text:
Vodík () je kemični element s simbolom H, atomskim številom 1 in atomsko maso 1,00794 u. Je najlažji element v periodnem sistemu elementov. V enoatomnem stanju (H) je najpogostejša kemična snov v vesolju in tvori približno 75 % vse barionske mase. Zvezde iz glavnega niza so v začetnem obdobju svojega razvoja sestavljene pretežno iz vodika v stanju plazme. Najpogostejši izotop vodika je protij s simbolom 1H, ki ima en sam proton in nobenega nevtrona. Njegovo ime se uporablja zelo redko.
 Vesoljski enoatomni vodik se je prvič pojavil v obdobju rekombinacije. Pri standardni temperaturi in tlaku je brezbarven lahko vnetljiv in nestrupen plin brez vonja in okusa s formulo H2. Ker z večino nekovinskih elementov zlahka tvori kovalentne spojine, je na Zemlji večina vodika vezanega v vodi in organskih spojinah. Vodik igra posebej pomembno vlogo v kislo-bazičnih reakcijah. V ionskih spojinah ima lahko negativen naboj (anion z imenom ahidrid) ali pozitiven naboj, ki se običajno zapisuje s simbolom H+, čeprav je v resnici gol proton. V ionskih spojinah ima vedno veliko bolj kompleksno sestavo od napisane.
 Vodikov atom ima kot najenostavnejši znani atom pomembno teoretično uporabnost. Vodikov atom je na primer edini nevtralni atom z analitsko rešitvijo Schrödingerjeve enačbe.
 Plinasti vodik so prvič umetno pridobili v zgodnjem 16. stoletju z mešanjem kovin in kislin. V letih 1766-1781 je Henry Cavendish prvi prepoznal vodikov plin kot diskretno snov in ugotovil, da z zgorevanjem tvori vodo. Ta lastnost mu je kasneje dala tudi ime: hidrogen v grščini pomeni vodotvoren.
 Večina vodika se proizvede s parnim reformingom naravnega plina. Manj pogosta in energijsko mnogo bolj potratna metoda je elektroliza vode. Večina vodika se porabi na mestu proizvodnje, največ za obdelavo fosilnih goriv, na primer hidrokrekiranje, proizvodnjo amonijaka za umetna gnojila, polnjenje balonov in v zadnjem času kot vir energije v gorivnih celicah.
 V metalurgiji ni zaželen, ker povzroča krhkost mnogo kovin in otežuje gradnjo cevovodov in cistern za njegovo shranjevanje.
 Lastnosti
 Gorenje
 Plinasti vodik (divodik ali molekularni vodik)
 je zelo vnetljiv in v zraku gori v zelo širokem intervalu koncentracij od 4 do 75 vol %. Sežigna entalpija je vodika -286 kJ/mol.
 2 H2(g) + O2(g) → 2 H2O(l) + 572 kJ (286 kJ/mol)
 4-74 vol % zmesi vodika z zrakom in 5-95 vol % zmesi vodika s klorom so eksplozivne. Eksplozijo sprožijo iskra, toplota ali sončna svetloba. Temperatura samovžiga vodika v zraku je 500 °C. Plamen zmesi čistega vodika in čistega kisika in zmesi z visoko vsebnostjo kisika sevajo ultravijolično svetlobo, ki je s prostim očesom skoraj nevidna. Za odkrivanje gorenja uhajajočega vodika je potreben detektor plamena. Gorenje iztekajočega vodika je zato lahko izredno nevarno. Vodikov plamen v drugih pogojih je moder in podoben plamenu naravnega plina.
 Najbolj katastrofalen primer nekontroliranega gorenja vodika je bil požar na cepelinu Hindenburg. Vzrok zanj je še vedno predmet razprav, vidni oranžni plameni pa so bili posledica gorenja bogate zmesi vodik-kisik v kombinaciji z ogljikovi spojinami v cepelinovem plašču.
