerūdijančio plieno vamzdeliai jungiami tik nerūdijančio plieno detalėmis.
 17.8.4. Paskirstymo blokai turi būti pagaminti iš korozijai atsparios medžiagos.
 17.8.5. Dujų vamzdeliai turi būti sujungti tinkamomis jungtimis, pvz., kai vamzdeliai plieniniai – dviejų dalių suspaudžiamosiomis jungtimis, kai vamzdeliai variniai – iš abiejų pusių smailėjančiomis sąsagomis arba dvejomis jungėmis. Dujų vamzdeliai turi būti sujungti tinkamomis jungtimis. Jokiais būdais negalima naudoti movų, kuriomis galima pažeisti vamzdelį. Nustatytas sumontuotų movų trūkstamasis slėgis turi būti ne mažesnis kaip vamzdelio.
 17.8.6. Jungčių turi būti kiek įmanoma mažiau.
 17.8.7. Visos jungtys turi būti sumontuotos tikrinant lengvai pasiekiamose vietose.
 Keleivių skyriuje arba uždarame bagažo skyriuje įmontuotas dujų vamzdelis arba žarna neturi būti ilgesnė nei pagrįstai reikalaujama; ši sąlyga yra įvykdyta, kai dujų vamzdelis arba žarna nekyšo virš degalų baliono krašto transporto priemonės šone.
 17.8.8.1. Keleivių skyriuje arba uždarame bagažo skyriuje neturi būti dujas tiekiančių jungčių, išskyrus:
 i)
 dujoms nepralaidaus korpuso jungtis ir
 ii)
 dujų vamzdelio arba žarnos ir pripildymo įrenginio jungtį, jeigu ši jungtis montuojama su jungiamąja mova, kuri yra atspari SND, o bet koks dujų nuotėkis nukreipiamas tiesiogiai į lauką.
 17.8.8.2. 17.8.8. punkto ir 17.8.8.1. punkto nuostatos netaikomos M2 arba M3 kategorijų transporto priemonėms, jei dujų vamzdeliai arba žarnos ir jungtys montuojami su jungiamąja mova, kuri atspari SND ir turi tiesioginį išėjimą į lauką. Atviras jungiamosios movos arba kanalo galas turi būti žemiausiame taške.
 17.9. Nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas
 17.9.1. Nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas montuojamas dujų vamzdelyje, kuriuo su slėgio reguliatoriumi ir (arba) garintuvu SND balionas jungiamas kuo arčiau prie slėgio reguliatoriaus ir (arba) garintuvo.
 17.9.2. Nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas gali būti montuojamas slėgio reguliatoriuje ir (arba) garintuve.
 17.9.3. Nepaisant 17.9.1. punkto nuostatų, nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas gali būti sumontuotas variklio skyriuje SND sistemos gamintojo nurodytoje vietoje, jei tarp slėgio reguliatoriaus ir SND baliono yra degalų grąžinimo sistema.
 17.9.4. Nuotolinio valdymo uždarymo vožtuvas montuojamas taip, kad degalų tiekimas būtų nutraukiamas, kai variklis neveikia arba kai pasirenkami kiti degalai, jei transporto priemonėje sumontuota kita degalų sistema. Diagnostikos tikslais leidžiama 2 sekundžių delsa.
 17.10. Pripildymo įrenginys
 17.10.1. Pripildymo įrenginys turi būti apsaugotas nuo sukimo ir nuo teršalų bei vandens.
 17.10.2. Jei SND balionas sumontuotas keleivių skyriuje arba uždarame (bagažo) skyriuje, pripildymo įrenginys turi būti transporto priemonės išorėje.
 17.11. Degalų parinkimo sistema ir elektros įranga
 SND sistemos elektrinės sudedamosios dalys turi būti apsaugotos nuo perkrovų, o maitinimo kabelyje turi būti bent vienas atskiras saugiklis.
 17.11.1.1. Saugiklis turi būti įrengtas žinomoje vietoje, kur jį būtų galima pasiekti be įrankių.
 17.11.2. Elektros energija SND sistemos sudedamosioms dalims, kuriomis taip pat gali tekėti dujos, neturi būti tiekiama dujų vamzdeliu.
 17.11.3. SND sistemos dalyje, kurioje slėgis aukštesnis kaip 20 kPa, sumontuotos elektros sudedamosios dalys turi būti prijungtos ir izoliuotos taip, kad per dalis, kuriose yra SND, netekėtų srovė.
 17.11.4. Elektros kabeliai turi būti tinkamai apsaugoti nuo pažeidimo. Elektros jungtys bagažinėje ir keleivių skyriuje turi atitikti izoliavimo klasę IP 40 pagal IEC 529. Visos kitos elektros jungtys turi atitikti izoliavimo klasę IP 54 pagal IEC 529.
 17.11.5. Transporto priemonėse, kuriose yra daugiau kaip viena degalų sistema, turi būti degalų parinkimo sistema, kuria užtikrinama, kad vienu metu varikliui būtų tiekiami tik vienos rūšies degalai. Leidžiamas trumpas sutapimo laikas, kol atliekamas perjungimas.
 17.11.6. Nepaisant 17.11.5. punkto nuostatų, kai naudojamas dviem degalų rūšimis varomas variklis, leidžiama tiekti daugiau kaip vienos rūšies degalus.
 17.11.7. Dujoms nepralaidžiame korpuse esančios elektros jungtys ir sudedamosios dalys turi būti sukonstruotos taip, kad nekiltų kibirkščių.
 17.12. Slėgio ribotuvas
 17.12.1. Slėgio ribotuvas prie degalų baliono (-ų) tvirtinamas taip, kad dujų srautą būtų galima išleisti į dujoms nepralaidų korpusą (kai nurodyta, kad korpusas privalomas), jei dujoms nepralaidus korpusas atitinka 17.6.5. punkto reikalavimus.
 18. GAMINIŲ ATITIKTIS
 Gaminių atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2); turi būti laikomasi šių reikalavimų:
 18.1. Visos pagal šią taisyklę patvirtintos transporto priemonės turi būti pagamintos taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal 17 punkto reikalavimus.
 18.2. Siekiant nustatyti, ar laikomasi 18.1. punkto reikalavimų, gaminiai tinkamai tikrinami.
 18.3. Tipo patvirtinimą suteikusi institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai tokie patikrinimai atliekami kartą per metus.
 19. BAUDOS UŽ GAMINIŲ NEATITIKTĮ
 19.1. Pagal šią taisyklę transporto priemonės tipui suteiktas patvirtinimas gali būti panaikintas, jei nesilaikoma 18 punkte nustatytų reikalavimų.
 19.2. Jeigu šią taisyklę taikanti susitarimo šalis paskelbia patvirtinimą, kurį buvo suteikusi, negaliojančiu, kitas šią taisyklę taikančias susitarimo šalis apie tai ji informuoja naudodama pranešimo blanką, atitinkantį šios taisyklės 2D priede nustatytą pavyzdį.
 20. TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PATVIRTINIMO PAKEITIMAS IR PATVIRTINIMO GALIOJIMO PRATĘSIMAS
 Apie kiekvieną specialios įrangos, skirtos suskystintosioms naftos dujoms naudoti transporto priemonės varomojoje sistemoje, pakeitimą pranešama transporto priemonės tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali:
 20.1.1. laikyti, kad pakeitimai neturėtų turėti pastebimo neigiamo poveikio ir bet kokiu atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus, arba
 20.1.2. reikalauti, kad už bandymų atlikimą atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą bandymo ataskaitą.
 20.2. Apie pritarimą patvirtinimui arba atsisakymą jį suteikti, nurodant pakeitimą, šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims pranešama laikantis 16.3. punkte aprašytos tvarkos.
 20.3. Patvirtinimo galiojimo pratęsimą suteikianti kompetentinga institucija tokiam pratęsimui skiria serijos numerį ir, naudodama šios taisyklės 2D priede pateiktą pavyzdį atitinkantį pranešimo blanką, informuoja kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. Susitarimo šalis.
 21. VISIŠKAI NUTRAUKTA GAMYBA
 Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemonę, jis turi apie tai informuoti patvirtinimą suteikusią instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija, naudodama šios taisyklės 2D priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką, turi informuoti kitas šią taisyklę taikančias susitarimo šalis.
 22. PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS DĖL ĮVAIRIŲ SND ĮRANGOS SUDEDAMŲJŲ DALIŲ ĮRENGIMO IR TRANSPORTO PRIEMONĖS, KURIOJE SUMONTUOTA SPECIALI ĮRANGA SUSKYSTINTOSIOMS NAFTOS DUJOMS NAUDOTI JOS VAROMOJOJE SISTEMOJE, PATVIRTINIMO, ATSIŽVELGIANT Į TOKIOS ĮRANGOS ĮRENGIMĄ
 22.1. Nuo oficialios šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nei viena šią taisyklę taikanti susitarimo šalis neatsisako suteikti EEK patvirtinimo pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais.
 22.2. Nuo oficialios šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nei viena šią taisyklę taikanti susitarimo šalis nedraudžia transporto priemonėje montuoti ir naudoti sudedamosios dalies, patvirtintos pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais, kaip pirmosios įrangos.
 22.3. 12 mėnesių nuo šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos šią taisyklę taikančios susitarimo šalys gali leisti sudedamųjų dalių tipą, patvirtintą pagal šią pirminės formos taisyklę, naudoti kaip pirmąją įrangą, kai sudedamoji dalis montuojama transporto priemonėje, kuri perdirbta naudoti su SND varomąja trauka.
 22.4. Nuo šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 12 mėnesių laikotarpiui, šią taisyklę taikančios susitarimo šalys turi uždrausti kaip pirmąją įrangą naudoti sudedamąją dalį, kuri neatitinka šios taisyklės su 01 serijos pakeitimais reikalavimų, kai sudedamoji dalis montuojama transporto priemonėje, kuri perdirbta naudoti su SND varomąja trauka.
 22.5. Nuo šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 12 mėnesių laikotarpiui, šią taisyklę taikančios susitarimo šalys gali atsisakyti suteikti pirmąją nacionalinę registraciją (eksploatavimo pradžia) transporto priemonei, kuri neatitinka šios taisyklės su 01 serijos pakeitimais.
 23. UŽ PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMĄ ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI
 Šią taisyklę taikančios susitarimo šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiamas kitose šalyse išduodamas patvirtinimas, atsisakymas tvirtinti, patvirtinimo galiojimo pratęsimas arba patvirtinimo paskelbimas netekusiu galios, pavadinimus ir adresus.
 (1) Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 skyriuje (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais 4 pataisa).
 (2) 1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos Bendrija (patvirtinimus suteikia jos valstybės narės naudodamos atitinkamus savo EEK simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas, 54 ir 55 (nenaudojami) ir 56 – Juodkalnija. Tolesni numeriai kitoms šalims skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikuoja arba prisijungia prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti įrengiamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius susitarimo šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.
 (3) Kombinuotasis arba atskirasis
 (4) Taikoma tik tais atvejais, kai dujų dozavimo valdiklis nėra integruotas į dujų įpurškimo įtaisą.
 (5) Taikoma tik tais atvejais, kai dujų maišiklio eksploatacinis slėgis viršija 20 kPa (2 klasė).
 (6) Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais 4 pataisa).
 (7) Žr. 2 išnašą.
 1 PRIEDAS
 SVARBIOS TRANSPORTO PRIEMONĖS, VARIKLIO IR SU SND SUSIJUSIOS ĮRANGOS CHARAKTERISTIKOS
 2A PRIEDAS
 SND ĮRANGOS TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLO IŠDĖSTYMAS
 (Žr. šios taisyklės 5.2. punktą)
 Pateiktas ant SND įrangos dedamas patvirtinimo ženklas žymi, kad ši įranga buvo patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal taisyklę Nr. 67, patvirtinimo numeris 012439. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys žymi, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal taisyklės Nr. 67 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus (1).
 (1) 1, 2, 2A arba 3 klasė.
 2B PRIEDAS
 PRANEŠIMAS
 Priedėlis (tik balionai)
 2C PRIEDAS
 PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS
 A MODELIS
 (Žr. šios taisyklės 16.2 punktą)
 Pateiktas ant transporto priemonės dedamas patvirtinimo ženklas žymi, kad transporto priemonė pagal sumontuotą specialią SND naudojimo varomajai traukai įrangą buvo patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal taisyklę Nr. 67 (patvirtinimo numeris 012439). Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal taisyklės Nr. 67 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus.
 B MODELIS
 (Žr. šios taisyklės 16.2 punktą)
 Pateiktas ant transporto priemonės dedamas patvirtinimo ženklas žymi, kad transporto priemonė pagal sumontuotą specialią SND naudojimo varomajai traukai įrangą buvo patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal taisyklę Nr. 67 (patvirtinimo numeris 012439). Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal taisyklės Nr. 67 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus, o į taisyklę Nr. 83 buvo įtraukti 04 serijos pakeitimai.
 2D PRIEDAS
 PRANEŠIMAS
 3 PRIEDAS
 SND BALIONIŲ PAGALBINIŲ REIKMENŲ PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 80 % užpildo ribotuvas
 1.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.1. punktą.
 1.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 3 klasė.
 1.3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 1.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 65 °C
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 1.5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.1. punktas. 80 % užpildo ribotuvui taikomos nuostatos.
 6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.3.1. punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos.
 1.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 Vožtuvo lizdo nuotėkis
 15 priedo 8 punktas
 Patvarumas
 15 priedo 9 punktas
 Eksploatacinis bandymas
 15 priedo 10 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 Lygio rodytuvas
 2.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.2. punktą.
 2.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 1 klasė.
 2.3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 2.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 65 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 2.5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.11. punktas. Lygio rodytuvui taikomos nuostatos.
 6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 2.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 Viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas)
 3.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.3. punktą.
 3.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 3 klasė.
 3.3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 3.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 65 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 3.5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.8. punktas. Viršslėgio vožtuvui taikomos nuostatos (išleidimo vožtuvas)
 3.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 Vožtuvo lizdo nuotėkis
 15 priedo 8 punktas
 Patvarumas
 15 priedo 9 punktas
 (200 eksploatavimo ciklų)
 Eksploatacinis bandymas
 15 priedo 10 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 Nuotolinio valdymo pagalbinis vožtuvas su perteklinio tekėjimo vožtuvu
 4.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.4. punktą.
 4.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 3 klasė.
 4.3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 4.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 65 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 4.5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.3.1. punktas. Elektriniams ir (arba) išoriniu maitinimo šaltiniu įjungiamiems vožtuvams taikomos nuostatos.
 6.15.13. punktas. Nuotolinio valdymo pagalbiniam vožtuvui su perteklinio tekėjimo vožtuvu taikomos nuostatos.
 4.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 Vožtuvo lizdo nuotėkis
 15 priedo 8 punktas
 Patvarumas
 15 priedo 9 punktas
 Eksploatacinis bandymas
 15 priedo 10 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 Maitinimo įvadas
 5.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.8. punktą.
 5.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 1 klasė.
 5.3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 5.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 65 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 5.5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.2.3. punktas. Maitinimo įvadui taikomos nuostatos.
 5.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 Dujoms nepralaidus korpusas
 6.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.7. punktą.
 6.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.):
 netaikoma.
 6.3. Klasifikavimo slėgis: netaikoma.
 6.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 65 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 6.5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.12. punktas. Dujoms nepralaidžiam korpusui taikomos nuostatos.
 6.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas (kai slėgis 50 kPa)
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas (kai slėgis 10 kPa)
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 Slėgio ribotuvo (saugiklio) patvirtinimo nuostatos
 7.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.3.1. punktą.
 7.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 3 klasė.
 7.3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 7.4. Projektinė temperatūra:
 Saugiklis suprojektuotas atsidaryti 120 ± 10 °C temperatūroje
 7.5. Bendrosios projektavimo taisyklės
 6.15.2 punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos
 6.15.3.1 punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos
 6.15.7 punktas. Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvui taikomos nuostatos
 7.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 Vožtuvo lizdo (jei yra) nuotėkis
 15 priedo 8 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklai
 15 priedo 16 punktas (1)
 7.7. Slėgio ribotuvo (saugiklio) reikalavimai
 Taikant nurodytus bandymus įrodoma, kad gamintojo nurodytas slėgio ribotuvas (saugiklis) yra suderinamas su eksploatavimo sąlygomis:
 a)
 Vienas pavyzdys 24 valandas laikomas reguliuojamoje ne žemesnėje kaip 90 °C temperatūroje ir ne žemesniame kaip bandymo slėgyje (3 000 kPa). Šio bandymo pabaigoje neturi būti nuotėkio arba matomų bet kokios konstruojant naudojamos lydžiosios medžiagos išspaudimo požymių.
 b)
 Taikant ne daugiau kaip 4 slėgio ciklų per minutę spartą, bandomas vieno pavyzdžio nuovargis:
 i)
 82 °C temperatūra, 10 000 slėgio ciklų (nuo 300 iki 3 000 kPa);
 ii)
 –20 °C temperatūra, 10 000 slėgio ciklų (nuo 300 iki 3 000 kPa).
 Šio bandymo pabaigoje neturi būti jokių nuotėkio arba matomų bet kokio projektuojant naudoto lydžiojo metalo išspaudimo žymių.
 c)
 Varinės slėgio veikiamos slėgio ribotuvo sudedamosios dalys turi išlaikyti (būdamos atsparios korozijai esant įtempiui) gyvsidabrio nitrato bandymą, kaip aprašyta ASTM B154 (3). Slėgio ribotuvas 30 minučių panardinamas į vandeninį gyvsidabrio nitrato tirpalą, kurio viename litre yra 10 g gyvsidabrio nitrato ir 10 ml azoto rūgšties. Po panardinimo tikrinamas slėgio ribotuvo nuotėkis, vieną minutę taikant 3 000 kPa slėgį ir stebint, ar nėra ištekio. Nuotėkis neturi būti didesnis kaip 200 cm3/h.
 d)
 Slėgio ribotuvo nerūdijančio plieno sudedamosios dalys, veikiamos slėgio, turi būti pagamintos iš lydinio, atsparaus chlorido sukeliamai korozijai esant įtempiui.
 (1) Tik nemetalinėms dalims.
 (2) Tik metalinėms dalims.
 (3) Ši arba kita lygiavertė procedūra bus leidžiama tol, kol nebus tarptautinio standarto.
 4 PRIEDAS
 DEGALŲ SIURBLIO PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.5. punktą.
 2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 1 klasė.
 3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 65 °C, kai degalų siurblys sumontuotas balione;
 nuo –20 °C iki 120 °C, kai degalų siurblys sumontuotas ne balione.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.2.1. punktas. Izoliavimo klasei taikomos nuostatos.
 6.15.3.2. punktas. Išjungus maitinimą taikomos nuostatos.
 6.15.6.1. punktas. Apsaugos nuo slėgio susidarymo nuostatos.
 Taikomos bandymų procedūros
 6.1. Degalų siurblys sumontuotas balione
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 6.2. Degalų siurblys sumontuotas ne balione
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 (1) Tik nemetalinėms dalims.
 (2) Tik metalinėms dalims.
 5 PRIEDAS
 SND FILTRO ĮTAISO PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.14. punktą.
 2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.):
 filtro įtaisai gali būti priskiriami 1, 2 arba 2A klasei.
 3. Klasifikavimo slėgis:
 1 klasės sudedamosios dalys
 3 000 kPa.
 2 klasės sudedamosios dalys
 450 kPa.
 2A klasės sudedamosios dalys
 120 kPa.
 4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 120 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 5. Bendrosios projektavimo taisyklės: (netaikomos)
 Taikomos bandymų procedūros
 6.1. 1 klasės dalims
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 6.2. 2 ir (arba) 2A klasės dalims:
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 (1) Tik nemetalinėms dalims.
 (2) Tik metalinėms dalims.
 6 PRIEDAS
 SLĖGIO REGULIATORIAUS IR GARINTUVO PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 1. Apibrėžtis:
 Garintuvas
 :
 žr. šios taisyklės 2.6. punktą.