 H2 reagira z vsemi oksidanti. S fluorom in klorom reagira že pri sobni temperaturi in tvori ustrezna vodikova halogenida, ki sta tudi potencialno nevarni kislini:
 H2(g) + F2(g) → 2 HF(g)
 H2(g) + Cl2(g) → 2 HCl(g)
 Energijski nivoji elektronov
 Energijski nivo osnovnega stanja elektrona v vodikovem atomu je -13,6 eV, ki je ekvivalenten ultravijoličnemu fotonu z valovno dolžino približno 92 nm.
 Energijski nivoji vodika se lahko precej natančno izračunajo z Bohrovim modelom atoma, ki predpostavlja, da elektroni krožijo okoli protona na orbitalah, podobno kot okrog Sonca krožijo planeti. Pojava sta v resnici povsem različna, ker protone in elektrone privlači elektromagnetna sila, planete in Sonce pa gravitacija. Zaradi diskretizacije vrtilne količine, ki jo je predpostavil Bohr v zgodnji kvantni mehaniki, lahko elektroni v Bohrovem modelu zasedejo samo določene razdalje od protona in imajo zato samo določene mogoče energije.
 Natančnejši opis vodikovega atoma izhaja iz čisto kvantno mehanskega pristopa, ki za izračun verjetnosti gostote elektrona okoli protona uporablja Schrödingerjevo enačbo in Feynmanovo formulacijo potnega integrala. V kvantno mehanskih postopkih elektron v osnovnem stanju vodikovega atoma nima nobene vrtilne količine, kar dokazuje, da se koncept planetarnih krožnic za gibanje elektronov bistveno razlikuje od realnosti.
 Molekula vodika
 Dvoatomne molekule vodika imajo dva spinska izomera, ki se razlikujeta po relativnem spinu njihovih jeder. V orto vodiku sta spina obeh protonov paralelna in tvorita tripletno stanje z molekulskim spinskim kvantnim številom 1 (1⁄2+1⁄2). V para vodiku sta spina antiparalelna in tvorita singlet z molekulskim spinskim kvantnim številom 0 (1⁄2–1⁄2). Pri standardnem tlaku in temperaturi vsebuje plinasti vodik približno 25 % para oblike in 75 % orto oblike, ki se imenuje tudi »normalna oblika«. Ravnotežno razmerje med njima je odvisno od temperature. Ker je orto oblika vzbujeno stanje para oblike in ima več energije kot para oblika, je nestabilna in se je ne da izolirati v čistem stanju. Pri zelo nizkih temperaturah je v ravnotežnem stanju skoraj izključno para oblika. V tekoči in plinski fazi se termične lastnosti paravodika zaradi razlik v rotacijskih toplotnih kapacitetah značilno razlikujejo od lastnosti normalnega vodika. Razlike med orto in para obliko so opazne tudi v drugih molekulah in funkcionalnih skupinah, ki vsebujejo vodik, na primer v vodi in metilni skupini, vendar ne vplivajo značilno na njihove termične lastnosti.
 Ravnotežje nekatalizirane povratne reakcije pretvarjanja para oblike v orto obliko se z naraščajočo temperaturo pomika proti orto obliki. Na hitro kondenzirani H2 zato vsebuje veliko količino energijsko mnogo bogatejše orto oblike, ki se zelo počasi pretvarja v para obliko. Razmerje med obema oblikama v kondenziranem H2 je zato pomembno za pripravo in skladiščenje tekočega vodika. Pretvorba orto oblike v para obliko je eksotermna in tvori dovolj toplote, da del tekočega vodika izpari in povzroči izgubo utekočinjenega vodika. Pretvorbo katalizirajo na primer železov(III) oksid, aktivirano oglje, platiniran azbest, redke zemeljske kovine, uranove spojine, kromov(III) oksid in nekatere nikljeve spojine.