 Slėgio reguliatorius
 :
 žr. šios taisyklės 2.7. punktą.
 2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.):
 1 klasė
 :
 daliai, kuri tiesiogiai veikiama balionų slėgio.
 2 klasė
 :
 daliai, kuri tiesiogiai veikiama reguliuojamo slėgio, ir aukščiausias reguliuojamas slėgis eksploatuojant – 450 kPa.
 2A klasė
 :
 daliai, kuri tiesiogiai veikiama reguliuojamo slėgio, ir aukščiausias reguliuojamas slėgis eksploatuojant – 120 kPa.
 3. Klasifikavimo slėgis:
 1 klasės dalys:
 3 000 kPa.
 2 klasės dalys:
 450 kPa.
 2A klasės dalys:
 120 kPa.
 4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 120 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.3..1 punktas. Išoriniu maitinimo šaltiniu įjungiamiems vožtuvams taikomos nuostatos.
 6.15.4. punktas. Šilumos kaitos terpė (suderinamumo ir slėgio reikalavimai).
 6.15.5. punktas. Viršslėgio apėjimo sauga.
 6.15.6.2. punktas. Dujų srauto blokavimas.
 Taikomos bandymų procedūros:
 6.1. 1 klasės dalims
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 Vožtuvo lizdo nuotėkis
 15 priedo 8 punktas
 Patvarumas
 15 priedo 9 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 6.2. 2 ir (arba) 2A klasės dalims
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Pastabos:
 Uždarymo vožtuvas gali būti sumontuotas garintuve, reguliatoriuje; tokiu atveju taip pat taikomas 7 priedas.
 Slėgio reguliatoriaus ir (arba) garintuvo dalys (1, 2 arba 2A klasė) turi būti sandarios, kai tos dalies išleidimo anga (-os) uždaryta.
 Per viršslėgio bandymą visos išleidimo angos, įskaitant aušinimo skysčio skyriaus angas, turi būti uždarytos.
 (1) Tik nemetalinėms dalims.
 (2) Tik metalinėms dalims.
 7 PRIEDAS
 UŽDARYMO VOŽTUVO, ATBULINIO VOŽTUVO, DUJŲ VAMZDELIO VIRŠSLĖGIO VOŽTUVO IR PAGALBINĖS MOVOS PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 Uždarymo vožtuvo patvirtinimo nuostatos
 1.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.8. punktą.
 1.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 3 klasė.
 1.3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 1.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 120 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 1.5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.3.1. punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos.
 1.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 Vožtuvo lizdo nuotėkis
 15 priedo 8 punktas
 Patvarumas
 15 priedo 9 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 Atbulinio vožtuvo patvirtinimo nuostatos
 2.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.5.9. punktą.
 2.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 1 klasė.
 2.3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 2.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 120 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 2.5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.3.1. punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos.
 2.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 Vožtuvo lizdo nuotėkis
 15 priedo 8 punktas
 Patvarumas
 15 priedo 9 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 Dujų vamzdelio reguliavimo vožtuvo patvirtinimo nuostatos
 3.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.9. punktą.
 3.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 3 klasė.
 3.3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 3.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 120 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 3.5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.3.1. punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos.
 6.15.7. punktas. Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvui taikomos nuostatos.
 3.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 ožtuvo lizdo nuotėkis
 15 priedo 8 punktas
 Patvarumas
 15 priedo 9 punktas
 (200 eksploatavimo ciklų)
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 Pagalbinės movos patvirtinimo nuostatos
 4.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.17. punktą.
 4.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 1 klasė.
 4.3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 4.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 120 °C
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 4.5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2. punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.3.1. punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos.
 4.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 priedas
 Vožtuvo lizdo nuotėkis
 15 priedo 8 punktas
 Patvarumas
 15 priedo 9 punktas
 (6 000 eksploatavimo ciklų)
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 (1) Tik nemetalinėms dalims.
 (2) Tik metalinėms dalims.
 8 PRIEDAS
 LANKSČIŲJŲ ŽARNŲ SU MOVOMIS PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 TAIKYMO SRITIS
 Šiame priede siekiama apibrėžti su SND naudojamų lanksčiųjų žarnų, kurių vidinis skersmuo ne didesnis kaip 20 mm, patvirtinimo nuostatas.
 Šiame priede aptariamos trijų rūšių lanksčiosios žarnos:
 i)
 aukšto slėgio guminės žarnos (1 klasė, pvz., pildymo žarna)
 ii)
 žemo slėgio guminės žarna (2 klasė)
 iii)
 aukšto slėgio sintetinės žarnos (1 klasė)
 1. AUKŠTO SLĖGIO GUMINĖS ŽARNOS (1 KLASĖ). PILDYMO ŽARNA
 1.1. Bendrieji techniniai reikalavimai
 1.1.1. Žarna turi būti suprojektuota taip, kad išlaikytų aukščiausią 3 000 kPa slėgį.
 1.1.2. Žarna turi būti suprojektuota taip, kad išlaikytų nuo –25 °C iki +80 °C temperatūrą. Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai turi būti pritaikyta bandymo temperatūra.
 1.1.3. Vidinis skersmuo turi atitikti ISO 1307 standarto 1 lentelę.
 1.2. Žarnos konstrukcija
 1.2.1. Žarna turi būti sudaryta iš vamzdelio lygiu kanalu ir turi būti pagaminta iš tinkamos sintetinės medžiagos, sutvirtintos vienu arba daugiau tarpsluoksnių.
 1.2.2. Armatūrinis tarpsluoksnis (-iai) turi būti apsaugotas antikorozine danga.
 Jeigu armatūriniam tarpsluoksniui (-iams) naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantis plienas), dangos nereikia.
 1.2.3. Sienelės ir danga turi būti lygios, be akučių, angų ir keistų elementų.
 Iš anksto apgalvotas dangos pradūrimas nelaikomas trūkumu.
 1.2.4. Danga turi būti iš anksto apgalvotai praduriama, kad būtų išvengta burbulų susidarymo.
 1.2.5. Kai danga pradurta, o tarpsluoksnis pagamintas iš korozijai neatsparios medžiagos, tarpsluoksnis turi būti apsaugomas nuo korozijos.
 1.3. Sienelių techniniai reikalavimai ir bandymai
 Tempiamasis stipris ir ištisa
 1.3.1.1. Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 37. Tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 10 MPa, o trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 250 %.
 1.3.1.2. Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:
 i)
 terpė: n-pentanas
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tūrio pokytis – 20 %
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %
 iii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 30 %
 48 valandas išlaikyta 40 °C temperatūros oro sąlygomis, masė, palyginti su pradine verte, negali sumažėti daugiau kaip 5 %.
 1.3.1.3. Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:
 i)
 temperatūra: 70 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)
 ii)
 poveikio trukmė: 168 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 %
 ii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 %
 1.4. Dangos techniniai reikalavimai ir bandymo būdas
 Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 37. Tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 10 Mpa, o trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 250 %.
 1.4.1.1. Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:
 i)
 terpė: n-heksanas
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tūrio pokytis yra 30 %
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 35 %
 iii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra 35 %
 1.4.1.2. Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:
 i)
 temperatūra: 70 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)
 ii)
 poveikio trukmė: 336 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 %
 ii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 %
 Atsparumas ozonui
 1.4.2.1. Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 1431/1 standartą.
 1.4.2.2. Bandiniai, kurių trūkstamoji ištisa turi siekti 20 %, 120 valandų laikomi 40 °C temperatūros oro sąlygomis, kai ozono koncentracija – 50 dalelių iš šimto milijonų.
 1.4.2.3. Bandiniai neturi įtrūkti.
 1.5. Atjungtai žarnai taikomi techniniai reikalavimai
 Sandarumas dujoms (pralaidumas)
 1.5.1.1. 1 m ilgio žarna turi būti prijungta prie baliono, pripildyto skystojo 23 ± 2 °C temperatūros propano.
 1.5.1.2. Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 4080 standarte aprašyto metodo.
 1.5.1.3. Garų nuotėkis pro vieno metro ilgio žarnos sienelę per 24 h neturi viršyti 95 cm3.
 Atsparumas žemoje temperatūroje
 1.5.2.1. Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 4672:1978 standarte aprašyto B metodo.
 1.5.2.2. Bandymo temperatūra: –25 ± 3 °C.
 1.5.2.3. Neturi būti jokio įtrūkimo ar nutrūkimo.
 1.5.3. (Nenaudojama)
 Lenkimo bandymas
 1.5.4.1. Tuščia, maždaug 3,5 m ilgio žarna turi neįtrūkdama išlaikyti 3 000 toliau nurodyto kintamojo lenkimo bandymo ciklų. Po bandymo žarna turi išlaikyti bandymo slėgį, kaip nurodyta 1.5.5.2. punkte.
 1 brėž.
 (tik pavyzdys)
 Vidinis žarnos skersmuo [mm]
 Lenkimo spindulys [mm] (1 brėž.)
 Atstumas tarp centrų [mm] (1 brėž.)
 Vertikalus b
 Horizontalus a
 iki 13
 102
 241
 102
 nuo 13 iki 16
 153
 356
 153
 nuo 16 iki 20
 178
 419
 178
 1.5.4.3. Bandymo įrenginys (žr. 1 brėž.) sudarytas iš plieninio rėmo su dviem mediniais ratais, kurių ratlankio plotis maždaug130 mm.
 Per visą ratų perimetrą turi būti padarytas griovelis žarnai nukreipti. Ratų spindulys, matuojant iki griovelio apačios, turi būti toks, kaip nurodyta 1.5.4.2. punkte.
 Abiejų ratų išilginės vidurio plokštumos turi būti toje pačioje vertikalioje plokštumoje, o atstumas tarp ratų centrų turi atitikti 1.5.4.2. punkto reikalavimus.
 Kiekvienas ratas turi pasižymėti geba laisvai suktis aplink savo ašį.
 Varomuoju mechanizmu žarna virš ratų traukiama keturių pilnutinių judesių per minutę dažniu.
 1.5.4.4. Ant ratų sumontuota žarna įgyja S formą (žr. 1 brėž.).
 Ties viršutiniu ratu kyšantį galą veikianti masė turi būti pakankama, kad žarna visiškai priglustų prie ratų. Ties apatiniu ratu esantis galas tvirtinamas prie varomojo mechanizmo.
 Mechanizmas turi būti nustatytas taip, kad abejomis kryptimis žarna galėtų pasislinkti iš viso 1,2 m.
 Hidraulinis bandymo slėgis ir žemiausio trūkstamojo slėgio nustatymas
 1.5.5.1. Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 1402 standarte aprašyto metodo.
 1.5.5.2. 10 minučių taikomas 6 750 kPa bandymo slėgis, per tą laiką neturi būti jokio nuotėkio.
 1.5.5.3. Trūkstamasis slėgis turi būti ne žemesnis kaip 10 000 kPa.
 1.6. Movos
 1.6.1. Movos gaminamos iš plieno arba iš vario, paviršius turi būti atsparus korozijai.
 Movos turi būti apspaustųjų movų tipo.
 1.6.2.1. Dantytoji veržlė turi būti su U.N.F. sriegiu.
 1.6.2.2. Dantytosios veržlės sandarinamasis kūgis turi turėti pusiau vertikalų 45° kampą.
 1.6.2.3. Movos gali būti dantytosios veržlės tipo arba sparčiajungės jungties tipo.
 1.6.2.4. Turi būti neįmanoma be specialių priemonių arba įrankių atjungti sparčiajungės jungties tipo jungtį.
 1.7. Žarnos ir movų surinkimas
 1.7.1. Movų konstrukcija turi būti tokia, kad nereikėtų nulupti dangos, išskyrus atvejus, kai žarnos sutvirtinimas pagamintas iš korozijai atsparios medžiagos.
 Su žarnų sąranka pagal ISO 1436 standartą atliekamas impulsinis bandymas.
 1.7.2.1. Bandymas turi būti baigtas, kai cirkuliuojančios alyvos temperatūra pasiekia 93 °C, o mažiausias slėgis – 3 000 kPa.
 1.7.2.2. Žarna turi būti taikoma 150 000 impulsų.
 1.7.2.3. Po impulso bandymo žarna turi išlaikyti bandymo slėgį, kaip nurodyta 1.5.5.2. punkte.
 Sandarumas dujoms
 1.7.3.1. Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti 3 000 kPa dujų slėgį; neturi būti jokio nuotėkio.
 1.8. Ženklinimas
 Ant kiekvienos žarnos ne didesniais kaip 0,5 m intervalais turi būti nurodyti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami atpažinimo ženklai, sudaryti iš simbolių ir brėžinių.
 1.8.1.1. Gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas.
 1.8.1.2. Pagaminimo metai ir mėnuo.
 1.8.1.3. Dydžio ir tipo ženklinimas.
 1.8.1.4. Atpažinimo ženklinimas „L.P.G. Class 1“ (SND, 1 klasė).
 1.8.2. Ant kiekvienos movos turi būti gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas.
 2. ŽEMO SLĖGIO GUMINĖS ŽARNOS, 2 KLASĖ
 2.1. Bendrieji techniniai reikalavimai
 2.1.1. Žarna suprojektuojama taip, kad išlaikytų aukščiausią 450 kPa slėgį.
 2.1.2. Žarna suprojektuojama taip, kad išlaikytų nuo –25 °C iki + 125 °C temperatūrą. Nurodytas vertes viršijanti eksploatacinė temperatūra turi būti suderinta su bandymo temperatūra.
 2.2. Žarnos konstrukcija
 2.2.1. Žarna turi būti sudaryta iš vamzdelio lygiu kanalu ir turi būti pagaminta iš tinkamos sintetinės medžiagos, armuotos vienu arba daugiau tarpsluoksnių.
 2.2.2. Armatūrinis tarpsluoksnis (-iai) turi būti apsaugotas antikorozine danga.
 Jeigu armatūriniam tarpsluoksniui (-iams) naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantis plienas), dangos nereikia.
 2.2.3. Sienelės ir danga turi būt lygios, be akučių, angų ir keistų elementų.
 Iš anksto numatytas dangos pradūrimas nelaikomas trūkumu.
 2.3. Sienelių techniniai reikalavimai ir bandymai
 Tempiamasis stipris ir ištisa
 2.3.1.1. Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 37. Tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 10 MPa, trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 250 %.
 2.3.1.2. Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:
 i)
 terpė: n-pentanas
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tūrio pokytis yra 20 %
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 %
 iii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra30 %
 48 valandas 40 °C oro temperatūros sąlygomis išlaikyta masė, palyginti su pirmine verte, negali sumažėti daugiau kaip 5 %.
 2.3.1.3. Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)
 ii)
 poveikio trukmė: 168 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 %
 ii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 %
 2.4. Dangos techniniai reikalavimai ir bandymo būdas
 2.4.1.1. Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 37. Tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 10 MPa, o trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 250 %.
 2.4.1.2. Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:
 i)
 terpė: n-heksanas
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tūrio pokytis yra 30 %
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 35 %
 iii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra 35 %
 2.4.1.3. Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)
 ii)
 poveikio trukmė: 336 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 25 %
 ii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 %
 Atsparumas ozonui
 2.4.2.1. Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 1431/1 standarto.
 2.4.2.2. Bandiniai, kurių trūkstamoji ištisa turi siekti 20 %, turi būti 120 valandų laikomos 40 °C oro temperatūros sąlygomis, kai ozono koncentracija – 50 dalelių iš šimto milijonų.
 2.4.2.3. Bandiniai neturi įtrūkti.
 2.5. Atjungtos žarnos techniniai reikalavimai
 Sandarumas dujoms (pralaidumas)
 2.5.1.1. 1 m ilgio žarna turi būti prijungta prie baliono, pripildyto skystojo 23 ± 2 °C temperatūros propano.
 2.5.1.2. Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 4080 standarte aprašyto metodo.
 2.5.1.3. Garų nuotėkis pro vieno metro ilgio žarnos sienelę per 24 h neturi viršyti 95 cm3.
 Atsparumas žemoje temperatūroje
 2.5.2.1. Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 4672-1978 standarte aprašyto B metodo.
 2.5.2.2. Bandymo temperatūra: –25 ± 3 °C
 2.5.2.3. Neturi būti jokio įtrūkimo.
 Lenkimo bandymas
 2.5.3.1. Tuščia, maždaug 3,5 m ilgio žarna turi neįtrūkdama išlaikyti 3 000 toliau nurodyto kintamojo lenkimo bandymo ciklų. Po bandymo žarna turi išlaikyti bandymo slėgį, kaip nurodyta 2.5.4.2. punkte.
 2 brėž.
 (tik pavyzdys)
 Žarnos vidinis skersmuo [mm]
 Lenkimo spindulys [mm] (2 brėž.)
 Atstumas tarp centrų [mm] (2 brėž.)
 Vertikalus b
 Horizontalus a
 iki 13
 102
 241
 102
 nuo 13 iki 16
 153
 356
 153
 nuo 16 iki 20
 178
 419
 178
 2.5.3.3. Bandymo įrenginys (žr. 2 brėž.) sudarytas iš plieninio rėmo su dviem mediniais ratais, kurių ratlankio plotis maždaug 130 mm.
 Per visą ratų perimetrą turi būti padarytas griovelis, kuriuo žarna nukreipiama. Ratų spindulys, matuojant iki griovelio apačios, turi būti toks, kaip nurodyta 2.5.3.2. punkte.
 Abiejų ratų išilginės vidurio plokštumos turi būti toje pačioje vertikalioje plokštumoje, o atstumas tarp ratų centrų turi atitikti 2.5.3.2 punkto reikalavimus.
 Kiekvienas ratas turi pasižymėti geba laisvai suktis aplink savo ašį.
 Varomuoju mechanizmu žarna virš ratų traukiama keturių pilnutinių judesių per minutę dažniu.
 2.5.3.4. Ant ratų sumontuota žarna turi tapti S formos (žr. 2 brėž.).
 Ties viršutiniu ratu kyšantį galą veikianti masė turi būti pakankama, kad žarna visiškai priglustų prie ratų. Prie apatinio rato esantis galas tvirtinamas prie varomojo mechanizmo.
 Mechanizmas turi būti nustatytas taip, kad abejomis kryptimis žarna galėtų pasislinkti iš viso 1,2 m.
 Hidraulinis bandymo slėgis ir žemiausio trūkstamojo slėgio nustatymas
 2.5.4.1. Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 1402 standarte aprašyto metodo.
 2.5.4.2. 10 minučių taikomas 1 015 kPa slėgis; neturi būti jokio nuotėkio.
 2.5.4.3. Trūkstamasis slėgis turi būti ne žemesnis kaip 1 800 kPa.
 2.6. Movos
 2.6.1. Movos gaminamos iš korozijai atsparaus metalo.
 2.6.2. Sumontuotos movos trūkstamasis slėgis jokiais atvejais neturi būti žemesnis nei vamzdelio arba žarnos trūkstamasis slėgis.
 Sumontuotos movos nuotėkio slėgis jokiais atvejais neturi būti žemesnis nei vamzdelio arba žarnos nuotėkio slėgis.
 2.6.3. Movos turi būti apspaustųjų movų tipo.
 2.6.4. Movos gali būti dantytosios veržlės tipo arba sparčiajungės jungties tipo.
 2.6.5. Turi būti neįmanoma be specialių priemonių arba įrankių atjungti sparčiajungės jungties tipo jungtį.
 2.7. Žarnų ir movų surinkimas
 2.7.1. Movų konstrukcija turi būti tokia, kad nereikėtų nulupti dangos, išskyrus atvejus, kai žarnos armatūrinė danga pagaminta iš korozijai atsparios medžiagos.
 Su žarnos sąranka pagal ISO 1436 standartą atliekamas impulsinis bandymas.
 2.7.2.1. Bandymas turi būti baigtas, kai cirkuliuojančios alyvos temperatūra pasiekia 93 °C, o mažiausias slėgis – 1 015 kPa.
 2.7.2.2. Žarnai turi būti taikoma 150 000 impulsų.
 2.7.2.3. Po impulso bandymo žarna turi išlaikyti bandymo slėgį, kaip nurodyta 2.5.4.2. punkte.
 Sandarumas dujoms
 2.7.3.1. Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti 1 015 kPa dujų slėgį, per tą laiką neturi būti jokio nuotėkio.
 2.8. Ženklinimas
 Ant kiekvienos žarnos ne didesniais kaip 0,5 m intervalais turi būti nurodyti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami atpažinimo ženklai, sudaryti iš simbolių ir brėžinių.
 2.8.1.1. Gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas.
 2.8.1.2. Pagaminimo metai ir mėnuo.
 2.8.1.3. Dydžio ir tipo ženklinimas.
 2.8.1.4. Atpažinimo ženklinimas „L.P.G. Class 2“ (SND, 2 klasė).
 2.8.2. Ant kiekvienos movos turi būti gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas.
 3. AUKŠTO SLĖGIO SINTETINĖS ŽARNOS, 1 KLASĖ
 3.1. Bendrieji techniniai reikalavimai
 3.1.1. Šio skyriaus paskirtis – apibrėžti sintetinių lanksčiųjų žarnų, kurios turi būti naudojamos su SND ir kurių vidinis skersmuo ne didesnis kaip 10 mm, patvirtinimo nuostatas.
 3.1.2. Be to, šis skyrius apima ne tik sintetinių žarnų bendruosius techninius reikalavimus ir bandymus, bet ir specialaus tipo medžiagoms arba sintetinei žarnai taikomus techninius reikalavimus ir bandymus.
 3.1.3. Žarna turi būti suprojektuota taip, kad išlaikytų aukščiausią 3 000 kPa eksploatacinį slėgį.
 3.1.4. Žarna turi būti sukurta taip, kad išlaikytų nuo –25 °C iki + 125 °C temperatūrą. Nurodytas vertes viršijanti eksploatacinė temperatūra turi būti suderinta su bandymo temperatūra.
 3.1.5. Vidinis skersmuo turi atitikti ISO 1307 standarto 1 lentelės reikalavimus.
 3.2. Žarnos konstrukcija
 3.2.1. Sintetinė žarna turi būti sudaryta iš termoplastinio vamzdelio ir tinkamos termoplastinės medžiagos dangos, atsparios alyvai ir oro pokyčiams, bei turi būti armuota vienu ar daugiau sintetinių tarpsluoksnių. Jeigu armatūriniam tarpsluoksniui naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantis plienas), dangos nereikia.
 3.2.2. Sienelėse ir dangoje neturi būti akučių, angų ir keistų elementų.
 Iš anksto apgalvotas dangos pradūrimas nelaikomas trūkumu.
 3.3. Sienelių techniniai reikalavimai ir bandymai
 Tempiamasis stipris ir ištisa
 3.3.1.1. Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 37. Tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa, o trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 200 %.
 3.3.1.2. Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:
 i)
 terpė: n-pentanas
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tūrio pokytis – 20 %
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %
 iii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 30 %
 48 valandas 40 °C oro temperatūros sąlygomis išlaikyta masė, palyginti su pirmine verte, negali sumažėti daugiau kaip 5 %.
 3.3.1.3. Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)
 ii)
 poveikio trukmė: 336 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 35 %
 ii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 %
 Tempiamasis stipris ir ištisa, būdingi poliamido 6 medžiagai
 3.3.2.1. Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 527–2 tokiomis sąlygomis:
 i)
 bandinio tipas: 1 BA tipas
 ii)
 tempimo greitis: 20 mm/min.
 Prieš bandymą medžiaga bent 21 dieną kondicionuojama 23 °C temperatūros ir 50 % santykinės drėgmės poveikio sąlygomis.
 Reikalavimai
 i)
 tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa
 ii)
 trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 50 %.
 3.3.2.2. Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:
 i)
 terpė: n-pentanas
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tūrio pokytis – 2 %
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %
 iii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 10 %
 48 valandas 40 °C oro temperatūros sąlygomis išlaikyta masė, palyginti su pirmine verte, negali sumažėti daugiau kaip 5 %.
 3.3.2.3. Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 valandos
 Po sendinimo bandiniai bent 21 dieną prieš tempimo bandymą pagal 3.3.2.1. punktą kondicionuojami 23 °C temperatūros ir 50 % santykinės drėgmės sąlygomis.
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 35 % po 336 valandų sendinimo, palyginti su 24 valandas sendintos medžiagos tempiamuoju stipriu;
 ii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra 25 % po 336 valandų sendinimo, palyginti su 24 valandas sendintos medžiagos trūkstamąja ištisa.
 3.4. Dangos techniniai reikalavimai ir bandymo būdas
 3.4.1.1. Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 37. Tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 Mpa, o trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 250 %.
 3.4.1.2. Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:
 i)
 terpė: n-heksanas
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tūrio pokytis yra 30 %
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 %
 iii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 35 %
 3.4.1.3. Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)
 i)
 poveikio trukmė: 336 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %
 ii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra –30 % ir +10 %
 Atsparumas ozonui
 3.4.2.1. Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 1431/1 standarto.
 3.4.2.2. Bandiniai, kurių trūkstamoji ištisa turi pasiekti 20 %, 120 valandų laikomos 40 °C oro temperatūros ir 50 ± 10 % santykinės oro drėgmės poveikio sąlygomis, kai ozono koncentracija – 50 dalelių iš šimto milijonų.
 3.4.2.3. Bandiniai neturi įtrūkti.
 Iš poliamido 6 medžiagos pagamintos dangos techniniai reikalavimai ir bandymo metodas
 3.4.3.1. Tempiamasis stipris ir trūkstamoji ištisa pagal ISO 527–2 tokiomis sąlygomis:
 i)
 bandinio tipas: 1 BA tipas
 ii)
 tempimo greitis: 20 mm/min.
 Medžiaga prieš bandymą bent 21 dieną kondicionuojama 23 °C temperatūros ir 50 % santykinės drėgmės sąlygomis.
 Reikalavimai
 i)
 tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa
 ii)
 trūkstamoji ištisa ne mažesnė kaip 100 %
 3.4.3.2. Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:
 i)
 terpė: n-heksanas
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817)
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 valandos
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tūrio pokytis – 2 %
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio ribos pokytis – 10 %
 iii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis – 10 %
 3.4.3.3. Atsparumas sendinimui pagal ISO 188 tokiomis sąlygomis:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatacinė temperatūra minus 10 °C)
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 valandos
 Po sendinimo bandiniai bent 21 dieną prieš tempimo bandymą kondicionuojami pagal 3.3.1.1. punkto reikalavimus.
 Reikalavimai
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis yra 20 % po 336 valandų sendinimo, palyginti su 24 valandas sendintos medžiagos tempiamuoju stipriu;
 ii)
 didžiausias trūkstamosios ištisos pokytis yra 50 % po 336 valandų sendinimo, palyginti su 24 valandas sendintos medžiagos trūkstamąja ištisa.
 3.5. Atjungtos žarnos techniniai reikalavimai
 Sandarumas dujoms (pralaidumas)
 3.5.1.1. 1 m ilgio žarna turi būti prijungta prie baliono, pripildyto skystojo 23 ± 2 °C temperatūros propano.
 3.5.1.2. Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 4080 standarte aprašyto metodo.
 3.5.1.3. Garų nuotėkis pro vieno metro ilgio žarnos sienelę per 24 h neturi viršyti 95 cm3.
 Atsparumas žemoje temperatūroje
 3.5.2.1. Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 4672 standarte aprašyto B metodo.
 3.5.2.2. Bandymo temperatūra: –25 ± 3 °C.
 3.5.2.3. Neturi būti įtrūkimo ar nutrūkimo.
 Atsparumas aukštoje temperatūroje
 3.5.3.1. Ne trumpesnė kaip 0,5 m ilgio žarnos dalis, veikiama 3 000 kPa slėgio, 24 valandoms įdedama į orkaitę, kurioje temperatūra 125 ± 2 °C.
 3.5.3.2. Neturi būti nuotėkio.
 3.5.3.3. Po bandymo žarna 10 minučių turi išlaikyti 6 750 kPa bandymo slėgį. Neturi būti nuotėkio.
 Lenkimo bandymas
 Tuščia, maždaug 3,5 m ilgio žarna turi neįtrūkdama išlaikyti 3 000 toliau nurodyto kintamojo lenkimo bandymo ciklų. Po bandymo žarna turi išlaikyti bandymo slėgį, kaip nurodyta 3.5.5.2. punkte.
 3 brėž.
 (tik pavyzdys) (a = 102 mm; b = 241 mm)
 3.5.4.2. Bandymo įrenginys (žr. 3 brėž.) sudarytas iš plieninio rėmo su dviem mediniais ratais, kurių ratlankio plotis apytiksliai 130 mm.
 Per visą ratų perimetrą turi būti padarytas griovelis, kuriuo žarna nukreipiama. Ratų spindulys, matuojant iki griovelio apačios, turi būti 102 mm.
 Abiejų ratų išilginės vidurio plokštumos turi būti toje pačioje vertikalioje plokštumoje. Vertikalus atstumas tarp ratų centrų turi būti 241 mm, o horizontalus – 102 mm.
 Kiekvienas ratas turi pasižymėti geba laisvai suktis aplink savo ašį.
 Varomuoju mechanizmu žarna virš ratų traukiama keturių pilnutinių judesių per minutę dažniu.
 3.5.4.3. Ant ratų sumontuota žarna turi būti S formos (žr. 3 brėž.).
 Ties viršutiniu ratu kyšantį galą veikianti masė turi būti pakankama, kad žarna visiškai priglustų prie ratų. Prie apatinio rato esantis galas tvirtinamas prie varomojo mechanizmo.
 Mechanizmas turi būti nustatytas taip, kad abejomis kryptimis žarna galėtų pasislinkti iš viso 1,2 m.
 Hidraulinis bandymo slėgis ir žemiausio trūkstamojo slėgio nustatymas
 3.5.5.1. Bandymas turi būti atliekamas laikantis ISO 1402 standarte aprašyto metodo.
 3.5.5.2. 10 minučių taikomas 6 750 kPa slėgis, per tą laiką neturi būti jokio nuotėkio.
 3.5.5.3. Trūkstamasis slėgis turi būti ne mažesnis kaip 10 000 kPa.
 3.6. Movos
 3.6.1. Movos gaminamos iš plieno arba iš vario, paviršius turi būti atsparus korozijai.
 3.6.2. Movos turi būti apspaustųjų movų tipo ir padarytos iš žarnos jungties arba „banjo“ tipo varžto. Sandarinimas turi būti atsparus SND ir atitikti 3.3.1.2. punkto reikalavimus.
 3.6.3. „Banjo“ tipo varžtas turi atitikti DIN 7643.
 3.7. Žarnos ir movų sąranka
 Su žarnos sąranka pagal ISO 1436 standartą atliekamas impulsinis bandymas.
 3.7.1.1. Bandymas turi būti baigtas, kai cirkuliuojančios alyvos temperatūra pasiekia 93 °C, o mažiausias slėgis – 3 000 kPa.
 3.7.1.2. Žarnai turi būti taikoma 150 000 impulsų.
 3.7.1.3. Po impulso bandymo žarna turi išlaikyti bandymo slėgį, kaip nurodyta 3.5.5.2. punkte.
 Sandarumas dujoms
 3.7.2.1. Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti 3 000 kPa dujų slėgį, per tą laiką neturi būti jokio nuotėkio.
 3.8. Ženklinimas
 Ant kiekvienos žarnos ne didesniais kaip 0,5 m intervalais turi būti nurodyti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami atpažinimo ženklai, sudaryti iš simbolių ir brėžinių.
 3.8.1.1. Gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas.
 3.8.1.2. Pagaminimo metai ir mėnuo.
 3.8.1.3. Dydžio ir tipo ženklinimas.
 3.8.1.4. Atpažinimo ženklinimas „L.P.G. Class 1“ (SND, 1 klasė).
 3.8.2. Ant kiekvienos movos turi būti gamintojo prekės pavadinimas arba ženklas.
 9 PRIEDAS
 PPRIPILDYMO ĮRENGINIO PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.16 punktą.
 2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.):
 Pripildymo įrenginys: 3 klasė
 Atbulinis vožtuvas: 3 klasė
 3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 65 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2 punktas – elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.10 punktas – pripildymo įrenginiui taikomos nuostatos.
 6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 Vožtuvo lizdo nuotėkio bandymas
 15 priedo 8 punktas
 Patvarumas
 15 priedo 9 punktas
 (6 000 eksploatavimo ciklų)
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 Smūgio bandymas
 šio priedo 7 punktas
 Reikalavimai europinio pripildymo įrenginio atsparumo smūgiui bandymui
 7.1. Bendrieji reikalavimai
 Su pripildymo įrenginiui atliekamas smūgio bandymas 10 J.
 7.2. Bandymo procedūra
 1 kg užgrūdinto plieno masė metama iš 1 m aukščio taip, kad smūgio greitis būtų 4,4 m/s. Tai pasiekiama masę dedant ant švytuoklės.
 Pripildymo įrenginys statomas horizontaliai ant tvirto pagrindo. Masės smūgis turi būti nukreiptas į kyšančios pripildymo įrenginio dalies centrą.
 7.3. Bandymo aiškinimas
 Pripildymo įrenginys turi atitikti išorinio nuotėkio bandymo ir lizdo nuotėkio bandymo aplinkos temperatūroje reikalavimus.
 7.4. Pakartotinis bandymas
 Jeigu pripildymo įrenginys bandymo neišlaiko, smūgio bandymas atliekamas su tos pačios sudedamosios dalies 2 pavyzdžiais. Jeigu abiejų pavyzdžių bandymas pavyksta, į pirmojo bandymo rezultatus neatsižvelgiama.
 Jeigu vieno arba abiejų pavyzdžių pakartotinis bandymas nepavyksta, sudedamoji dalis netvirtinama.
 Pastabos:
 —
 Viršslėgio bandymas turi būti atliekamas su kiekvienu atbuliniu vožtuvu.
 —
 Patvarumo bandymas atliekamas su purkštuku, kuris yra specialiai skirtas bandomam pripildymo įrenginiui. Laikantis šios procedūros atliekama 6 000 ciklų:
 —
 prijunkite purkštuką prie jungties ir atidarykite pripildymo įrenginio sistemą;
 —
 laikykite ją atidarytą bent 3 sekundes;
 —
 uždarykite pripildymo įrenginį ir atjunkite purkštuką.
 1 brėž.
 „Bayonet“pripildymo įrenginio prijungimo sritis
 2 brėž.
 „Dish“ pripildymo įrenginio prijungimo sritis
 3 brėž.
 Lengvojo automobilio europinio pripildymo įrenginio prijungimo sritis
 4 brėž.
 ACME pripildymo įrenginio prijungimo sritis
 5 brėž.
 Didesnės galios transporto priemonės europinio pripildymo įrenginio prijungimo sritis
 (1) Tik nemetalinėms dalims.
 (2) Tik metalinėms dalims.
 10 PRIEDAS
 SND BALIONIŲ PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 Šiame priede naudojamų simbolių ir terminų reikšmės:
 Ph
 =
 hidraulinis bandymo slėgis (kPa);
 Pr
 =
 baliono trūkstamasis slėgis, išmatuotas per trūkimo bandymą (kPa);
 Re
 =
 mažiausia takumo riba (N/mm2), garantuota medžiagos standarte;
 Rm
 =
 mažiausias tempiamasis stipris (N/mm2), garantuotas medžiagos standarte;
 Rmt
 =
 tikrasis tempiamasis stipris (N/mm2);
 a
 =
 apskaičiuotas mažiausias cilindrinio gaubto sienelės storis milimetrais;
 b
 =
 apskaičiuotas mažiausias įdubusių galų storis milimetrais;
 D
 =
 vardinis išorinis baliono skersmuo milimetrais;
 R
 =
 standartinio cilindrinio baliono įdubusio galo vidaus spindulys milimetrais;
 r
 =
 standartinio cilindrinio baliono įdubusio galo vidaus lankstas milimetrais;
 H
 =
 baliono galo įdubusios dalies išorinis aukštis milimetrais;
 h
 =
 įdubusio galo cilindrinės dalies aukštis milimetrais;
 L
 =
 baliono gaubto, atsparaus įtempiui, ilgis milimetrais;
 A
 =
 pagrindinės medžiagos ištisos vertė (%);
 V0
 =
 pradinis baliono tūris padidėjus slėgiui per trūkimo bandymą (dm3);
 V
 =
 galutinis baliono tūris trūkimo metu (dm3);
 g
 =
 sunkis (m/s2),
 c
 =
 formos koeficientas;
 Z
 =
 įtempio mažinimo koeficientas.
 1. TECHNINIAI REIKALAVIMAI
 1.1. Šiame priede aptariami balionai:
 LPG-1 metaliniai balionai
 LPG-4 iš kompozicinės medžiagos pagaminti balionai
 1.2. Matmenys
 Visiems matmenims, kuriems nenurodytos leidžiamosios nuokrypiai, taikomos bendrosios EN 22768–1 leidžiamosios nuokrypos.
 1.3. Medžiagos
 1.3.1. Balionų gaubtams, atspariems įtempiui, gaminti turi būti naudojamas plienas, kaip nurodyta Europos normoje EN 10120 (tačiau gali būti naudojamos kitos medžiagos, jeigu balionas pasižymi tokiomis pačiomis saugos charakteristikos, kurias turi sertifikuoti tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos).
 1.3.2. Pagrindinė medžiaga reiškia medžiagą prieš bet kokį konkretų virsmą, susijusį su gamybos procesu.
 1.3.3. Visos baliono sudedamosios dalys ir visos prie jo privirintos dalys turi būti pagamintos iš tarpusavyje suderinamų medžiagų.
 1.3.4. Tarpiklių medžiagos turi būti suderinamos su pagrindine medžiaga, kad virintinių siūlių savybės atitiktų apibrėžtas pagrindinės medžiagos savybes (EN 288–39).
 1.3.5. Baliono gamintojas turi gauti ir pateikti:
 a)
 metaliniams balionams – cheminės liejinio analizės sertifikatus;
 b)
 iš kompozicinės medžiagos pagamintiems balionams – cheminio atsparumo analizės sertifikatus, susijusius su bandymais, atliktais pagal 6 priedėlio reikalavimus;
 c)
 medžiagos mechanines savybes, atsižvelgiant į plieną ar kitas medžiagas, naudotas slėgio veikiamoms dalims gaminti.
 1.3.6. Kontrolės institucijai turi būti suteikta galimybė atlikti nepriklausomas analizes. Šios analizės turi būti atliekamos su medžiagų, tiekiamų baliono gamintojui, pavyzdžiais arba su gatavais balionais.
 1.3.7. Gamintojas turi pateikti kontrolės institucijai virintinėms siūlėms taikytų metalurginių ir mechaninių bandymų ir analizės, susijusios su pagrindine medžiaga ir suvirinimo priedais, rezultatus bei gamybos metu padarytų tipinėmis pripažintinų virintinių siūlių virinimo metodų ir procesų aprašą.
 1.4. Projektinė temperatūra ir slėgis
 1.4.1. Projektinė temperatūra
 Projektinė eksploatacinė baliono temperatūra yra nuo –20 °C iki 65 °C. Nurodytas temperatūros vertes viršijančiai kraštutinei eksploatacinei temperatūrai taikomos specialios bandymo sąlygos, dėl kurių susitariama su kompetentinga institucija.
 1.4.2. Projektinis slėgis
 Projektinis eksploatacinis baliono slėgis yra 3 000 kPa.
 1.5. Terminio apdorojimo procedūros (tik metalinių balionų) atliekamos laikantis tokių reikalavimų:
 1.5.1. Terminis apdorojimas taikomas dalims arba visam balionui.
 1.5.2. Baliono dalys, kurios deformavosi daugiau kaip 5 %, turi būti apdorotos terminiu būdu: normalizuoti.
 Balionai, kurių sienelių storis ≥ 5 mm, turi būti apdorojami tokiu terminiu būdu:
 1.5.3.1. valcuota ir normalizuota medžiaga – įtempio pašalinimu arba normalizavimu;
 1.5.3.2. kitos rūšies medžiaga – normalizavimu.