 Faze
 komprimirani vodik
 tekoči vodik
 kašasti vodik
 trdni vodik
 kovinski vodik
 Spojine
 Kovalentne in organske spojine
 Četudi H2 pri standardnih pogojih ni zelo reaktiven, tvori spojine z večino elementov. V spojinah z bolj elektronegativnimi elementi, na primer fluorom, klorom, bromom, jodom ali kisikom, ima delno pozitiven naboj. V spojinah s fluorom, kisikom ali dušikom je lahko udeležen tudi v srednje močni nekovalentni vezi, imenovani vodikova vez, ki je odločilna za stabilnost mnogo bioloških molekul. Vodik tvori spojine tudi z manj elektronegativnimi elementi, na primer s kovinami in polkovinami, v katerih ima delno negativen naboj. Spojine se običajno imenujejo hidridi.
 Z ogljikom in hetero atomi tvori ogromno spojin, ki so večinoma povezane z živimi bitji in se zato imenujejo organske spojine. Preučevanje njihovih lastnosti se imenuje organska kemija, preučevanje v živih organizmih pa biokemija. Po nekaterih definicijah je organska spojina vsaka spojina, ki vsebuje ogljik. Ker večina organskih spojin poleg ogljika vsebuje tudi vodik in je večina njihovih kemijskih lastnosti posledica vezi ogljik-vodik, je v nekaterih definicijah organska spojina pogojena ravno s prisotnostjo te vezi. Poznanih je nekaj milijonov organskih spojin, ki običajno nastajajo po zapletenih poteh, v katerih je pogosto udeležen tudi elementarni vodik.
 Hidridi
 Vodikove spojine s kovinami in polkovinami se pogosto imenujejo hidridi, vendar je raba izraza precej ohlapna. Izraz hidrid namiguje, da ima vodikov atom v spojinah z bolj elektropozitivnimi elementi negativne oziroma anionske značilnosti, zapisane s H-. Obstoj hidridnega aniona, ki ga je predlagal Gilbert Newton Lewis leta 1916 za skupino solém podobnih spojin kovin iz I. in II. skupine periodnega sistema elementov, je leta 1920 dokazal Kurt Moers z elektrolizo taline litijevega hidrida (LiH), v kateri se je na anodi sprostila stehiometrična količina vodika. Za hidride elementov izven I. in II. skupine periodnega sistema elementov je izraz precej zavajajoč, ker predpostavlja nizko elektronegativnost vodika. Izjema v hidridih II. skupine elementov je berilijev hidrid (BeH2), ki je polimeren. V litijevem aluminijevem hidridu nosi anion Al hidridna središča, trdno pripojena k Al(III).
 Četudi lahko hidride tvori večina elementov iz glavnih skupin periodnega sistema elementov, je njihovo število in število kombinacij po skupinah zelo različno. Znanih je na primer več kot sto binarnih borovih hidridov (borani) in samo en aluminijev hidrid. Binarni indijev hidrid še ni bil odkrit, čeprav v večjih kompleksih obstojen.
 V kemiji anorganskih kompleksnih spojin lahko hidridi služijo kot premostitveni ligandi, ki povezujejo kovinska središča in koordinirani kompleks. Ta funkcija je še posebej pogosta v 13. skupini elementov, posebno v boranih (borovi hidridi), aluminijevih kompleksih in grozdičastih karboranih.
 Protoni in kisline
 Oksidacija vodika odstrani njegov elektron in tvori kation , ki je v bistvu gol proton. Ravno zato se ga pogosto imenuje kar proton in je bistven sestavni del kislin. Po Brønsted-Lowryjevi teoriji kislin in baz so kisline donorji protonov, medtem ko so baze njihovi akceptorji.
 Prost proton v raztopinah in ionskih kristalih ni obstojen zaradi njegove izjemne afinitete do drugih atomov ali molekul z elektroni. Izjema so izredno visoke temperature, povezane s plazmo, vendar se protona ne da odstraniti iz elektronskega oblaka atomov ali molekul. Izraz proton se včasih uporablja tudi bolj ohlapno in metaforično za označevanje pozitivnega naboja ali kationskega vodika, ki je vezan na druge kemijske vrste in se kot tak zapiše s , čeprav v prostem stanju sploh ni obstojen.
 Da bi se izognili implikaciji prostega solvatiranega protona v raztopini, se za kisle vodne raztopine včasih zapiše, da je vezan v tudi malo verjetnem hidronijevem ionu , čeprav so vodikovi kationi bolj verjetno vezani v skupino s približno formulo H. Če je voda v kislih raztopinah z drugimi topili, so v njih prisotni drugi oksonijevi ioni. V nasprotju z Zemljo, na kateri je zelo redek, je v vesolju najbolj pogost ion , znan tudi kot protonirani molekularni vodik ali trivodikov kation.
 Izotopi
 Vodik ima 7 izotopov. V naravi so obstojni 1H, 2H in 3H. Izotopi od 4H do 7H imajo zelo nestabilna jedra in so jih pridobili samo v laboratoriju.
 1H je z več kot 99,985 % deležem najpogostejši izotop vodika. Sestavljen je iz enega samega protona, zato se včasih, vendar zelo redko, imenuje tudi protij.
 2H ali D (devterij) je izotop vodika, ki ima v jedru poleg protona tudi nevtron. Ves devterij v vesolju je nastal med velikim pokom. Na Zemlji ga je samo 0,015 %. Devterij ni radioaktiven. Verjetnost zastrupitve z njim je majhna. Voda, obogatena z molekulami, ki namesto vodika vsebujejo devterij, se imenuje težka voda. Devterij in njegove spojine se uporabljajo kot neradioaktiven sledilec v kemijskih poskusih in topilih za 1H jedrsko magnetno resonančno spektroskopijo. Težka voda se uporablja kot moderator nevtronov in hladilno sredstvo v atomskih reaktorjih. Devterij je potencialno gorivo za komercialno jedrsko fuzijo.
 3H ali T (tricij) vsebuje proton in dva nevtrona. Na Zemlji ga v naravi ni. Je radioaktiven in razpada na 3He in β sevanje. Njegov razpolovni čas je 12,32 let. Tricij je tako slabo radioaktiven, da se uporablja za svetleča barvila, na primer v urah, v katerih je že steklo dovolj močan filter, da zadrži sevanje. Majhne količine tricija nastajajo v naravi zaradi interakcij kozmičnih žarkov z atmosferskimi plini. Nastaja tudi v eksplozijah jedrskega orožja. Uporablja se v fuzijskih jedrskih reaktorjih, kot označevalec v izotopski geokemiji, v samostojno napajajočih se svetilih in kemični in biološki radioaktivni sledilec.
 4H, 5H, 6H in 7H so umetno proizvedeni izotopi, ki imajo v jedru poleg protona še tri do šest nevtronov. Vsi so radioaktivni z razpolovnimi časi 139, 910, 300 oziroma 23 let. Produkt radioaktivnega razpada je tricij.
 Vodik je edini element, katerega izotopi imajo svoja imena. V začetnem obdobju preučevanja radioaktivnosti so imeli posebna imena tudi izotopi drugih elementov. Takšno prakso so zaradi boljše preglednosti kmalu opustili. Devterij in tricij se včasih označujeta tudi z D oziroma T, simbola za protij (P) pa se ne sme uporabiti, ker je rezerviran za fosfor. Smernice IUPAC za poimenovanje kemikalij dopuščajo uporabo simbolov D in T, vendar priporočajo simbola 2H in 3H.
 Zgodovina
 Odkritje in uporaba
 Leta 1671 je Robert Boyle odkril in opisal reakcijo med železovimi opilki in razredčenimi kislinami, v kateri se sprošča vodik. Leta 1766 je Henry Cavendish prvi prepoznal vodikov plin kot diskretno snov. Imenoval jo je »vnetljivi zrak« in domneval, da je istoveten s hipotetično snovjo, imenovano »flogiston«. Plin je še naprej raziskoval in leta 1781 odkril, da med njegovim zgorevanjem nastaja voda. Zaradi teh odkritij se prav njemu pripisuje odkritje vodika. Ko je Pierre-Simon Laplace s poskusi potrdil Cavendishovo odkritje, da med zgorevanjem vodika nastaja voda, je Antoine Lavoisier leta 1783 element imenoval hidrogen (iz grškega [hydro] – voda in [genes] – tvorec, dobesedno roditelj).