 1.5.4. Gamintojas turi nurodyti taikytą terminio apdorojimo procedūrą.
 1.5.5. Neleidžiama atlikti lokalizuotojo terminio sukomplektuoto baliono apdorojimo.
 1.6. Slėgio veikiamų dalių apskaičiavimas
 Metalinių balionų slėgio veikiamų dalių apskaičiavimas
 Cilindrinio gaubto sienelės storis turi būti ne mažesnis už apskaičiuotąjį pagal formulę:
 1.6.1.1.1. balionams be išilginių virintinių siūlių:
 1.6.1.1.2. balionams su išilginėmis virintinėmis siūlėmis:
 i)
 z = 0,85, kai gamintojas atlieka radiografinę kiekvienos virintinių siūlių sankirtos ir 100 m gretimos išilginės siūlės bei 50 mm (25 mm į kiekvieną pusę nuo sankirtos) gretimos žiedinės siūlės kontrolę.
 Ši kontrolė turi būti taikoma kiekvienam įrenginiui prasidėjus ir baigiantis kiekvienai nenutrūkstamos gamybos darbo pamainai.
 ii)
 z = 1, kai padaroma kiekvienos virintinės siūlės sankirtos ir 100 mm gretimos išilginės siūlės bei 50 mm (25 mm į kiekvieną pusę nuo sankirtos) gretimos žiedinės siūlės taškinė radiografinė kontrolė.
 Ši kontrolė taikoma 10 % balionų gamybos: bandytini balionai atrenkami atsitiktine tvarka. Jeigu taikant šią radiografinę kontrolę būtų nustatyta nepriimtinų defektų, kaip apibrėžta 2.4.1.4. punkte, turi būti imtasi visų būtinų veiksmų, siekiant patikrinti tam tikrą gamybos ciklą ir pašalinti šiuos defektus.
 Galų matmenys ir apskaičiavimai (žr. šio priedo 4 priedėlio brėžinius).
 1.6.1.2.1. Baliono galai turi būti vientisi, atsparūs slėgiui ir torasferinės arba elipsės formos (pavyzdžiai pateikti 5 priedėlyje).
 1.6.1.2.2. Baliono galai turi atitikti tokias sąlygas:
 Torasferiniai galai
 vienalaikės ribos:
 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D
 r ≥ 0,1 D
 R ≤ D
 H ≥ 0,18 D
 r ≥ 2 b
 h ≥ 4 b
 h ≤ 0,15 D
 (netaikoma balionams, kaip pateikta šio priedo 2 priedėlio 2a brėž.)
 Elipsiniai galai
 vienalaikės ribos:
 0,003 D ≤ b ≤ 0,08 D
 H ≥ 0,18 D
 h ≥ 4 b
 h ≤ 0,15 D
 (netaikoma balionams, kaip pateikta šio priedo 2 priedėlio 2a brėž.)
 1.6.1.2.3. Šių būgninių galų storis in toto turi būti ne mažesnis už apskaičiuotąjį pagal šią formulę:
 Apvaliems galams taikytinas formos koeficientas C nurodytas lentelėje ir šio priedo 4 priedėlio grafikuose.
 Galų cilindrinio krašto sienelės storis negali būti mažesnis kaip arba nuo mažiausio gaubto sienelės storio skirtis daugiau nei 15 %.
 1.6.1.3. Cilindrinės dalies ir būgninio galo vardinis sienelės storis jokiais būdais negali būti mažesnis kaip:
 (min. 1,5 mm).
 1.6.1.4. Baliono gaubtas gali būti pagamintas iš vienos, dviejų arba trijų dalių. Kai gaubtas pagamintas iš dviejų arba trijų dalių, išilginės virintinės siūlės turi būti perkeltos ir (arba) pasuktos bent 10 kartų, palyginti su baliono sienelės storiu (10 · a). Galai turi būti vientisi ir išgaubti.
 1.6.2. Iš kompozicinės medžiagos pagamintų balionų slėgio veikiamų dalių apskaičiavimas
 Įtempiai baliono viduje apskaičiuojami kiekvienam balionų tipui. Atliekant šiuos skaičiavimus remiamasi projektiniu slėgiu ir trūkimo bandymo slėgiu. Siekiant nustatyti įtempių pasiskirstymą balione, atliekant apskaičiavimus turi būti taikomi tinkami analizės metodai.
 1.7. Gamyba ir konstravimas
 Bendrieji reikalavimai
 1.7.1.1. Gamintojas turi įrodyti, kad jis įdiegęs tinkamą kokybės kontrolės sistemą bei turi ir prižiūri gamybos įrangą ir procesus, siekdamas užtikrinti, jog pagaminti balionai atitiktų šio priedo reikalavimus.
 1.7.1.2. Atlikdamas tinkamą priežiūrą, gamintojas turi užtikrinti, kad balionams gaminti naudojamos pagrindinės medžiagos ir presuotosios dalys būtų be defektų, galinčių trukdyti saugiai naudotis balionais.
 Slėgio veikiamos dalys
 1.7.2.1. Gamintojas turi aprašyti taikytus suvirinimo būdus ir procesus bei nurodyti gamybos metu atliktus tikrinimus.
 1.7.2.2. Techniniai suvirinimo reikalavimai
 Sandūrinio suvirinimo virintinės siūlės turi būti suvirinamos automatinio suvirinimo būdu.
 Sandūrinio suvirinimo virintinių siūlių negali būti įtempiui atsparaus gaubto profilio pasikeitimo vietose.
 Kampinio suvirinimo virintinėmis siūlėmis negalima uždengti sandūrinio suvirinimo virintinių siūlių; atstumas tarp jų turi būti mažiausiai 10 mm.
 Baliono gaubtą sudarančias dalis jungiančios virintinės siūlės turi atitikti šias sąlygas (žr. šio priedo 1 priedėlyje pateiktus brėžinius):
 išilginė virintinė siūlė: ši virintinė siūlė turi būti sandūrinio suvirinimo virintinės siūlės formos ir turi būti suvirinama per visą sienelės medžiagos pjūvį;
 žiedinė virintinė siūlė:
 ši virintinė siūlė turi būti sandūrinio suvirinimo virintinės siūlės formos, suvirinta per visą sienelės medžiagos pjūvį. Užleidžiamojo suvirinimo virintinė siūlė laikoma tam tikra sandūrinio suvirinimo tipo virintine siūle;
 apsagstytos vožtuvo plokštelės arba žiedo virintinės siūlės suvirinamos pagal 1 priedėlio 3 brėžinį.
 Virintinė siūlė, kuria pritvirtinamas baliono pavalkėlis arba atramos, turi būti sandorinio suvirinimo arba kampinio suvirinimo tipo siūlė.
 Suvirintos montavimo atramos virinamos žiediniu būdu. Virintinės siūlės turi būti pakankamai stiprios, kad išlaikytų vibraciją, stabdymo veiksmus ir bent 30 g bet kurios krypties išorines jėgas.
 Sandūrinio suvirinimo virintinių siūlių atveju sujungimo plokštumų poslinkis neturi būti didesnis kaip viena penktoji sienelių storio (1/5 a).
 1.7.2.3. Virintinių siūlių tikrinimas
 Gamintojas turi užtikrinti, kad virintinių siūlių suvirinimo gylis visais atvejais būtų vienodas, kad nebūtų nukrypta nuo siūlės ir kad siūlės būtų be defektų, galinčių trukdyti saugiai naudotis balionais.
 Iš dviejų dalių sudarytų balionų atveju ilgesnėms kaip 100 mm sandorinio suvirinimo žiedinėms virintinėms siūlėms, išskyrus šio priedo 1 priedėlio 1 p. pateiktas siūles, taikoma radiografinė kontrolė. Vienas balionas pasirenkamas prasidėjus nenutrūkstamos gamybos pamainai, o kitas – pasibaigus pamainai; jeigu gamyba buvo nutraukta ilgiau kaip 12 valandų, radiografinė kontrolė taikoma taip pat ir pirmam suvirintam balionui.
 1.7.2.4. Nuokrypis nuo cilindriškumo
 Baliono cilindrinio gaubto nuokrypis nuo cilindriškumo turi būti apribotas taip, kad to paties skerspjūvio didžiausio ir mažiausio išorinio skersmens skirtumas būtų ne daugiau kaip 1 % didesnis už šių skersmenų vidurkį.
 Detalės
 1.7.3.1. Atramos turi būti pagamintos ir tvirtinamos prie baliono korpuso taip, kad dėl jų nesusidarytų pavojingų įtempių koncentracija ir sąlygos vandeniui kauptis.
 1.7.3.2. Baliono pagrindas turi būti pakankamai stiprus ir pagamintas iš metalo, suderinamo su balionams gaminti naudojama plieno rūšimi. Pagrindas turi būti tokios formos, kuria būtų užtikrintas pakankamas baliono stabilumas.
 Viršutinė pagrindo briauna turi būti privirinta prie baliono taip, kad dėl jos nesusidarytų sąlygos vandeniui kauptis bei prasiskverbti tarp pagrindo ir baliono.
 1.7.3.3. Prie balionų tvirtinamas informacinis ženklas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad jie būtų tinkamai sumontuoti.
 1.7.3.4. Jeigu yra tvirtinamos atpažinimo plokštelės, jos turi būti nenuimamosios ir tvirtinamos prie įtempiui atsparaus gaubto. Turi būti imtasi visų būtinų apsaugos nuo korozijos priemonių.
 1.7.3.5. Turi būti numatyta, kad ant baliono pagalbinių reikmenų būtų galima sumontuoti dujoms nepralaidų korpusą arba tam tikrą apsaugą.
 1.7.3.6. Atramoms gaminti gali būti naudojama bet kuri kita medžiaga, jeigu užtikrinamas jos stiprumas ir pašalinama baliono galų korozijos rizika.
 Apsauga nuo gaisro
 1.7.4.1. Su baliono tipą atitinkančiu balionu, visais prie jo prijungtais pagalbiniais reikmenimis ir bet kokia izoliacine ar apsaugine medžiaga atliekamas šio priedo 2.6. punkte nurodytas deginimo bandymas.
 2. BANDYMAI
 1 ir 2 lentelėse pateikiama su SND balionų prototipais, taip pat gamybos proceso metu, atsižvelgiant į jų pobūdį, atliekamų bandymų apžvalga. Visi bandymai atliekami 20 ± 5 °C aplinkos temperatūroje, jei nenurodyta kitaip.
 1 lentelė.
 Su metaliniais balionais atliekamų bandymų apžvalga
 Atliktinas bandymas
 Gaminių partijos
 bandymai
 Balionų, kurie turi būti bandomi suteikiant tipą, skaičius
 Bandymo aprašymas
 Tempimo bandymas
 1 iš partijos
 2 (1)
 Žr. 2.1.2.2. punktą
 Lenkimo bandymas
 1 iš partijos
 2 (1)
 Žr. 2.1.2.3. punktą
 Trūkimo bandymas
 2
 Žr. 2.2. punktą
 Hidraulinis bandymas
 Kiekvienas balionas
 100 %
 Žr. 2.3. punktą
 Deginimo bandymas
 1
 Žr. 2.6. punktą
 Radiografinis tyrimas
 1 iš partijos
 100 %
 Žr. 2.4.1. punktą
 Makroskopinis tyrimas
 1 iš partijos
 2 (1)
 Žr. 2.4.2. punktą
 Virintinių siūlių tikrinimas
 1 iš partijos
 100 %
 Žr. 1.7.2.3. punktą
 Baliono dalių apžiūra
 1 iš partijos
 100 %
 1 pastaba: Tvirtinant tipą pateikiami 6 balionai.
 2 pastaba: Pagal vieną iš šių prototipų nustatomas baliono tūris ir kiekvienos baliono dalies sienelės storis.
 2 lentelė.
 Su balionais, pagamintais iš kompozicinės medžiagos, atliktinų bandymų apžvalga
 Atliktinas bandymas
 Gaminių partijos bandymai
 Balionų, kurie turi būti bandomi suteikiant tipą, skaičius
 Bandymo aprašymas
 Trūkimo bandymas
 1 iš partijos
 3
 Žr. 2.2. punktą
 Hidraulinis bandymas
 Kiekvienas balionas
 Visi balionai
 Žr. 2.3. punktą
 Aplinkos temperatūros slėgio ciklo bandymas
 1 iš 5 partijų
 3
 Žr. 2.3.6.1. punktą
 Aukštos temperatūros slėgio ciklo bandymas
 1
 Žr. 2.3.6.2. punktą
 Išorinio nuotėkio bandymas
 1
 Žr. 2.3.6.3. punktą
 Prasiskverbimo bandymas
 1
 Žr. 2.3.6.4. punktą
 SND ciklo bandymas
 1
 Žr. 2.3.6.5. punktą
 Aukštos temperatūros valkšnumo bandymas
 1
 Žr. 2.3.6.6. punktą
 Deginimo bandymas
 1
 Žr. 2.6. punktą
 Smūgio bandymas
 1
 Žr. 2.7. punktą
 Numetimo bandymas
 1
 Žr. 2.8. punktą
 Kyšulio sukimo momento bandymas
 1
 Žr. 2.9. punktą
 Rūgštinės aplinkos bandymas
 1
 Žr. 2.10. punktą
 Ultravioletinio spinduliavimo bandymas
 1
 Žr. 2.11. punktą
 2.1. Mechaniniai bandymai
 Bendrieji reikalavimai
 Mechaninių bandymų atlikimo dažnumas
 2.1.1.1.1. Metalinių balionų bandymų atlikimo dažnumas: 1 balionas iš kiekvienos partijos gamybos metu ir atliekant tipo bandymus, žr. 1 lentelę.
 Nelygūs bandiniai ištiesinami šaltojo presavimo būdu.
 Visų bandinių virintinės siūlės mechaniniu būdu sulyginamos su pagrindinio metalo paviršiumi, pašalinant perteklinį metalą.
 Su metaliniais balionais atliekami 1 lentelėje aprašyti bandymai.
 Balionų, turinčių tik vieną žiedinę virintinę siūlę (dvi dalys), bandiniai imami iš 2 priedėlio 1 brėž. nurodytų vietų.
 Balionų, turinčių išilgines ir žiedines virintines siūles (trys arba daugiau dalių), bandiniai imami iš 2 priedėlio 2 brėž. nurodytų vietų.
 2.1.1.1.2. Iš kompozicinės medžiagos pagamintų balionų bandymų atlikimo dažnumas:
 a)
 gamybos metu – 1 balionas iš kiekvienos partijos,
 b)
 atliekant tipo bandymus, žr. 2 lentelę.
 2.1.1.2. Visi mechaniniai bandymai, skirti patikrinti įtempiui atsparių baliono gaubtų pirminės medžiagos ir virintinių siūlių savybes, atliekami su gatavų balionų bandiniais.
 Bandymų rūšys ir bandymų rezultatų vertinimas
 Su kiekvienu baliono pavyzdžiu atliekami bandymai
 2.1.2.1.1. Jei tai balionai su išilginėmis ir žiedinėmis virintinėmis siūlėmis (trys dalys), bandiniai imami iš šio priedo 2 priedėlio 1 brėž. nurodytų vietų:
 a)
 vienas pagrindinės medžiagos tempimo bandymas; bandinys imamas išilgine kryptimi (jei neįmanoma, galima paimti žiedine kryptimi);
 b)
 vienas pagrindinės dugno medžiagos tempimo bandymas;
 c)
 vienas tempimo bandymas, atliekamas statmenai išilginei virintinei siūlei;
 d)
 vienas tempimo bandymas, atliekamas statmenai žiedinei virintinei siūlei;
 e)
 vienas išilginės virintinės siūlės lenkimo bandymas tempiant vidinį paviršių;
 f)
 vienas išilginės virintinės siūlės lenkimo bandymas tempiant išorinį paviršių;
 g)
 vienas žiedinės virintinės siūlės lenkimo bandymas tempiant vidinį paviršių;
 h)
 vienas žiedinės virintinės siūlės lenkimo bandymas tempiant išorinį paviršių; ir
 i)
 vienas virintinės dalies makroskopinis bandymas;
 (ml, m2) Mažiausiai du makroskopiniai vožtuvo kyšulio ir (arba) plokštelės dalių bandymai, kai vožtuvai sumontuoti šoninėje sienelėje, kaip nurodyta 2.4.2. punkte.
 2.1.2.1.2. Jei tai balionai tik su žiedinėmis virintinėmis siūlėmis (dvi dalys), bandiniai imami iš šio priedo 2 priedėlio 2a ir 2b brėž. nurodytų vietų.
 2.1.2.1.1. punkte nurodyti bandymai, išskyrus netaikomus c, e ir f papunkčius. Bandinys pagrindinės medžiagos tempimo bandymui imamas iš 2.1.2.1.1. punkto a arba b papunkčiuose nurodytų vietų.
 2.1.2.1.3. Nepakankamai lygūs bandiniai ištiesinami šaltojo presavimo būdu.
 2.1.2.1.4. Visų bandinių virintinės siūlės mechaniniu būdu sulyginamos su pagrindinio metalo paviršiumi, pašalinant perteklinį metalą.
 Tempimo bandymas
 Pagrindinio metalo tempimo bandymas
 2.1.2.2.1.1. Tempimo bandymas atliekamas pagal Europos normas EN 876, EN 895 ir EN 10002–1.
 2.1.2.2.1.2. Nustatytos takumo įtempio, tempiamojo stiprio ir trūkstamosios ištįsos vertės turi atitikti šio priedo 1.3. punkte nustatytas metalo charakteristikas.
 Virintinių siūlių tempimo bandymas
 2.1.2.2.2.1. Šis tempimo bandymas statmena virintinei siūlei kryptimi turi būti atliekamas naudojant sumažinto skerspjūvio bandinį, kurio plotis yra 25 mm, o ilgis, skaičiuojant nuo virintinės siūlės kraštų, yra ne didesnis nei 15 mm, kaip parodyta šio priedo 3 priedėlio 2 brėžinyje.
 Virš šios vidurinės dalies bandinio plotis turi tolydžiai didėti.
 2.1.2.2.2.2. Gauta tempiamojo stiprio vertė turi atitikti minimalius EN 10120 reikalavimus.
 Lenkimo bandymas
 2.1.2.3.1. Suvirintųjų dalių lenkimo bandymas atliekamas pagal ISO 7438:2000 ir ISO 7799:2000 standartus bei pagal Europos normą EN 910. Lenkimo bandymai atliekami įtempiant vidinį paviršių ir įtempiant išorinį paviršių.
 2.1.2.3.2. Bandinyje neturi atsirasti įtrūkių, kai jis lenkiamas aplink velenėlį taip, kad atstumas tarp vidinių bandinio kraštų yra didesnis už velenėlio skersmenį + 3a (žr. šio priedo 3 priedėlio 1 brėž.).
 2.1.2.3.3. Velenėlio skersmens ir bandinio storio santykis n neturi viršyti šioje lentelėje pateiktų verčių:
 Tikrasis tempiamasis stipris Rt (N/mm2)
 Vertė (n)
 iki 440 (imtinai)
 2
 nuo 440 iki 520 (imtinai)
 3
 daugiau kaip 520
 4
 Tempimo ir lenkimo bandymų kartojimas
 2.1.2.4.1. Tempimo ir lenkimo bandymus leidžiama kartoti. Antrajam bandymui naudojami du bandiniai, paimti iš to paties baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai yra priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.
 Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 2.2. Trūkimo bandymas esant hidrauliniam slėgiui
 Bandymo sąlygos
 Ant balionų, su kuriais atliekamas šis bandymas, turi būti įrašai, kuriuos siūloma dėti ant slėgio veikiamos baliono dalies.