 Lavoisier je vodik za svoje eksperimente proizvajal s prepihavanjem vodne pare skozi razžarjeno železno cev. Med anaerobno oksidacijo železa s protoni vode pri visoki temperaturi potekajo naslednje kemijske reakcije:
 Fe(s) + H2O(g) → FeO(s) + H2(g)
 2 Fe(s) + 3 H2O(g) → Fe2O3(s) + 3 H2(g)
 3 Fe(s) + 4 H2O(g) → Fe3O4(s) + 4 H2(g)
 Podobno reagira tudi mnogo drugih elementov, na primer cirkonij.
 Vodik je prvi utekočinil James Dewar leta 1898 s cikličnim komprimiranjem, ohlajanjem in ekspandiranjem vodika in s pomočjo vakuumske posode, ki jo je sam izumil. Naslednje leto je proizvedel tudi trdni vodik.
 Devterij je decembra 1931 odkril Harold Clayton Urey, tricij pa leta 1934 Ernest Rutherford, Mark Oliphant in Paul Harteck. Težko vodo, v kateri je namesto vodika vezan devterij, je odkrila Ureyeva skupina znanstvenikov leta 1932. François Isaac de Rivaz je leta 1807 patentiral de Rivazov motor z notranjim zgorevanjem, ki ga je poganjala zmes vodika in zraka. Leta 1819 je Edward Daniel Clarke izumil vodikov pihalnik, leta 1823 pa so izumili še tako imenovano Döbereinerjevo svetilko in Drumondov (apneni) reflektor.
 Prvi z vodikom napolnjen balon je izdelal Jacques Charles leta 1783. Po letu 1852 so z vodikom napolnjene zračne ladje, ki jih je zasnoval Henri Giffard, postale prvo zanesljivo prevozno sredstvo za potovanje po zraku. Potovanje s trdno grajenimi zračnimi ladjami s pogonom je še posebej promoviral nemški grof Ferdinand von Zeppelin. Prvi cepelin je poletel leta 1900, prve redne proge pa so odprli leta 1910. Do avgusta 1914, ko je polete prekinila prva svetovna vojna, so cepelini brez večjih težav prepeljali 35.000 potnikov. Cepelini so se med vojno uporabljali tudi kot opazovalnice in sredstvo za bombardiranje nasprotnika.
 Prvo neprekinjeno potovanje preko Atlantika je opravila britanska zračna ladja R34 leta 1919. Odkritje rezerv nevnetljivega helija v Združenih državah Amerike v 1920. letih bi lahko znatno izboljšalo varnost poletov, vendar je ameriška vlada prepovedala njegovo prodajo nemškemu nacističnemu režimu. Vodik se je zato še naprej uporabljal, tudi v zračni ladji LZ 129 Hindenburg, ki se je 6. maja 1937 vnela po pristanku v New Jerseyu. Nesrečo so v živo prenašale radijske postaje in so jo posneli na filmski trak. Kasnejše raziskave so pokazale, da je vžig iztekajočega vodika povzročila statična elektrika, ki je vžgala z aluminijem prevlečeno tkanino plašča zračne ladje. Po nesreči so z vodikom polnjene zračne ladje odšle v zgodovino.
 Leta 1937 so v Dayton Power & Light Co. v Daytonu, Ohio, izumili prvi z vodikom hlajen turbogenerator. Zaradi velike toplotne prevodnosti vodika so tovrstni generatorji še vedno najbolj pogosta vrsta generatorjev.