 2.2.1.1. Trūkimo bandymas esant hidrauliniam slėgiui turi būti atliekamas naudojant įrangą, kuria galima slėgį didinti tolygiai, kol balionas įtrūksta, registruojant slėgio pokytį per laiko tarpą. Didžiausias srautas bandymo metu neturėtų viršyti 3 % baliono talpos per minutę.
 Bandymo aiškinimas
 Patvirtinti trūkimo bandymo aiškinimo kriterijai
 2.2.2.1.1. Metalinio baliono tūrio plėtimasis, kuris yra lygus vandens tūriui, panaudotam nuo slėgio didėjimo pradžios iki įtrūkimo momento;
 2.2.2.1.2. Įtrūkimo ir jo kraštų formos tyrimas;
 2.2.2.1.3. Trūkstamasis slėgis.
 Priimamosios bandymų sąlygos
 2.2.3.1. Išmatuotas trūkstamasis slėgis (Pr) neturi būti jokiomis aplinkybėmis mažesnis kaip 2,25 · 3 000 = 6 750 kPa.
 2.2.3.2. Specifinis metalinio baliono tūrio pokytis įtrūkimo momentu neturi būti mažesnis kaip:
 20 %, jei metalinio baliono ilgis didesnis nei skersmuo;
 17 %, jei metalinio baliono ilgis neviršija skersmens.
 8 % specialaus metalinio baliono atveju, kaip nurodyta 5 priedėlio 1 p. A, B ir C brėž.
 Per trūkimo bandymą balionas neturi sutrupėti.
 2.2.3.3.1. Pagrindinis trūkis neturi pasižymėti trapumu, t. y. trūkio kraštai turi būti ne spinduliniai, bet nukreipti kampu į skersmeninę plokštumą, o jų plotas turi mažėti per visą storį.
 2.2.3.3.2. Trūkyje neturi būti matoma aiškių metalo defektų. Virintinė siūlė turi būti tokia pat tvirta kaip originalus metalas (geriau dar tvirtesnė).
 Kai bandomi iš kompozicinės medžiagos pagaminti balionai, įtrūkyje neturi būti matoma jokių struktūros defektų.
 2.2.3.4. Trūkimo bandymo kartojimas
 Trūkimo bandymą leidžiama kartoti. Antrasis trūkimo bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.
 Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 2.3. Hidraulinis bandymas
 2.3.1. Baliono tipą, kuris pateiktas tvirtinimui, atitinkantys balionai (be pagalbinių reikmenų, bet su uždarytomis išleidimo angomis) turi išlaikyti 3 000 kPa vidinį hidraulinį slėgį: neturi atsirasti nuotėkių arba ilgalaikės deformacijos; taikomi nurodyti reikalavimai:
 2.3.2. Vandens slėgis balione turi didėti tolygiai, kol bus pasiektas 3 000 kPa dydžio bandymo slėgis.
 2.3.3. Bandymo sąlygų poveikis balionui turi būti pakankamai ilgas, kad būtų galima nustatyti, ar slėgis nekrenta ir ar galima garantuoti baliono sandarumą.
 2.3.4. Po bandymo neturi būti matoma jokių ilgalaikės baliono deformacijos požymių.
 2.3.5. Atmetamas bet koks bandymo neišlaikęs balionas.
 Su balionais, pagamintais iš kompozicinės medžiagos, atliekami papildomi hidrauliniai bandymai
 Aplinkos temperatūros slėgio ciklų bandymas
 2.3.6.1.1. Bandymo procedūra
 Pagal šią procedūrą gatavam balionui taikomi slėgio ciklai, kurių maksimalus skaičius siekia 20 000 ciklų:
 a)
 bandytiną balioną pripildykite korozijos nesukeliančio skysčio, pvz., alyvos, inhibuoto vandens arba glikolio;
 b)
 balionui taikykite ne aukštesnio kaip 300 kPa ir ne žemesnio kaip 3 000 kPa slėgio ciklus ne didesne kaip 10 ciklų per minutę sparta;
 šis ciklas atliekamas bent 10 000 kartų ir tęsiamas tol, kol bus pasiekta 20 000 kartų, jeigu prieš įtrūkstant nenustatoma nuotėkio;
 c)
 pranešama apie ciklų iki suirimo skaičių, taip pat nurodoma suirimo kilimo vieta ir pateikiamas jo aprašymas.
 2.3.6.1.2. Bandymo aiškinimas
 Kol neatlikta 10 000 ciklų, balionas neturi sutrupėti arba neturi būti nuotėkio.
 Atlikus 10 000 ciklų, prieš trūkimą neturi būti nuotėkio iš baliono.
 2.3.6.1.3. Pakartotinis bandymas
 Aplinkos temperatūros slėgio ciklų bandymą leidžiama kartoti.
 Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.
 Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 Aukštos temperatūros slėgio ciklų bandymas
 2.3.6.2.1. Bandymo procedūra
 Su balionais atliekamas ciklinis bandymas, per kurį neturi būti trūkimo, nuotėkio, pluoštas neturi suirti:
 a)
 bandomąjį balioną pripildykite korozijos nesukeliančio skysčio, pvz., alyvos, inhibuoto vandens arba glikolio;
 b)
 48 valandas kondicionuokite 0 kPa slėgioe, 65 °C temperatūros ir 95 % ar didesnės santykinės drėgmės poveikio sąlygomis;
 c)
 taikoma 3 600 hidrostatinio slėgio ciklų ne didesne kaip 10 ciklų per minutę sparta ne aukštesnio kaip 300 kPa ir ne žemesnio kaip 3 000 kPa slėgio, 65 °C temperatūros ir 95 % drėgmės poveikio sąlygomis.
 Po slėgio ciklų aukštoje temperatūroje balionai pateikiami išorinio nuotėkio bandymui; tada pagal trūkimo bandymo tvarką taikomas hidrostatinis slėgis.
 2.3.6.2.2. Bandymo aiškinimas
 Balionas turi atitikti išorinio nuotėkio bandymo reikalavimus, kaip nustatyta 2.3.6.3. punkte.
 Balione turi būti pasiekta bent 85 % trūkstamojo slėgio.
 2.3.6.2.3. Pakartotinis bandymas
 Aukštos temperatūros slėgio ciklų bandymą leidžiama kartoti.
 Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.
 Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 Išorinio nuotėkio bandymas
 2.3.6.3.1. Bandymo procedūra
 3 000 kPa slėgio poveikio sąlygomis balionas panardinamas į muiliną vandenį, kad būtų galima aptikti nuotėkį (burbulų bandymas).
 2.3.6.3.2. Bandymo aiškinimas
 Balione neturi būti jokio nuotėkio.
 2.3.6.3.3. Pakartotinis bandymas
 Išorinio nuotėkio bandymą leidžiama kartoti.
 Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama. Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 Prasisunkimo bandymas
 2.3.6.4.1. Bandymo procedūra
 Visi bandymai atliekami 40 °C temperatūroje 80 % baliono tūrio užpildant pramoniniu propanu.
 Bandymas atliekamas mažiausiai 8 savaites, kol struktūroje bent 500 valandų laikotarpiu pastebimas pastovus sunkimasis.
 Tada išmatuojama baliono svorio netekties sparta.
 Nubraižomas masės pokyčio per tam tikrą skaičių dienų grafikas.
 2.3.6.4.2. Bandymo aiškinimas
 Masės netekties sparta turi būti mažesnė kaip 0,15 g/val.
 2.3.6.4.3. Pakartotinis bandymas
 Prasisunkimo bandymą leidžiama kartoti.
 Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama. Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 SND ciklų bandymas
 2.3.6.5.1. Bandymo procedūra
 Po sėkmingo prasisunkimo bandymo balionas pateikiamas aplinkos temperatūros slėgio ciklų bandymui pagal šio priedo 2.3.6.1. punkto reikalavimus.
 Balionas padalijamas į dalis ir apžiūrima tarpiklio ir (arba) galo kyšulio sąsaja.
 2.3.6.5.2. Bandymo aiškinimas
 Balionas turi atitikti aplinkos temperatūros slėgio ciklų bandymo reikalavimus.
 Apžiūrėjus baliono tarpiklio ir (arba) galo kyšulio sąsają, neturi būti pastebėta jokių nusidėvėjimo požymių, pvz., trūkimo dėl nuovargio arba elektrostatinio išlydžio.
 2.3.6.5.3. Pakartotinis bandymas
 SND ciklų bandymą leidžiama kartoti.
 Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.
 Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 Aukštos temperatūros valkšnumo bandymas
 2.3.6.6.1. Bendrosios nuostatos
 Šis bandymas atliekamas tik su balionais, kurie pagaminti iš kompozicinės medžiagos, naudojant dervos rišiklį, kurio stiklėjimo temperatūra (TG) žemesnė už projektinę +50 °C temperatūrą.
 2.3.6.6.2. Bandymo procedūra
 Vienas gatavas balionas bandomas taip:
 a)
 Balionui taikomas 3 000 kPa slėgis ir lentelėje pagal bandymo trukmę nustatyta temperatūra:
 3 lentelė.
 Bandymo temperatūra, susijusi su aukštos temperatūros valkšnumo bandymo trukme
 T (°C)
 Poveikio laikas (val.)
 100
 200
 95
 350
 90
 600
 85
 1 000
 80
 1 800
 75
 3 200
 70
 5 900
 65
 11 000
 60
 21 000
 b)
 Balionas pateikiamas išorinio nuotėkio bandymui.
 2.3.6.6.3. Bandymo aiškinimas
 Didžiausias leidžiamas tūrio padidėjimas – 5 %. Balionas turi atitikti išorinio nuotėkio bandymo reikalavimus, kaip nustatyta šio priedo 2.4.3. punkte, ir trūkimo bandymo reikalavimus, kaip nustatyta šio priedo 2.2. punkte.
 2.3.6.6.4. Pakartotinis bandymas
 Aukštos temperatūros valkšnumo bandymą leidžiama kartoti.
 Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.
 Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 2.4. Neardomasis bandymas
 Radiografinis tyrimas
 2.4.1.1. Virintinių siūlių radiografija turi būti atliekama laikantis ISO aprašo R 1106 reikalavimų pagal B kategoriją.
 2.4.1.2. Jeigu naudojamas vielinio tipo indikatorius, mažiausias matomos vielos skersmuo negali būti didesnis kaip 0,10 mm.
 Jeigu naudojamas laiptinio ir skylėtojo tipo indikatorius, mažiausios matomos skylės skersmuo negali būti didesnis kaip 0,25 mm.
 2.4.1.3. Virintinių siūlių rentgenogramos vertinimas turi būti grindžiamas originaliomis plėvelėmis, laikantis ISO 2504 standarto 6 punkte nurodytos praktikos.
 Nepriimtini tokie defektai:
 įtrūkiai, reikalavimų neatitinkančios virintinės siūlės arba nevisiškai suvirinta siūlė.
 2.4.1.4.1. Kai baliono sienelės storis ≥ 4 mm, toliau išvardyti intarpai priimtini:
 bet koks ne didesnis kaip a/4 mm dujų intarpas;
 bet koks didesnis kaip a/4 mm, bet ne didesnis kaip a/3 mm dujų intarpas, esantis daugiau kaip 25 mm atstumu nuo kito dujų intarpo, didesnio kaip a/4 mm, bet ne didesnio kaip a/3 mm;
 bet koks pailgas intarpas ar bet kokios linija išsidėsčiusių apskritųjų intarpų grupelės, jeigu jų ilgis (virintinėje siūlėje, kurios ilgis 12a) yra ne didesnis kaip 6 mm;
 dujų intarpai bet kokioje 100 mm ilgio virintinėje siūlėje, jeigu bendras visų porų plotas ne didesnis kaip 2a mm2.
 2.4.1.4.2. Kai baliono sienelės storis < 4 mm, priimtini toliau išvardyti intarpai:
 bet koks ne didesnis kaip a/2 mm dujų intarpas;
 bet koks didesnis kaip a/2 mm, bet ne didesnis kaip a/1,5 mm dujų intarpas, esantis daugiau kaip 25 mm atstumu nuo kito dujų intarpo, didesnio kaip a/2 mm, bet ne didesnio kaip a/1,5 mm;
 bet koks pailgas intarpas ar bet kokios linija išsidėsčiusių apskritųjų intarpų grupelės, jeigu jų ilgis (virintinėje siūlėje, kurios ilgis 12a) yra ne didesnis kaip 6 mm;
 dujų intarpai bet kokioje 100 mm ilgio virintinėje siūlėje, jeigu bendras visų porų plotas ne didesnis nei 2a mm2.
 2.4.2. Makroskopinis tyrimas
 Atlikus makroskopinį virintinės siūlės, skerspjūvio tyrimą, turi būti nustatyta, kad bet kokia rūgštimi apdorotas paviršius visiškai susilydęs ir nepastebima jokių suvirinimo trūkumų, didesnių intarpų ar kitokių defektų.
 Jeigu yra abejonių, įtartinose srityse turi būti atliekamas mikroskopinis tyrimas.
 2.5. Metalinių balionų virintinių siūlių išorės patikrinimas
 2.5.1. Šis tyrimas atliekamas suvirinus virintinę siūlę.
 Tiriamas suvirintinis paviršius turi būti gerai apšviestas, nuo jo turi būti nuvalytas tepalas, dulkės, pašalintos liekamosios nuodegos ar bet koks apsauginis sluoksnis.
 2.5.2. Pridėtinis suvirinimo metalas su pagrindiniu metalu turi būti vientisai susilydęs ir neišėsdintas. Suvirintiniame ir šalia jo esančiame baliono sienelės paviršiuje neturi būti įtrūkių, įdubų ar akytų sujungimų. Suvirintinis paviršius turi būti taisyklingas ir lygus. Jei buvo panaudota sandūrinio suvirinimo virintinė siūlė, perteklinis siūlės storis turi neviršyti 1/4 virintinės siūlės pločio.
 2.6. Deginimo bandymas
 2.6.1. Bendrosios nuostatos
 Deginimo bandymu siekiama įrodyti, kad balionas turi konstrukcijoje nurodytą apsaugos nuo gaisro sistemą, apsaugančią balioną nuo trūkimo atliekant nustatytomis sąlygomis bandymus su ugnimi. Gamintojas turi aprašyti visos apsaugos nuo gaisro sistemos veikimą, įskaitant suprojektuotą slėgio kritimą iki atmosferinio slėgio lygio. Laikoma, kad bet koks balionas atitiko šio bandymo reikalavimus, jeigu jo savybės atitinka šias pirminio baliono savybes:
 a)
 tas pats tipo patvirtinimo turėtojas,
 b)
 tokia pati forma (cilindrinė, speciali forma),
 c)
 tokia pati medžiaga,
 d)
 tokio paties storio arba storesnė sienelė,
 e)
 toks pat arba mažesnis skersmuo (cilindrinis balionas),
 f)
 toks pat arba mažesnis aukštis (specialios formos balionas),
 g)
 toks pat arba mažesnis išorės paviršius,
 h)
 tokia pati prie baliono prijungtų pagalbinių priedų konfigūracija (2).
 2.6.2. Baliono įrengimas
 a)
 Balionas montuojamas gamintojo nustatytoje vietoje, jo dugnas turi būti apie 100 mm virš ugnies šaltinio.
 b)
 Turi būti naudojama uždanga, kuria lydusis kištukas (PRD), jei yra, apsaugomas nuo tiesioginės liepsnos. Apsaugos priemonės neturi liestis su lydžiuoju kištuku.
 c)
 Bandymo metu suirus bet kokiam vožtuvui, detalei arba vamzdeliui, kurie nėra apsaugos sistemos dalis, rezultatas anuliuojamas.
 d)
 Trumpesni kaip 1,65 m balionai: baliono centras turi būti virš ugnies šaltinio centro.
 1,65 m ilgio arba ilgesni balionai: jeigu vienoje baliono pusėje sumontuotas slėgio ribotuvas, ugnies šaltinis turi būti priešingoje baliono pusėje. Jei slėgio ribotuvai yra abejose baliono pusėse ar daugiau kaip vienoje vietoje išilgai baliono, ugnies šaltinio centras turi būti per vidurį tarp toliausiai horizontalioje plokštumoje vienas nuo kito nutolusių slėgio ribotuvų.
 2.6.3. Ugnies šaltinis
 Nuolatinio 1,65 m ilgio ugnies šaltinio liepsna turi turėti tiesioginio poveikio baliono paviršiui per visą jo skersmenį.
 Ugnies šaltiniui galima naudoti bet kokius degalus, jei šaltinis tiekia vienodą šilumą, kurios pakanka išlaikyti nustatytą bandymo temperatūrą, kol balionas ištuštinamas. Ugnies naudojimas turi būti išsamiai aprašytas, kad būtų galima atgaminti baliono įšilimo spartą. Rezultatas anuliuojamas dėl bet kokio suirimo ar ugnies šaltinio nesuderinamumo bandymo metu.
 2.6.4. Temperatūros ir slėgio matavimai
 Per deginimo bandymą matuojami tokie elementai:
 a)
 liepsnos temperatūra tiesiogiai po balionu ties jo dugnu mažiausiai dvejose vietose, viena nuo kitos nutolusiose ne didesniu kaip 0,75 m atstumu;
 b)
 baliono dugno sienelės temperatūra;
 c)
 sienelės temperatūra 25 mm atstumu nuo slėgio ribotuvo;
 d)
 sienelės temperatūra baliono viršuje, ugnies šaltinio centre;
 e)
 slėgis baliono viduje.
 Turi būti naudojama metalinė apsauga, apsauganti termoporas nuo tiesioginio ugnies poveikio. Kitu atveju termoporas galima įdėti į metalo blokus, kurių plotas mažesnis kaip 25 mm2. Per bandymą termoporų temperatūra ir baliono slėgis registruojami 2 sekundžių arba mažesniais intervalais.
 2.6.5. Bendrieji bandymo reikalavimai
 a)
 80 % baliono tūrio pripildoma SND (pramoniniai degalai) ir bandoma horizontalioje padėtyje darbinio slėgio poveikio sąlygomis;
 b)
 iškart po uždegimo liepsna turi turėti poveikio per visą 1,65 m ilgio ugnies šaltinį skersai baliono paviršiaus;
 c)
 per 5 minutes nuo uždegimo bent viena termopora turi parodyti, kad temperatūra tiesiogiai po balionu yra ne mažesnė kaip 590 °C. Ši temperatūra turi būti palaikoma iki pat bandymo pabaigos, kol balione neliks viršslėgio;
 d)
 bandymo sąlygos neturi palengvėti dėl aplinkos sąlygų (pvz., lietaus, vidutinio ir (arba) didelio stiprumo vėjo ir t. t.).
 2.6.6. Bandymo rezultatai
 a)
 Jei balionas įtrunka, bandymo rezultatai anuliuojami.
 b)
 Jei slėgis bandymo metu viršija 3 700 kPa, t. y. 136 % nustatytojo PRV slėgio (2 700 kPa), bandymo rezultatas anuliuojamas.
 Jei slėgis būtų nuo 3 000 iki 3 700 kPa, bandymo rezultatas anuliuojamas tik tuo atveju, jei pastebima plastikinių dalių deformacija.
 c)
 Tuo atveju, jei apsaugos sistemos veikimas neatitinka gamintojo aprašo ir dėl to palengvėja bandymo sąlygos, rezultatas anuliuojamas.
 d)
 SND nuotėkis pro baliono, pagaminto iš kompozicinės medžiagos, paviršių yra leidžiamas, jeigu jis yra kontroliuojamas. Rezultatai anuliuojami, jei nepraėjus 2 minutėms nuo bandymo pradžios pastebimas dujinės būsenos SND nuotėkis arba nuotėkio apimtis yra didesnė kaip 30 litrų per minutę.
 e)
 Rezultatai pateikiami bandymo santraukoje, į kurią įtraukiami bent tokie kiekvieno baliono duomenys:
 —
 baliono konfigūracijos aprašas,
 —
 baliono įrengimo ir PRD nuotrauka,
 —
 taikytas metodas, įskaitant laiko intervalą tarp matavimų,
 —
 laikas nuo ugnies uždegimo iki SND išleidimo pradžios ir tikrasis slėgis,
 —
 laikas, per kurį pasiekiamas atmosferinis slėgis,
 —
 slėgio ir temperatūros schemos.