 Leta 1977 so v navigacijskem satelitu ameriškega vojnega ladjevja NTS-2 prvič uporabili nikelj-vodikovo baterijo. S takšnimi baterijami so kasneje opremili tudi Mednarodno vesoljsko postajo ter vesoljski sondi Mars Odyssey in Mars Global Surveyor. V temnem delu svoje orbite se z nikelj-vodikovimi baterijami napaja tudi vesoljski teleskop Hubble. Baterije na njem so prvič zamenjali maja 2009, se pravi več kot 19 let po njihovi vgradnji in 13 let po izteku njihove pričakovane življenjske dobe.
 Vloga vodika v kvantni teoriji
 Vodikov atom H je bil zaradi svoje relativno enostavne atomske zgradbe, sestavljene iz enega samega protona in elektrona, ter enostavnega emisijskega in absorpcijskega spektra osnova razvoja teorije atomske zgradbe. Poleg tega je zaradi enostavnosti vodikove molekule H2 in pripadajočega kationa omogočil popolnejše razumevanje lastnosti kemijske vezi.
 Prve kvantne pojave, ki jih takrat še niso znali razložiti, je opazil James Clerk Maxwell pol stoletja pred nastankom kvantno mehanske teorije. Maxwell je ugotovil, da se specifična toplota vodika H2 pri temperaturah pod sobno temperaturo nerazložljivo razlikuje od specifične toplote dvoatomnega plina in postaja pri kriogenih temperaturah vedno bolj podobna specifični toploti enoatomnega plina. Po kvantni teoriji je takšno obnašanje posledica razmika med kvantiziranimi rotacijskimi energijskimi nivoji, ki so pri vodiku zaradi njegove majhne mase še posebej veliki. Ti široki razmiki med nivoji pri nizkih temperaturah zahtevajo veliko toplote za rotacijsko gibanje. Dvoatomne molekule s težjimi atomi nimajo tako razmaknjenih energijskih nivojev, zato ta pojav ni tako izrazit.
 Nahajališča
 Enoatomni vodik H je najbolj pogost kemijski element v vesolju, saj tvori 75 % njegove mase in 90 % števila njegovih atomov. Večine mase vesolja seveda ne tvorijo kemijski elementi, ampak še neodkrite oblike mase, kot sta temna snov in temna energija. Elementarni vodik je v velikih količinah prisoten v zvezdah in plinskih velikanih. Oblaki molekularnega vodika H2 so povezani z nastajanjem zvezd. Kot udeleženec v reakcijah proton-proton in ciklu ogljik-dušik-kisik (CNO) jedrskega zlivanja ima ključno vlogo tudi kot pogonsko gorivo zvezd.
 Večina vodika v vesolju je v enoatomni in plazmatski obliki, ki imata zelo drugačne lastnosti kot molekularni vodik. Ker v plazmi vodikov proton in elektron nista povezana, ima plazma zelo dobro električno prevodnost in emisivnost ter proizvaja svetlobo Sonca in drugih zvezd. Nabiti delci močno vplivajo na magnetno in električno polje. Sončni veter v stiku z Zemljino magnetosfero na primer povzroči Birkelandove tokove in polarni sij. Vodik v nevtralnem enoatomnem stanju se nahaja v medzvezdni snovi.
 Elementarni vodik na Zemlji je pri normalnih pogojih v obliki dvoatomnih molekul H2. V Zemljinem ozračju ga je zelo malo (1 ppm volumna), ker zaradi majhne gostote mnogo laže uide Zemljini gravitaciji kot gostejši plini. Vodik je kljub temu tretji najpogostejši element na Zemljini površini. Največ ga je vezanega v vodi in ogljikovodikih. V plinastem stanju ga proizvajajo nekatere alge in bakterije.
 Molekularna oblika vodika, imenovana protonirani molekularni vodik , se nahaja v medzvezdni snovi, kjer nastaja z ionizacijo molekularnega vodika s kozmičnimi žarki, in gornjih delih atmosfere planeta Jupitra. Ion je pri teh pogojih relativno stabilen zaradi nizke temperature okolja in majhne gostote. je eden od najbolj pogostih ionov v Vesolju in igra pomembno vlogo v kemiji medzvezdne snovi. Nevtralni triatomni vodik H3 obstaja samo v vzbujenem stanju in je nestabilen. V nasprotju s pozitivnim vodikovim molekularnim ionom je v Vesolju redek.