 2.7. Smūgio bandymas
 2.7.1. Bendrosios nuostatos
 Gamintojo nuožiūra visi smūgio bandymai atliekami su vienu balionu arba kiekvienas bandymas atliekamas su skirtingu balionu.
 Bandymo procedūra
 Šiam bandymui kaip skystoji terpė naudojamas vandens ir (arba) glikolio mišinys arba kitas skystis, kurio užšalimo temperatūra žema ir kuris nedaro poveikio baliono medžiagos savybėms.
 Balionas pripildomas skystosios terpės tiek, kad svoris būtų lygus 80 % SND, kurių etaloninė masė 0,568 kg/l, užpildo, statomas lygiagrečiai transporto priemonės, kurioje jį ketinama naudoti (greitis V – 50 km/h), ilgio ašiai (1 brėž. x ašis) priešais horizontaliai ir statmenai baliono judėjimo krypčiai pritvirtintą masyvų pleištą.
 Pleištas montuojamas taip, kad baliono sunkio centras susidurtų su pleišto centru.
 Pleišto kampas α turi būti 90 laipsnių, o smūgio taškas suapvalinamas iki maksimalaus 2,5 mm spindulio. L pleištas turi būti bent tokio ilgio kaip baliono plotis, atsižvelgiant į baliono judėjimą bandymo metu. Pleišto aukštis H turi būti bent 600 milimetrų.
 1 brėž.
 Smūgio bandymo procedūros aprašas
 Tuo atveju, jei balioną transporto priemonėje galima sumontuoti daugiau kaip vienoje padėtyje, turi būti išbandyta kiekviena padėtis.
 Po šio bandymo balionas pateikiamas išorinio nuotėkio bandymui, kaip nustatyta šio priedo 2.3.6.3. punkte.
 2.7.3. Bandymo aiškinimas
 Balionas turi atitikti išorinio nuotėkio bandymo reikalavimus, kaip nustatyta šio priedo 2.3.6.3. punkte.
 2.7.4. Pakartotinis bandymas
 Smūgio bandymą leidžiama kartoti.
 Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.
 Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 2.8. Numetimo bandymas
 2.8.1. Bandymo procedūra
 Su vienu gatavu balionu turi būti atliekamas numetimo bandymas aplinkos temperatūroje (neveikiant vidiniam slėgiui ir neprijungus vožtuvų). Paviršius, ant kurio balionai metami, turi būti lygus horizontalus betono pagrindas arba grindys.
 Numetimo aukštis (Hd) turi būti 2 m (matuojama iki žemiausio baliono taško).
 Tas pats tuščias balionas metamas:
 —
 horizontalioje padėtyje;
 —
 vertikalioje padėtyje ant kiekvieno galo;
 —
 45° kampu.
 Po numetimo bandymo balionas pateikiamas ciklų bandymui aplinkos temperatūros slėgio poveikio sąlygomis pagal šio priedo 2.3.6.1. punkto reikalavimus.
 2.8.2. Bandymo aiškinimas
 Balionai turi atitikti ciklų bandymo aplinkos temperatūros slėgio poveikio sąlygomis reikalavimus pagal šio priedo 2.3.6.1. punkto reikalavimus.
 2.8.3. Pakartotinis bandymas
 Numetimo bandymą leidžiama kartoti.
 Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.
 Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 2.9. Kyšulio sukimo momento bandymas
 2.9.1. Bandymo procedūra
 Baliono korpusas laikomas taip, kad nesisuktų, ir kiekvieno galo kyšuliui taikomas sukimo momentas, du kartus didesnis už gamintojo nurodytą vožtuvo arba PRD įrengimo sukimo momentą: pirmiau sukama srieginės jungties priveržimo kryptimi, po to – atveržimo kryptimi ir galiausiai vėl priveržimo kryptimi.
 Tada balionui taikomas išorinio nuotėkio bandymas pagal šio priedo 2.3.6.3. punkto reikalavimus.
 2.9.2. Bandymo aiškinimas
 Balionas turi atitikti išorinio nuotėkio bandymo reikalavimus, kaip nustatyta šio priedo 2.3.6.3. punkte.
 2.9.3. Pakartotinis bandymas
 Kyšulio sukimo momento bandymą leidžiama kartoti.
 Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.
 Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 2.10. Rūgštinės aplinkos bandymas
 2.10.1. Bandymo procedūra
 Užbaigtas balionas 100 valandų veikiamas 30 % sieros rūgšties tirpalu (akumuliatorių rūgštis, kurios specifinis sunkis 1,219) ir taikomas 3 000 kPa slėgis. Per bandymą bent 20 % bendro baliono ploto turi pasidengto sieros rūgšties tirpalu.
 Tada balionas pateikiamas trūkimo bandymui, kaip nustatyta šio priedo 2.2. punkte.
 2.10.2. Bandymo aiškinimas
 Išmatuotas trūkstamasis slėgis turi siekti bent 85 % baliono trūkstamojo slėgio.
 2.10.3. Pakartotinis bandymas
 Rūgštinės aplinkos bandymą leidžiama kartoti.
 Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.
 Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 2.11. Ultravioletinės (UV) spinduliuotės bandymas
 2.11.1. Bandymo procedūra
 Kai balionas veikiamas tiesioginės saulės šviesos (taip pat ir per stiklą), UV spinduliuotė gali paveikti polimerines medžiagas. Todėl gamintojas turi įrodyti, kad išorinio sluoksnio medžiaga gali būti atspari UV spinduliuotei visą 20 metų naudojimo trukmę.
 a)
 Jei išorinis sluoksnis atlieka mechaninę (svorio laikymo) funkciją, po tipinės UV spinduliuotės poveikio su balionu atliekamas trūkimo bandymas pagal šio priedo 2.2. punkto reikalavimus.
 b)
 Jei išorinis sluoksnis atlieka apsauginę funkciją, gamintojas turi įrodyti, kad danga 20 metų išliks sveika ir apatinius struktūros sluoksnius apsaugos nuo atitinkamos UV spinduliuotės.
 2.11.2. Bandymo aiškinimas
 Kai išorinis sluoksnis atlieka mechaninę funkciją, balionas turi atitikti trūkimo bandymo reikalavimus, kaip nustatyta šio priedo 2.2. punkte.
 2.11.3. Pakartotinis bandymas
 Ultravioletinio spinduliavimo bandymą leidžiama kartoti.
 Antrasis bandymas atliekamas su dviem balionais, kurie pagaminti eilės tvarka po pirmojo tos pačios partijos baliono.
 Jeigu šių bandymų rezultatai priimtini, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama.
 Jeigu vieno arba abiejų pakartotinių bandymų rezultatai neatitinka reikalavimų, partija turi būti atmesta.
 (1) Šiuos bandinius galima paimti iš vieno baliono.
 (2) Prie baliono galima tvirtinti papildomus pagalbinius reikmenis, atlikti jų pakeitimus ir išplėtimus, neatliekant pakartotinių bandymų, jei apie tai pranešama balionui patvirtinimą suteikusiam administracijos padaliniui ir pripažįstama, kad tai neturės pastebimo neigiamo poveikio. Administracijos padalinys gali prašyti, kad atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą bandymų ataskaitą. Balionas ir jo pagalbinių reikmenų konfigūracija nurodomi 2B priedo 1 priedėlyje.
 1 priedėlis
 1 brėž.
 Pagrindinių išilginių sandūrinio suvirinimo siūlių tipai
 2 brėž.
 Žiedinio sandūriniio suvirinimo siūlė
 3 brėž.
 Apsagstytų suvirintų plokštelių pavyzdžiai
 4 brėž.
 Suvirintų žiedų su jungtimi pavyzdžiai
 2 priedėlis
 1 brėž.
 Balionai su išilginėmis ir žiedinėms virintinėmis siūlėmis, bandinių vieta
 2a brėž.
 Tik balionai su žiedinėmis virintinėmis siūlėmis ir šone sumontuotais vožtuvų blokais; bandinių vieta
 2b brėž.
 Tik balionai su žiedinėmis virintinėmis siūlėmis ir prie galo pritvirtintu vožtuvo kyšuliu ir (arba) plokštele.
 3 priedėlis
 1 brėž.
 Lenkimo bandymo schema
 2 brėž.
 Bandinys tempimo bandymą atliekant statmenai virintinei siūlei
 4 priedėlis
 Pastaba: Torasferiniams galams
 H/D ir formos koeficiento C santykis
 Formos koeficiento C, skirto H/D, vertės nuo 0,20 iki 0,25
 H/D ir formos koeficiento C santykis
 Formos koeficiento C, skirto H/D, vertės nuo 0,25 iki 0,50
 5 priedėlis
 SPECIALIŲJŲ TALPYKLŲ PAVYZDŽIAI
 6 priedėlis
 MEDŽIAGŲ BANDYMO METODAI
 Cheminis atsparumas
 Iš kompozicinės medžiagos gaminamo baliono medžiagos bandomos 72 valandas kambario temperatūroje pagal ISO 175 standartą.
 Cheminį atsparumą taip pat leidžiama įrodyti naudojant literatūroje pateiktus duomenis.
 Patikrinamas suderinamumas su šia terpe:
 a)
 stabdžių skysčiu;
 b)
 stiklų valikliu;
 c)
 aušinimo skysčiu;
 d)
 bešviniu benzinu;
 e)
 dejonizuoto vandens tirpalu, natrio chloridu (2,5 % pagal masę ±0,1 %), (kalcio chloridu (2,5 % pagal masę ±0,1 %) ir sieros rūgštimi, kad pakaktų pasiekti pH 4,0 ± 0,2 tirpalą.
 Bandymo priėmimo kriterijai:
 a)
 Ištisa
 Termoplastinės medžiagos ištisa po bandymo turi siekti bent 85 % pradinės ištisos. Elastomero ištisa po bandymo turi būti bent kiek didesnė nei 100 %.
 b)
 Sudedamosioms struktūros dalims (pvz., pluoštui)
 Sudedamosios struktūros dalies likutinis stipris po bandymo turi būti bent 80 % pradinio tempiamojo stiprio.
 c)
 Nestruktūrinės sudedamosios dalys (pvz., danga)
 Neturi būti jokių matomų įtrūkių.
 2. Kompozicinės medžiagos struktūra
 a)
 Rišiklyje įterpti pluoštai
 Tempimo savybės:
 ASTM 3039
 Pluošto ir gumos kompozitai
 ASTM D2343
 Stiklas, aramidas (stiklo verpalų tempimo savybės)
 ASTM D4018.81
 Anglis (nenutrūkstamos gijos tempimo savybės) su specialia pastaba dėl rišiklio
 Šlyties savybės:
 ASTM D2344
 (Lygiagretus tarpsluoksninio pluošto šlyties stiprumas, išmatuotas trumpojo strypo metodu)
 b)
 Sausi pluoštai ant izotensoido formos
 Tempimo savybės:
 ASTM D4018.81
 Anglis (nenutrūkstama gija), kiti pluoštai.
 3. Apsauginė danga
 Tiesioginėje saulės šviesoje UV spinduliuotė kenkia polimerinei medžiagai. Atsižvelgiant į įrengimą, gamintojas turi įrodyti dangos „naudojimo saugumą“.
 4. Termoplastinės sudedamosios dalys
 Termoplastinės sudedamosios dalies minkštėjimo temperatūra pagal Vicat turi būti aukštesnė kaip 70 °C. Struktūros sudedamųjų dalių minkštėjimo temperatūra pagal Vicat turi būti bent 75 °C.
 5. Termoreaktyviosios sudedamosios dalys
 Termoreaktyviosios sudedamosios dalies minkštėjimo temperatūra pagal Vicat turi būti aukštesnė kaip 70 °C.
 6. Elastomerinės sudedamosios dalys
 Elastomerinės sudedamosios dalies stiklėjimo temperatūra (Tg) turi būti žemesnė kaip –40 °C. Stiklėjimo temperatūra turi būti bandoma pagal ISO 6721 „Plastikai. Dinaminių mechaninių savybių nustatymas“. Tg pradžia apskaičiuojama pagal nubraižytą dinaminio standumo ir temperatūros grafiką; nustatant temperatūrą, kai susikerta dvi liestinės, atitinkančios grafiko nuolydžius prieš didelę standumo netektį ir po jos.
 11 PRIEDAS
 DUJŲ ĮPURŠKIMO ĮTAISŲ, DUJŲ MAIŠIKLIŲ ARBA INŽEKTORIŲ IR DEGALŲ TIEKIMO LINIJOS PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 Dujų įpurškimo įtaisas arba inžektorius
 1.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.10. punktą.
 1.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.): 1 klasė
 1.3. Klasifikavimo slėgis: 3 000 kPa.
 1.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 120 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 1.5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2 punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.2.1 punktas. Izoliavimo klasei taikomos nuostatos.
 6.15.3.1 punktas. Išjungus maitinimą taikomos nuostatos.
 6.15.4.1 punktas. Šilumos kaitos terpė (suderinamumo ir slėgio reikalavimai).
 1.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 Dujų įpurškimo įtaisas arba dujų maišiklis
 2.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.10 punktą.
 2.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.)
 2 klasė
 :
 daliai, kurios didžiausias reguliuojamas slėgis veikimo metu – 450 kPa.
 2A klasė
 :
 daliai, kurios didžiausias reguliuojamas slėgis veikimo metu – 120 kPa.
 2.3. Klasifikavimo slėgis:
 2 klasės dalys:
 450 kPa.
 2A klasės dalys:
 120 kPa.
 2.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 120 °C, kai degalų siurblys sumontuotas baliono išorėje.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 2.5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2 punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.2.1 punktas. Izoliavimo klasei taikomos nuostatos.
 6.15.3.1 punktas. Išjungus maitinimą taikomos nuostatos.
 6.15.4.1 punktas. Šilumos kaitos terpė (suderinamumo ir slėgio reikalavimai).
 2.6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Degalų tiekimo linija
 3.1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.18. punktą.
 3.2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.)
 Degalų tiekimo linijos gali būti priskiriamos 1, 2 arba 2A klasei.
 3.3. Klasifikavimo slėgis:
 1 klasės dalys
 3 000 kPa.
 2 klasės dalys
 450 kPa.
 2A klasės dalys
 120 kPa.
 3.4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 120 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 3.5. Bendrosios projektavimo taisyklės: (netaikomos)
 Taikomos bandymų procedūros
 3.6.1. 1 klasės degalų tiekimo linijoms
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 3.6.2. 2 ir (arba) 2A klasės degalų tiekimo linijoms
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 (1) Tik nemetalinėms dalims.
 (2) Tik metalinėms dalims.
 12 PRIEDAS
 DUJŲ DOZAVIMO ĮTAISO, NESUJUNGTO SU DUJŲ ĮPURŠKIMO ĮTAISU (-AIS), PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 1. Apibrėžtis: žr. šios taisyklės 2.11 punktą.
 2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.)
 2 klasė
 :
 daliai, kurios didžiausias reguliuojamas slėgis veikimo metu 450 kPa.
 2A klasė
 :
 daliai, kurios didžiausias reguliuojamas slėgis veikimo metu 120 kPa.
 3. Klasifikavimo slėgis:
 2 klasės dalys
 450 kPa.
 2A klasės dalys
 120 kPa.
 4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 120 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2 punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.3.1 punktas. Elektriniams vožtuvams taikomos nuostatos.
 6.15.4 punktas. Šilumos kaitos terpė (suderinamumo ir slėgio reikalavimai).
 6.15.5 punktas. Viršslėgio apeinamasis kanalas.
 6. Taikomos bandymų procedūros
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Pastabos:
 Dujų dozavimo įtaiso dalys (2 arba 2A klasė) turi būti sandarios, kai tos dalies išleidimo anga (-os) uždaryta (-os).
 Per viršslėgio bandymą visos išleidimo angos, įskaitant aušinimo skysčio skyriaus, turi būti uždarytos.
 (1) Tik nemetalinėms dalims.
 (2) Tik metalinėms dalims.
 13 PRIEDAS
 SLĖGIO IR (ARBA) TEMPERATŪROS JUTIKLIO PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 1. Apibrėžtis
 Slėgio jutiklis: žr. šios taisyklės 2.13. punktą.
 Temperatūros jutiklis: žr. šios taisyklės 2.13. punktą.
 2. Sudedamosios dalies klasifikavimas (pagal 2 punkto 1 brėž.):
 Slėgio ir temperatūros jutikliai gali būti priskirti 1, 2 arba 2A klasei.
 3. Klasifikavimo slėgis:
 1 klasės dalys:
 3 000 kPa.
 2 klasės dalys:
 450 kPa.
 2A klasės dalys:
 120 kPa.
 4. Projektinė temperatūra:
 nuo –20 °C iki 120 °C.
 Nurodytas vertes viršijančiai temperatūrai taikomos specialios bandymų sąlygos.
 5. Bendrosios projektavimo taisyklės:
 6.15.2 punktas. Elektros izoliacijai taikomos nuostatos.
 6.15.4.1 punktas. Šilumos kaitos terpė (suderinamumo ir slėgio reikalavimai).
 6.15.6.2 punktas. Dujų srauto blokavimas.
 Taikomos bandymų procedūros
 6.1. 1 klasės dalims
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 Atsparumas sausam karščiui
 15 priedo 13 punktas (1)
 Sendinimas ozonu
 15 priedo 14 punktas (1)
 Valkšnumas
 15 priedo 15 punktas (1)
 Temperatūros ciklas
 15 priedo 16 punktas (1)
 6.2. 2 arba 2A klasės dalims
 Viršslėgio bandymas
 15 priedo 4 punktas
 Išorinis nuotėkis
 15 priedo 5 punktas
 Aukšta temperatūra
 15 priedo 6 punktas
 Žema temperatūra
 15 priedo 7 punktas
 SND suderinamumas
 15 priedo 11 punktas (1)
 Atsparumas korozijai
 15 priedo 12 punktas (2)
 (1) Tik nemetalinėms dalims.
 (2) Tik metalinėms dalims.
 14 PRIEDAS
 ELEKTRONINIO VALDYMO ĮTAISO PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 1. Elektroninis valdymo įtaisas gali būti bet koks įtaisas, kuriuo kontroliuojamas SND suvartojimas variklyje ir išjungiamas SND sistemos nuotolinio valdymo pagalbinio vožtuvo(-ų), išjungimo vožtuvų ir degalų siurblio išjungimą, jei pramušamas degalų tiekimo vamzdelis ir (arba) užgęsta variklis.
 2. Pagalbinių išjungimo vožtuvų išjungimo delsa užgesus varikliui gali būti ne ilgesnė kaip 5 sekundės.
 3. Elektroninis valdymo įtaisas turi atitikti svarbius elektromagnetinio suderinamumo (EMC) reikalavimus pagal taisyklę Nr. 10 su 02 serijos pakeitimais arba lygiaverčius reikalavimus.
 4. Joks vožtuvas neturi atsidaryti nekontroliuojant tais atvejais, kai įvyksta transporto priemonės elektros sistemos gedimas.
 5. Kai elektros maitinimas išjungtas arba jo nėra, elektroninio valdymo įtaiso gali turi būti neaktyvuota.
 15 PRIEDAS
 BANDYMO PROCEDŪROS
 1. Klasifikavimas
 1.1. Transporto priemonėse naudojamos SND sudedamosios dalys klasifikuojamos atsižvelgiant į didžiausią eksploatacinį slėgį ir funkciją pagal šios taisyklės 2 skyrių.
 1.2. Sudedamųjų dalių klasifikavimas lemia, kokius bandymus reikės atlikti tvirtinant sudedamųjų dalių arba jų pačių dalių tipą.
 2. Taikomos bandymų procedūros
 1 lentelėje parodyta taikoma bandymų tvarka, kuri priklauso nuo klasifikavimo.
 1 lentelė
 Bandymas
 1 klasė
 2(A) klasė
 3 klasė
 Punktas
 Viršslėgis
 x
 x
 x
 4.
 Išorinis nuotėkis
 x
 x
 x
 5.
 Aukšta temperatūra
 x
 x
 x
 6.
 Žema temperatūra
 x
 x
 x
 7.
 Lizdo nuotėkis
 x
 x
 8.
 Patvarumo ir (arba) funkciniai bandymai
 x
 x
 9.
 Veikimo bandymas
 x
 10.
 SND suderinamumas
 x
 x
 x
 11.
 Atsparumas korozijai
 x
 x
 x
 12.
 Atsparumas sausam karščiui
 x
 x
 13.
 Sendinimas ozonu
 x
 x
 14.
 Valkšnumas
 x
 x
 15.
 Temperatūros ciklas
 x
 x
 16.
 Suderinamumas su šilumos kaitos skysčiu
 x
 3. Bendrieji reikalavimai
 3.1. Nuotėkio bandymai turi būti atliekami naudojant suslėgtąsias dujas, pvz., orą arba azotą.
 3.2. Norint pasiekti hidrostatinio stiprumo bandymui būtiną slėgį, galima naudoti vandenį ar kitą skystį.
 3.3. Visos bandymo vertės turi rodyti naudotos bandymo terpės tipą, jei taikoma.
 3.4. Nuotėkio ir hidrostatinio stiprumo bandymai turi būti atliekami ne trumpiau kaip 1 minutę.
 3.5. Visi bandymai atliekami 20 ± 5 °C kambario temperatūroje, jei nenurodyta kitaip.
 4. Viršslėgio bandymas hidraulinėmis sąlygomis
 Atliekant 1 lentelėje nustatytą hidraulinį bandymą (slėgis 2,25 karto aukštesnis už didžiausią klasifikavimo slėgį) sudedamoji dalis, kurioje yra SND, turi bent 1 minutę išlikti be jokių matomų trūkimo arba ilgalaikės deformacijos požymių, kai aukšto slėgio dalies išleidimo anga uždengta).
 Pavyzdžiai, su kuriais jau atliktas 9 punkte nurodytas patvarumo bandymas, prijungiami prie hidrostatinio slėgio šaltinio. Hidrostatinio slėgio tiekimo vamzdyne montuojamas automatiškai užsidarantis vožtuvas ir slėgio matuoklis, kurio slėgio matavimo intervalas nuo 1,5 iki 2 kartų didesnis už bandymo slėgį.
 2 lentelėje parodytas klasifikavimo slėgis ir slėgiai, kurie turi būti taikomi per viršslėgio bandymą pagal klases
 2 lentelė
 Sudedamosios dalies klasifikavimas
 Klasifikavimo slėgis
 [kPa]
 Hidraulinio bandymo slėgis viršslėgio bandymui
 [kPa]
 1, 3 klasė
 3 000
 6 750
 2A klasė
 120
 270
 2 klasė
 450
 1 015
 5. Išorinio nuotėkio bandymas
 5.1. Sudedamojoje dalyje neturi būti nuotėkio per pagrindo arba korpuso sandariklius ar kitas jungtis, liejinyje neturi būti akytumo, kai bandoma pagal 5.3. punktą, taikant bet kokį slėgį nuo 0 iki 3 lentelėje nurodyto slėgio. Pirmiau pateikti nurodymai laikomi įvykdyti, jei laikomasi 5.4. punkto nuostatų.
 5.2. Bandymas atliekamas laikantis tokių sąlygų:
 i)
 patalpos temperatūra
 ii)
 mažiausia eksploatacinė temperatūra
 iii)
 didžiausia eksploatacinė temperatūra
 Didžiausia ir mažiausia eksploatacinė temperatūra pateikta prieduose.
 5.3. Per šį bandymą bandoma įranga (EUT) bus prijungta prie aerostatinio slėgio šaltinio, 1,5 karto didesnio už aukščiausią slėgį, o 3 klasės sudedamosios dalies atveju 2,25 karto didesnio už aukščiausią klasifikavimo slėgį. Slėgio tiekimo vamzdyne montuojamas automatiškai užsidarantis vožtuvas ir slėgio matuoklis, kurio slėgio matavimo intervalas nuo 1,5 iki 2 kartų didesnis už bandymo slėgį. Slėgio matuoklis montuojamas tarp automatiškai užsidarančio vožtuvo ir bandomo pavyzdžio. Taikant bandymo slėgį, pavyzdys turėtų būti panardinamas į vandenį, kad būtų nustatytas nuotėkis, arba turėtų būti taikomas kitas lygiavertis bandymo metodas (srauto matavimo arba slėgio kritimo).
 3 lentelė
 Nuotėkio bandymo slėgių klasifikavimas pagal klases
 Sudedamosios dalies klasifikavimas
 Klasifikavimo slėgis
 [kPa]
 Bandymo slėgis nuotėkio bandymui
 [kPa]
 1 klasė
 3 000
 4 500
 2A klasė
 120
 180
 2 klasė
 450
 675
 3 klasė
 3 000
 6 750
 5.4. Išorinis nuotėkis turi būti mažesnis nei prieduose nustatyti reikalavimai arba, jei reikalavimai nepaminėti, turi būti mažesnis kaip 15 cm3/valandą, jei išleidimo anga uždengta, o dujų slėgis lygus nuotėkio bandymo slėgiui.
 6. Aukštos temperatūros bandymas
 Sudedamojoje dalyje, kurioje yra SND, neturi būti didesnio kaip 15 cm3/valandą nuotėkio, kai išleidimo anga uždengta, eksploatacinė temperatūra maksimali, o dujų slėgis, kaip nurodyta prieduose, toks pat, kaip ir atliekant nuotėkio bandymą (5.3 punkto 3 lentelė). Sudedamoji dalis tokioje temperatūroje kondicionuojama mažiausiai 8 valandas.
 7. Žemos temperatūros bandymas
 Sudedamojoje dalyje, kurioje yra SND, neturi būti didesnio kaip 15 cm3/valandą nuotėkio, kai išleidimo anga uždengta, eksploatacinė temperatūra minimali (–20 °C), o dujų slėgis toks pat, kaip ir atliekant nuotėkio bandymą (5.3 punkto 3 lentelė). Sudedamoji dalis šioje temperatūroje kondicionuojama mažiausiai 8 valandas.
 8. Vožtuvo lizdo nuotėkio bandymas
 Pateikti lizdo nuotėkio bandymai atliekami su pagalbinio vožtuvo arba pripildymo įrenginio pavyzdžiais, su kuriais prieš tai buvo atliktas 5 punkte aprašytas išorinio nuotėkio bandymas.
 8.1.1. Vožtuvo lizdo nuotėkio bandymai atliekami bandomą vožtuvą prijungus prie aerostatinio slėgio šaltinio: vožtuvas yra uždarymo padėtyje, jo išleidimo anga atidaryta. Slėgio tiekimo vamzdyne montuojamas automatiškai užsidarantis vožtuvas ir slėgio matuoklis, kurio slėgio matavimo intervalas nuo 1,5 iki 2 kartų didesnis už bandymo slėgį. Slėgio matuoklis montuojamas tarp automatiškai užsidarančio vožtuvo ir bandomo pavyzdžio. Bandymo slėgio poveikio sąlygomis, atliekamas nuotėkio stebėjimas, atvertą išleidimo angą panardinus į vandenį, jei nenurodyta kitaip.
 8.1.2. Atitiktis 8.2.–8.8. punkto reikalavimams nustatoma vamzdyno galą prijungus prie vožtuvo išleidimo angos. Atvira šio vamzdžio išleidimo anga dedama į apverstą sugraduotą cilindrą, kuris sukalibruotas kubiniais centimetrais. Apverstas cilindras užsandarinamas hidroizoliacija. Aparatas turi būti įrengiamas taip, kad:
 1)
 išleidimo angos vamzdelis būtų apytiksliai 13 mm virš vandens lygio apverstame sugraduotame cilindre, ir
 2)
 vanduo sugraduoto cilindro viduje ir išorėje būtų tame pačiame lygyje. Po tokio įrengimo registruojamas vandens lygis sugraduotame cilindre. Kai vožtuvas uždarytas, kaip įprasto naudojimo metu, į jo įleidimo angą ne trumpiau kaip 2 minutes tiekiamas nustatyto bandymo slėgio oras arba azotas. Šiuo momentu, jei būtina, pakoreguojama sugraduoto cilindro vertikali padėtis, kad vandens lygis jo viduje ir išorėje būtų toks pat.
 Bandymo pabaigoje, kai vandens lygis sugraduoto cilindro viduje ir išorėje yra vienodas, vėl registruojamas vandens lygis cilindro viduje. Pasikeitus tūriui sugraduotame cilindre, nuotėkio greitis apskaičiuojamas pagal šią formulę:
 kur:
 V1
 =
 nuotėkio greitis, oro arba azoto kubiniai centimetrai per valandą.
 Vt
 =
 tūrio padidėjimas sugraduotame cilindre atliekant bandymą.
 t
 =
 bandymo laikas minutėmis.
 P
 =
 barometrinis slėgis atliekant bandymą (kPa).
 T
 =
 aplinkos temperatūra atliekant bandymą (K).
 8.1.3. Užuot taikant pirmiau aprašytą būdą, nuotėkis gali būti matuojamas srauto matuokliu, įtaisytu bandomo vožtuvo įleidimo pusėje. Srauto matuoklis turi rodyti tiksliai, atsižvelgiant į naudojamą bandymo skystį, leidžiamos didžiausios nuotėkio normos.
 8.2. Uždarymo vožtuvo lizde, kai uždarymo vožtuvas uždarytas, neturi būti nuotėkio bet kokio aerostatinio slėgio nuo 0 iki 3 000 kPa poveikio sąlygomis.
 8.3. Atbuliniame vožtuve su elastingu lizdu, kai vožtuvas uždarytas, neturi būti nuotėkio bet kokio aerostatinio slėgio nuo 50 iki 3 000 kPa poveikio sąlygomis.
 8.4. Atbuliniame vožtuve su metalo trinčiai su metalu pritaikytu lizdu, kai vožtuvas uždarytas, neturi būti didesnio kaip 0,50 dm3/valandą nuotėkio, kai įleidimo slėgis pakyla iki bandymo slėgio pagal 5.3. punkte pateiktą 3 lentelę.
 8.5. Viršutinio atbulinio vožtuvo, naudojamo pripildymo įrenginio mazge, lizde neturi būti nuotėkio bet kokio aerostatinio slėgio nuo 50 iki 3 000 kPa poveikio sąlygomis.
 8.6. Pagalbinės movos lizde, kai mova uždaryta, neturi būti nuotėkio bet kokio aerostatinio slėgio nuo 0 iki 3 000 kPa poveikio sąlygomis.
 8.7. Dujų vamzdelio viršslėgio vožtuvo vidinis nuotėkis turi būti ne didesnis kaip 3 000 kPa.
 8.8. Viršslėgio vožtuve (išleidimo vožtuve) vidinis nuotėkis neturi būti didesnis kaip 2 600 kPa.
 9. Patvarumo bandymas
 9.1. Pripildymo įrenginys arba pagalbinis vožtuvas turi atitikti 5 ir 8 punktuose aprašyto nuotėkio bandymo reikalavimus po tam tikro skaičiaus atidarymo ir uždarymo ciklų, kaip minėta prieduose.
 9.2. Uždarymo vožtuvas turi būti bandomas užkimšus vožtuvo išleidimo angą. Vožtuvo korpusas pripildomas n-heksano, vožtuvo įleidimo angoje taikomas 3 000 kPa slėgis.
 9.3. Patvarumo bandymas atliekamas ne didesne kaip 10 kartų per minutę sparta. Uždarymo vožtuvo uždarymo sukimo momentas turi būti suderintas su smagračio, veržliarakčio arba kitų vožtuvą valdyti naudojamų priemonių dydžiu.
 9.4. Iš karto po patvarumo bandymo atliekami atitinkami išorinio ir lizdo nuotėkio bandymai, kaip aprašyta 5 ir 8 punktuose.
 80 % užpildo ribotuvo patvarumas
 9.5.1. 80 % užpildo ribotuvas turi išlaikyti 6 000 pilnutinių pripildymo ciklų iki didžiausio pripildymo laipsnio.
 10. Eksploatavimo bandymai
 Viršslėgio vožtuvo (dujų vamzdelio) eksploatavimo bandymas
 10.1.1. Viršslėgio vožtuvų atveju išleidimo pradžios ir pakartotinio sandarinimo slėgio bandymams naudojami trys visų dydžių, konstrukcijų ir nustatymo pavyzdžiai. Tas pats trijų vožtuvų rinkinys turi būti naudojamas srauto pralaidumo bandymams ir atliekant kitokį pateiktuose punktuose nurodytą stebėjimą.
 Atliekant 10.1.2. ir 10.1.4. punktuose aprašytus 1 ir 3 bandymus, su kiekvienu iš trijų bandymo vožtuvų atliekami ne mažiau kaip du nuoseklūs išleidimo pradžios ir pakartotinio sandarinimo slėgio stebėjimo tyrimai.
 Viršslėgio vožtuvų išleidimo pradžios ir pakartotinio sandarinimo slėgis. 1 bandymas
 10.1.2.1. Prieš srauto pralaidumo bandymą kiekvieno iš trijų specialaus dydžio, konstrukcijos ir nustatymo viršslėgio vožtuvų išleidimo pradžios slėgis nuo slėgių vidurkio turi skirtis ne daugiau kaip ±3 %, bet kiekvieno iš trijų vožtuvų išleidimo pradžios slėgis turi siekti ne mažiau kaip 95 % ir ne daugiau kaip 105 % ant vožtuvo pažymėto nustatytojo slėgio.
 10.1.2.2. Viršslėgio vožtuvo pakartotinio sandarinimo slėgis prieš srauto pralaidumo bandymą turi siekti ne mažiau kaip 50 % iš pradžių nustatyto išleidimo pradžios slėgio.
 10.1.2.3. Viršslėgio vožtuvas prijungiamas prie oro arba kito aerostatinio tiekimo šaltinio, galinčio išlaikyti bent 500 kPa aukštesnį efektyvųjį slėgį, palyginti su pažymėtu bandomo vožtuvo nustatytuoju slėgiu. Slėgio tiekimo vamzdyne montuojamas automatiškai užsidarantis vožtuvas ir slėgio matuoklis, kurio slėgio matavimo intervalas nuo 1,5 iki 2 kartų didesnis už bandymo slėgį. Slėgio matuoklis montuojamas vamzdyne tarp bandomo vožtuvo ir automatiškai užsidarančio vožtuvo. Išleidimo pradžios ir pakartotinio sandarinimo slėgis turi būti stebimas per vandens nepraleidžiančią sklendę, kurios gylis ne didesnis kaip 100 mm.
 10.1.2.4. Užregistravus vožtuvo išleidimo pradžios slėgį, slėgis, palyginti su išleidimo pradžios slėgiu, turi būti padidintas tiek, kad vožtuvas pajudėtų nuo lizdo. Tada uždarymo vožtuvas sandariai uždaromas, o vandens nepraleidžianti sklendė ir slėgio matuoklis atidžiai stebimi. Slėgis, kuriam esant burbulai pro vandens nepraleidžiančią sklendę nebesiveržia, registruojamas kaip vožtuvo pakartotinio sandarinimo slėgis.
 Viršslėgio vožtuvų srauto pralaidumas. 2 bandymas
 10.1.3.1. Kiekvieno iš trijų specialaus dydžio, konstrukcijos ir nustatymo viršslėgio vožtuvų srauto pralaidumas turi patekti į 10 % didžiausio pastebėto pralaidumo intervalą.
 10.1.3.2. Atliekant srauto pralaidumo bandymus su kiekvienu vožtuvu, neturi būti pastebėta jokių vibravimo arba kitokių neįprasto veikimo požymių.
 10.1.3.3. Kiekvieno vožtuvo išleidimo slėgis turi būti ne mažesnis kaip 65 % iš pradžių užregistruoto išleidimo pradžios slėgio.
 10.1.3.4. Srauto pralaidumo bandymas su viršslėgio vožtuvu atliekamas tuomet, kai srauto slėgis didžiausią nustatytą slėgį viršija 120 %.
 10.1.3.5. Viršslėgio vožtuvo srauto pralaidumo bandymas atliekamas naudojant prie atitinkamo pajėgumo ir slėgio oro tiekimo šaltinio prijungus tinkamai suprojektuotą ir sukalibruotą diafragminį srauto matuoklį su jungtimi. Jeigu galutiniai rezultatai bus tokie patys, galima atlikti kitokius nei čia aprašyta srauto matuoklio pakeitimus ir naudoti kitokią aerostatinio srauto terpę.
 10.1.3.6. Srauto matuoklis tvirtinamas prie pakankamo ilgio vamzdžio prieš diafragmą ir už jos arba naudojami kitokie įtaisai, įskaitant stabilizavimo įtaisus, kuriais užtikrinama, kad diafragmos vietoje nebūtų jokių trikdžių atsižvelgiant į diafragmos ir vamzdžio skersmens santykį.
 Jungtys, tarp kurių išdėstoma ir priveržiama diafragma, turi būti su slėgio mažinimo prietaiso linijomis, prijungtomis prie slėgmačio. Šis prietaisas rodo diafragmos slėgio skirtumą, o rodmuo naudojamas srautui apskaičiuoti. Sukalibruotas slėgio matuoklis montuojamas matavimo vamzdžio dalyje pasroviui nuo diskinės diafragmos. Šis matuoklis rodo srauto slėgį, o rodmuo taip pat naudojamas srautui apskaičiuoti.
 10.1.3.7. Temperatūros rodytuvas turi būti prijungiamas prie matavimo vamzdžio pasroviui nuo diskinės diafragmos, kad rodytų į apsauginį vožtuvą patenkančio oro temperatūrą. Šio prietaiso rodmeniu turi būti remiamasi atliekant apskaičiavimus, kad oro srauto temperatūra būtų pataisyta iki 15 °C pagrindinės temperatūros. Turi būti naudojamas barometras, rodantis vyraujantį atmosferinį slėgį.
 Barometro rodmuo pridedamas prie rodomo oro srauto matuoklio slėgio. Šiuo absoliučiuoju slėgiu panašiai remiamasi atliekant srauto apskaičiavimus. Srauto matuoklį pasiekiančio oro slėgis valdomas tinkamu vožtuvu, įtaisytu oro tiekimo vamzdyne prieš srauto matuoklį. Bandomas viršslėgio vožtuvas turi būti prijungiamas prie srauto matuoklio išleidimo galo.
 10.1.3.8. Atlikus visus pasirengimo srauto pralaidumo bandymams darbus, oro tiekimo linijoje esantis vožtuvas lėtai atidaromas ir bandomam vožtuvui taikomas slėgis didinamas iki atitinkamo srauto slėgio. Per šį intervalą slėgis, kurį pasiekus vožtuvas atsiveria su garsu, registruojamas kaip pokštelėjimo slėgis.
 10.1.3.9. Iš anksto nustatytas srauto slėgis trumpam išlaikomas pastovus, kol prietaisų rodmenys stabilizuojami. Srauto slėgio matuoklio, slėgių skirtumo slėgmačio ir oro srauto temperatūros indikatoriaus rodmenys registruojami vienu metu. Tada slėgis sumažinamas, kol nebėra srauto iš vožtuvo.
 Slėgis, kuriam esant visa tai vyksta, registruojamas kaip vožtuvo išleidimo slėgis.
 10.1.3.10. Naudojant užregistruotus duomenis ir žinomą srauto matuoklio diafragmos koeficientą, bandomo viršslėgio vožtuvo oro srauto pralaidumas apskaičiuojamas pagal šią formulę:
 kur:
 Q
 =
 viršslėgio vožtuvo srauto pralaidumas – m3/min. oro 100 kPa absoliučiojo slėgio ir 15 °C temperatūros poveikio sąlygomis.