 Proizvodnja
 Laboratorijske metode
 V laboratorijih se vodik običajno pripravlja z reakcijami razredčenih neoksidativnih kislin z nekaterimi kovinami, na primer cinkom, v Kippovem aparatu:
 Zn + 2 → + H2
 Vodik nastaja tudi med raztapljanjem aluminija v bazah:
 2 Al + 6 H2O + 2 → 2 Al + 3 H2
 Enostavna metoda za pridobivanje vodika je elektroliza vode, v kateri se na anodi sprošča kisik, na katodi pa vodik. Katoda je običajno iz platine ali kakšne druge inertne kovine. Anodni in katodni prostor morata biti ločena, da se plina ne mešata. Teoretični izkoristek elektrolize je 80-90 %:
 2 H2O → 2 H2 + O2
 Leta 2007 so odkrili, da se za generator vodika lahko uporabi zlitina aluminija in galija v peletah, ki se ji doda voda:
 2 Al + 3 H2O → Al2O3 + 3 H2
 Iz aluminija nastaja neuporabna glinica, dragoceni galij, ki preprečuje nastajanje pasivnega sloja na površini pelet, pa se lahko ponovno uporabi.
 Parni reforming
 Vodik se v industrijskem merilu proizvaja po več postopkih, večinoma z odcepljanjem vodika iz ogljikovodikov. Najpomembnejši je parni reforming metana v naravnem plinu. Pri visokih temperaturah (1000–1400 K, 700–1100 °C) vodna para reagira z metanom, pri čemer nastajata vodik in ogljikov monoksid (CO):
 CH4 + H2O → CO + 3 H2
 Reakcija bi bolje potekala pri nizkih tlakih, vendar se izvaja pri visokih tlakih (2 Mpa, 20 atm), ker je visokotlačni H2 tržno bolj zanimiv in ker sistemi za ločevanje nastalih plinov bolje delujejo pri višjih tlakih. Zmes plinov se imenuje sintetski plin, ker se pogosto uporablja kot tak za proizvodnjo metanola in sorodnih spojin. Namesto metana se lahko uporabijo tudi drugi ogljikovodiki. Ena od mnogih težav, ki spremljajo to visoko dodelano tehnologijo, je nastajanje ogljika oziroma koksa:
 CH4 → C + 2 H2
 V parnem reformingu se zato običajno uporablja prebitek vode. Dodatni vodik se proizvede iz prebitne vodne pare z ogljikovim monoksidom, predvsem na katalizatorju iz železovega oksida. Reakcija je uporabna tudi za industrijsko proizvodnjo ogljikovega dioksida (CO2):
 CO + H2O → CO2 + H2
 Delna oksidacija ogljikovodikov in premoga
 Naslednja pomembna postopka pridobivanje vodika sta delna oksidacija ogljikovodikov:
 2 CH4 + O2 → 2 CO + 4 H2
 in premoga:
 C + H2O → CO + H2
 Vodik se pogosto industrijsko proizvaja na mestu njegove porabe brez predhodnega ločevanja nastalih plinov. Takšen primer je Haber-Boschov postopek za sintezo amonijaka, v katerem se vodik pridobiva iz naravnega plina.
 Elektroliza slanice
 Vodik je stranski proizvod pri proizvodnji klora z elektrolizo raztopine kuhinjske soli:
 2 NaCl + 2 H2O → Cl2 + H2 + 2 NaOH
 Termokemični postopki
 Znanih je več kot dvesto termokemičnih cikličnih procesov, uporabnih za razgrajevanje vode. Nekaj več kot deset procesov, ki za pridobivanje vodika namesto električne energije uporabljajo toploto, se še raziskuje in preskuša. Med slednje spadajo cikli železovega oksida, cerovega(IV)-cerovega(III) oksida, cinka-cinkovega oksida, žvepla-joda, bakra-joda in hibridni žveplov cikel. Številni laboratoriji v Franciji, Nemčiji, Grčiji, Japonski, ZDA in drugod razvijajo termokemične metode za proizvodnjo vodika iz sončne energije in vode.