 Fb
 =
 pagrindinis srauto matuoklio diafragmos koeficientas 100 kPa absoliučiojo slėgio ir 15 °C temperatūros poveikio sąlygomis.
 Ft
 =
 oro srauto temperatūros koeficientas užregistruotai temperatūrai pakeisti į pagrindinę 15 °C temperatūrą.
 h
 =
 slėgių skirtumas matuoklio diafragmoje (kPa).
 p
 =
 į viršslėgio vožtuvą patenkančio oro srauto absoliutusis slėgis kPa (užregistruotas matuoklio slėgis ir užregistruotas barometrinis slėgis).
 60
 =
 daliklis lygčiai pakeisti iš m3/valandą į m3/minutę.
 10.1.3.11. Trijų viršslėgio vožtuvų vidutinis srauto pralaidumas apvalinamas iki artimiausių penkių vienetų ir laikomas to specialaus dydžio, konstrukcijos ir nustatymo vožtuvo srauto pralaidumu.
 Viršslėgio vožtuvų išleidimo pradžios ir pakartotinio sandarinimo slėgių pakartotinis patikrinimas. 3 bandymas
 10.1.4.1. Po srauto pralaidumo bandymų viršslėgio vožtuvo išleidimo pradžios slėgis turi būti ne žemesnis kaip 85 %, o pakartotinio sandarinimo slėgis turi būti ne žemesnis kaip 80 % pirminio išleidimo pradžios slėgio ir pakartotinio sandarinimo slėgio, užregistruoto atlikus 10.1.2. punkto 1 bandymą.
 10.1.4.2. Šie bandymai atliekami praėjus maždaug 1 valandai po srauto pralaidumo bandymo; bandymo procedūra yra tokia pati, kaip aprašytoji 10.1.2. punkto 1 bandyme.
 Dujų srauto ribotuvo eksploatavimo bandymas
 10.2.1. Dujų srauto ribotuvas turi veikti ne daugiau kaip 10 % virš ir ne mažiau kaip 20 % žemiau gamintojo nustatyto projektinio uždarymo srauto pralaidumo ir turi automatiškai užsidaryti, kai slėgio skirtumas, atliekant toliau aprašytus eksploatavimo bandymus, palyginti su vožtuvu, yra ne didesnis kaip 100 kPa.
 10.2.2. Šie bandymai atliekami su trimis kiekvieno dydžio ir tipo vožtuvų pavyzdžiais. Tik skysčiui pritaikytas vožtuvas bandomas su vandeniu, kitais atvejais bandymai atliekami ir su oru, ir su vandeniu. Išskyrus 10.2.3. punkto nurodymus, atskiri bandymai atliekami su kiekvienu pavyzdžiu, įtaisytu vertikalioje ir horizontalioje padėtyse bei apvertus. Bandymai su oru turi būti atliekami prie bandymų pavyzdžio neprijungus vamzdyno arba bet kitokio apribojimo.
 10.2.3. Tik vienai padėčiai pritaikytas vožtuvas gali būti bandomas tik toje padėtyje.
 10.2.4. Bandymas su oru turi būti atliekamas naudojant tinkamai sukonstruotą ir sukalibruotą jungties tipo diafragminį srauto matuoklį, prijungtą prie tinkamo pajėgumo ir slėgio oro tiekimo šaltinio.
 10.2.5. Bandymo pavyzdys turi būti prijungiamas prie srauto matuoklio išleidimo angos. Turi būti sumontuotas slėgmatis arba ne didesniais kaip 3 kPa padalomis sukalibruotas slėgio matuoklis uždarymo slėgiui rodyti prieš srovę nuo bandymo pavyzdžio.
 10.2.6. Bandymas atliekamas lėtai didinant pro slėgmatį tekančio oro srautą, kol užsidaro kontrolinis vožtuvas. Užsidarymo momentu turi būti registruojamas diafragminio srauto matuoklio rodomo slėgio ir matuoklio rodomo uždarymo slėgio skirtumas. Tada apskaičiuojama srauto sparta uždarymo metu.
 10.2.7. Galima naudoti kitokių rūšių srauto matuoklius ir dujas (išskyrus orą).
 10.2.8. Bandymas su vandeniu atliekamas naudojant skysčio srauto matuoklį (arba jam lygiavertį), montuojamą vamzdyno sistemoje, kurio slėgio pakanka reikiamam srautui užtikrinti. Į sistemą įtraukiamas įleidimo angos pjezometras arba vamzdis, kuris bent vieno vamzdžio dydžiu didesnis už bandytiną vožtuvą; srauto reguliavimo vožtuvas prijungiamas tarp srauto matuoklio ir pjezometro. Siekiant sumažinti staigaus slėgio pokyčio poveikį užsidarant dujų srauto ribotuvui, galima naudoti žarną, hidrostatinio reguliavimo vožtuvą arba juos abu.
 10.2.9. Bandymo pavyzdys turi būti prijungtas prie pjezometro išleidimo angos. Prie slėgio mažinimo prietaiso prieš srovę nuo bandymo pavyzdžio turi būti prijungiamas slėgmatis arba sukalibruotas lėtinimo tipo slėgio matuoklis, leidžiantis matuoti rodmenis 0–1 440 kPa intervalu. Prijungiama tarp slėgio matuoklio ir slėgio mažinimo prietaiso naudojant guminę žarną, kai vožtuvas sumontuotas matuoklio įleidimo angoje, kad iš sistemos būtų galima išleisti orą.
 10.2.10. Prieš bandymą srauto reguliavimo vožtuvas turi būti iš lėto atidaromas, kai išleidimo vožtuvas greta slėgio matuoklio atidarytas, kad iš sistemos būtų pašalintas oras. Tada išleidimo vožtuvas uždaromas ir bandymas atliekamas iš lėto didinant srautą, kol užsidaro kontrolinis vožtuvas. Per bandymą slėgio matuoklis montuojamas tokiame pačiame lygyje kaip bandymo pavyzdys. Uždarymo momentu registruojama srauto sparta ir uždarymo slėgis. Kai dujų srauto ribotuvas yra uždarymo padėtyje, turi būti registruojamas nuotėkis arba srauto apėjimo sparta.
 10.2.11. Pripildymo įrenginyje naudojamas dujų srauto ribotuvas uždaromas automatiškai, kai slėgio skirtumas ne didesnis kaip 138 kPa, jei bandoma taip, kaip aprašyta toliau.
 10.2.12. Šie bandymai atliekami su trimis kiekvieno dydžio vožtuvų pavyzdžiais. Bandymai turi būti atliekami naudojant orą, o su kiekvienu vertikaliai ir horizontaliai įtaisytu pavyzdžiu atliekami atskiri bandymai. Bandymai atliekami taip, kaip aprašyta 10.2.4.–10.2.7. punktuose, pripildymo įrenginio žarnos jungtį prijungus prie bandymo pavyzdžio, o viršutinį atbulinis vožtuvą atidarius.
 Išleidimo spartos bandymas
 10.3.1. Baliono pripildymą ribojančio įtaiso veikimas išbandomas taikant 20, 50 ir 80 l/min. pripildymo greičius arba iki didžiausios srauto spartos, kai absoliutusis slėgis iki vožtuvo yra 700 kPa.
 Pildymo ribotuvo patvarumo bandymas
 Baliono pripildymą ribojantis įtaisas turi išlaikyti 6 000 pilnutinių pripildymo ciklų iki didžiausio pripildymo laipsnio.
 10.4.1. Taikymo sritis
 Bet koks baliono pripildymą ribojantis įtaisas su plūde po bandymų patikrinamas, siekiant nustatyti, ar:
 —
 galima juo baliono pripildymą apriboti iki 80 % jo tūrio arba mažiau;
 —
 jį uždarius, baliono neleidžiama pildyti didesne kaip 0,5 litro/minutę sparta;
 siekiant užtikrinti, kad įtaisas būtų sukonstruotas išlaikyti tikėtiną dinaminės vibracijos įtampius ir garantuoti, kad eksploatavimo vibracijos aplinkoje nepablogės eksploatavimo savybės bei nebus gedimų, taikoma viena iš 10.5.5. punkte pateiktų bandymo procedūrų.
 Vibracijos bandymo procedūra
 10.5.1. Įrangos ir montavimo metodikos
 Bandymo elementas tvirtinamas prie vibracijos įrangos įprastomis montavimo priemonėmis arba tiesiogiai prie vibracijos sužadinimo generatoriaus ar perėjimų lentelės, arba naudojant tikslų įtaisą, kuriuo galima sudaryti nustatytos vibracijos sąlygas. Pagreičio lygiui arba amplitudės lygiui ir dažniui matuoti ir (arba) registruoti naudojama įranga turi veikti bent 10 % išmatuotos vertės tikslumu.
 10.5.2. Procedūros pasirinkimas
 Tipo patvirtinimą suteikiančios institucijos nuožiūra bandymai atliekami taikant bet kurią iš procedūrų: arba 10.5.5. punkte aprašytą A procedūrą, arba 10.5.6. punkte aprašytą B procedūrą.
 10.5.3. Bendrosios nuostatos
 Nurodyti bandymai atliekami išilgai kiekvienos iš trijų bandymo elemento stačiakampio ašių.
 A procedūra
 10.5.4.1. Rezonanso paieška
 Pildymo ribotuvo rezonanso dažniai nustatomi lėtai kaitaliojant taikomos vibracijos dažnį nustatytame intervale, esant sumažintiems bandymo lygiams, tačiau amplitudė turi būti pakankama, kad aktyvuotų elementą. Sinusoidinio rezonanso paieška gali būti atliekama naudojant bandymo lygį ir taikant ciklų bandymui nustatytą ciklų laiką, jei rezonanso paieškos laikas įtrauktas į 10.5.5.3. punkte nurodytą būtiną ciklų bandymo laiką.
 10.5.4.2. Rezonanso intervalo bandymas
 Bandymo elementas turi vibruoti 30 minučių išilgai kiekvienos ašies pačių didžiausių 10.5.5.1. punkte nustatytų rezonanso dažnių sąlygomis. Bandymo lygis turi būti 1,5 g (14,7 m/s2). Jei bet kurioje iš ašių nustatomi daugiau kaip keturi reikšmingi rezonanso dažniai, šiam bandymui turi būti pasirinkti keturi intensyviausi rezonanso dažniai. Jei atliekant bandymą įvyksta rezonanso dažnio pokytis, registruojamas jo atsiradimo laikas ir dažnis nedelsiant koreguojamas, kad būtų išlaikyta didžiausio rezonanso sąlyga. Užregistruojamas galutinis rezonanso dažnis. Bendras intervalo bandymo laikas įtraukiamas į būtiną 15.5.5.3. punkto ciklų bandymo laiką.
 10.5.4.3. Sinusoidės ciklų bandymas
 Bandymo elementas turi sinusoidiškai vibruoti tris valandas išilgai kiekvienos savo stačiakampės ašies, kai:
 —
 pagreičio lygis 1,5 g. (14,7 m/s2),
 —
 dažnio intervalas nuo 5 iki 200 Hz,
 —
 signalo intervalas 12 minučių.
 Taikomos vibracijos dažnis turi būti logaritmiškai paskirstytas nustatytu intervalu.
 Nustatytą signalo intervalo laikas sudarytas iš didėjančio ir mažėjančio signalo laiko.
 B procedūra
 10.5.5.1. Bandymas atliekamas naudojant sinusoidinį vibravimo stendą, taikant pastovų 1,5 g pagreitį ir nuo 5 iki 200 Hz dažnį. Bandymas kiekvienos iš 10.5.4. punkte nurodytų ašių atžvilgiu turi trukti 5 valandas. 5–200 Hz dažnių juosta abiem kryptimis turi būti apimta per 15 minučių.
 10.5.5.2. Kitu atveju, kai bandymas atliekamas nenaudojant pastovaus greitėjimo stendo, 5–200 Hz dažnių juosta turi būti padalyta į 11 pusės oktavos juostų, kurių kiekvienai nustatyta vienoda amplitudė, kad teoriškai pagreitis būtų įtrauktas tarp 1 ir 2 g (g = 9,8 m/s2).
 Kiekvienos juostos vibravimo amplitudės:
 Amplitudė mm (didžiausioji reikšmė)
 Dažnis Hz (pagreičiui = 1 g)
 Dažnis Hz (pagreičiui = 2 g)
 10
 5
 7
 5
 7
 10
 2,50
 10
 14
 1,25
 14
 20
 0,60
 20
 29
 0,30
 29
 41
 0,15
 41
 57
 0,08
 57
 79
 0,04
 79
 111
 0,02
 111
 157
 0,01
 157
 222
 Kiekviena juosta turi būti apimta abejomis kryptimis per 2 minutes; iš viso 30 minučių kiekvienai juostai.
 10.5.6. Aprašas
 Po vienos iš pirmiau aprašytų vibracijos bandymo procedūrų neturi būti jokių įtaiso mechaninių trūkumų; pripažįstama, kad jis atitinka vibracijos bandymo reikalavimus, tik jeigu jo vertės atitinka būdinguosius parametrus:
 —
 pripildymo laipsnį uždarymo padėtyje,
 —
 uždarymo padėtyje leidžiamą pripildymo spartą,
 neviršyti nurodytų ribų ir daugiau kaip 10 % neviršyti verčių prieš vibracijos bandymo procedūrą.
 11. Sintetinių medžiagų ir SND suderinamumo bandymai
 11.1. Neturi pernelyg pasikeisti su SND susiliečiančios sintetinės dalies tūris ar sumažėti svoris.
 Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817 tokiomis sąlygomis:
 i)
 terpė: n pentanas
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamosios nuokrypos pagal ISO 1817)
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 valandos
 11.2. Reikalavimai:
 —
 didžiausias tūrio pokytis – 20 %.
 48 valandas 40 °C temperatūroje išlaikyta masė, palyginti su pirmine verte, negali sumažėti daugiau kaip 5 %.
 12. Atsparumas korozijai
 Metalinė sudedamoji dalis, kurioje yra SND, turi atitikti 4, 5, 6 ir 7 punktų nuotėkio bandymų reikalavimus, taip pat atlikus su ja 144 valandų trukmės druskos rūko bandymą pagal ISO 9227, kai visos jungtys uždarytos.
 Arba neprivalomas bandymas:
 Metalinė sudedamoji dalis, kurioje yra SND, turi atitikti 4, 5, 6 ir 7 punktų nuotėkio bandymų reikalavimus, taip pat atlikus su ja sūraus rūko atmosferos bandymą pagal IEC 68–2–52 Kb: sūraus rūko atmosferos bandymas.
 Bandymo procedūra
 Prieš bandymą sudedamoji dalis nuvaloma pagal gamintojo nurodymus. Visos jungtys turi būti uždarytos. Bandymo metu sudedamoji dalis nėra eksploatuojama.
 Iškart po to per 2 valandas sudedamoji dalis pateikiama apipurkšti druskos tirpalu, kurio sudėtyje yra 5 % NaCl (masės %), teršalų ne daugiau kaip 0,3 %, ir 95 % distiliuoto arba demineralizuoto vandens 20 °C temperatūros sąlygomis. Apipurkšta sudedamoji dalis 168 valandas laikoma 40 °C temperatūros ir 90–95 % santykinės drėgmės poveikio sąlygomis. Ši seka turi būti kartojamas 4 kartus.
 Po bandymo sudedamoji dalis nuvaloma ir 1 valandą džiovinama 55 °C temperatūroje. Tada sudedamoji dalis kondicionuojama 4 valandas, kol atitiks standartines sąlygas, paskui pateikiama tolesniems bandymams.
 12.2. Varinė arba žalvarinė sudedamoji dalis, kurioje yra SND, turi atitikti 4, 5, 6 ir 7 punktų nuotėkio bandymų reikalavimus, taip pat ją palaikius 24 valandas panardintą amoniake pagal ISO 6957, prieš tai uždarius visas jungtis.
 13. Atsparumas sausam karščiui
 Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 188. Bandinys turi būti 168 valandas laikomas oro temperatūros, kuri yra lygi didžiausiai eksploatacinei temperatūrai, sąlygomis.
 Leidžiamas tempiamojo stiprio pokytis neturėtų būti didesnis kaip +25 %.
 Leidžiamas didžiausias ištisos pokytis neturi viršyti šių verčių:
 didžiausias padidėjimas 10 %
 didžiausias sumažėjimas 30 %
 14. Sendinimas ozonu
 14.1. Bandymas turi atitikti ISO 1431/1 standartą.
 Bandinys, kuris turi būti ištemptas iki 20 % ištisos, 72 valandas laikomas 40 °C oro temperatūros sąlygomis, kuriomis ozono koncentracija – 50 dalelių iš šimto milijonų.
 14.2. Bandinys neturi įtrūkti.
 15. Valkšnumas
 Nemetalinė dalis, kurioje yra skystųjų SND, turi atitikti 5, 6 ir 7 punktų nuotėkio bandymų reikalavimus po 96 valandų trukmės poveikio hidrauliniu slėgiu, 2,25 karto viršijančiu didžiausią eksploatacinį slėgį 120 °C temperatūros sąlygomis. Kaip bandymo terpę galima naudoti vandenį arba bet kurį kitą tinkamą hidraulinį skystį.
 16. Temperatūros ciklų bandymas
 Nemetalinė dalis, kurioje yra skystųjų SND, turi atitikti 5, 6 ir 7 punktų nuotėkio bandymų reikalavimus po to, kai 96 valandas ji veikiama temperatūros ciklo nuo mažiausios eksploatacinės temperatūros iki didžiausios eksploatacinės temperatūros (ciklo laikas 120 minučių) didžiausio darbinio slėgio poveikio sąlygomis.
 17. Suderinamumas su nemetalinių dalių šilumos kaitos skysčiais
 17.1. Bandymo pavyzdžiai 168 valandoms panardinami į 90 °C temperatūros šilumos kaitos terpę; tada jie 48 valandas džiovinami 40 °C temperatūroje. Bandymui naudojama šilumos kaitos terpė sudaryta iš vandens arba etileno glikolio skysčio (atitinkamai, 50 % ir 50 %).
 17.2. Laikoma, kad bandymo reikalavimai įvykdyti, jei tūrio pokytis yra mažesnis kaip 20 %, masės pokytis mažesnis kaip 5 %, tempiamojo stiprio pokytis mažesnis kaip –25 %, o trūkstamosios ištisos pokytis yra nuo –30 % iki +10 %.
 16 PRIEDAS
 SND IDENTIFIKAVIMO ŽENKLO M2 IR M3 KATEGORIJŲ TRANSPORTO PRIEMONĖMS NUOSTATOS
 Ženklą sudaro vandeniui atsparus lipdukas.
 Lipduko spalva ir matmenys turi atitikti šiuos reikalavimus:
 Spalvos:
 Fonas:
 žalias
 Kraštas:
 baltas arba atspindintis baltą spalvą
 Raidės:
 baltos arba atspindinčios baltą spalvą
 Matmenys
 Kraštelio plotis:
 4–6 mm
 Simbolių aukštis:
 ≥ 25 mm
 Simbolių storis:
 ≥ 4 mm
 Lipduko plotis:
 110–150 mm
 Lipduko aukštis:
 80–110 mm
 Trumpinys LPG (SND) turi būti lipduko viduryje.
 17 PRIEDAS
 PAGALBINIŲ MOVŲ IDENTIFIKAVIMO ŽENKLO NUOSTATOS TIK TARNYBINIAMS TIKSLAMS
 Ženklą sudaro vandeniui atsparus lipdukas.
 Lipduko spalva ir matmenys turi atitikti šiuos reikalavimus:
 Spalvos:
 Fonas:
 raudonas
 Raidės:
 baltos arba atspindinčios baltą spalvą
 Matmenys
 Simbolių aukštis:
 ≥ 5 mm
 Simbolių storis:
 ≥ 1 mm
 Lipduko plotis:
 70–90 mm
 Lipduko aukštis:
 20–30 mm
 Tekstas „TIK TARNYBINIAMS TIKSLAMS“ turi būti lipduko viduryje.