 Anaerobna korozija
 V anaerobnih pogojih se železo in jeklo počasi oksidirata s protoni iz vode in jo hkrati reducirata v molekularni vodik H2. Med anaerobno korozijo železa nastane najprej železov(II) hidroksid (zelena rja):
 Fe + 2 H2O → Fe(OH)2 + H2
 V nadaljevanju procesa se Fe(OH)2 pod anaerobnimi pogoji lahko oksidira s protoni iz vode in tvori magnetit in molekularni vodik (Schikorrjeva reakcija):
 3 Fe(OH)2 → Fe3O4 + 2 H2O + H2
 Dobro kristaliziran magnetit (Fe3O4) je termodinamsko bolj stabilen od železovega(II) hidroksida (Fe(OH)2).
 Proces anaerobne korozije železa in jekla poteka v podtalnici, ki ne vsebuje kisika, in v reducirajočih zemljah pod vodno gladino.
 Geološka najdišča: serpentinizacija
 Globoko v Zemljini skorji brez prisotnosti atmosferskega kisika nastaja vodik v procesu serpentinizacije z anaerobno oksidacijo železovega(II) silikata, prisotnega v kristalni rešetki fajalita, s protoni iz vode. V reakciji nastajajo magnetit (Fe3O4), kremen (SiO2) in vodik (H2):
 3Fe2SiO4 + 2 H2O → 2 Fe3O4 + 3 SiO2 + 3 H2
 Reakcija je zelo podobna Schikorrjevi reakciji pri anaerobni oksidaciji železovega(II) oksida v stiku z vodo.
 Električni transformatorji
 Med plini, ki nastajajo v slabo izoliranih transformatorjih, je najpogostejši vodik, ki nastaja v najbolj slabo izoliranih transformatorjih in je zato prvi indikator njihove iztrošenosti.
 Ksiloza
 Leta 2014 so odkrili, da lahko encimi pri 50 °C in atmosferskem tlaku razgradijo ksilozo v vodik. Izkoristek je skoraj 100 %. V proces je vključenih 13 encimov vključno s sicer neobičajno polifosfatno ksilulokinazo (XK).
 Uporaba
 Kemijski in fizikalni procesi
 Velike količine vodika porabita petrokemijska in kemijska industrija, predvsem za obdelavo fosilnih goriv in proizvodnjo amonijaka. Med procese v petrokemijski industriji spadajo hidrodealkilacija, hidrodesulfurizacija in hidrokrekiranje. Vodik se uporablja tudi za hidrogeniranje nenasičenih spojin, na primer nenasičenih maščob in olj za proizvodnjo margarine, sintezo metanola in klorovodikove kisline in redukcijo kovinskih rud.
 Vodik je zelo dobro topen v mnogih lantanoidih in prehodnih kovinah in topen v nanokristaliničnih in amorfnih kovinah. Na njegovo topnost vplivajo nepravilnosti in nečistoče v kristalni strukturi. Te lastnosti so uporabne na primer za odstranjevanje sledov vodika s prepihovanjem preko vročih paladijevih diskov, v metalurgiji pa so nezaželene, ker povzročajo krhkost mnogo kovin in zakomplicirajo načrtovanje cevovodov in rezervoarjev.
 Vodik se na veliko uporablja tudi v fiziki in inženirstvu, na primer kot zaščitni plin pri atomskem vodikovem varjenju. Tekoči vodik se uporablja v kriogenih raziskavah, vključno z raziskavami superprevodnosti. Zaradi majhne gostote (1⁄14 gostote zraka) se uporablja za polnjenje balonov in zračnih ladij.
 V več nedavno vpeljanih aplikacijah se čisti vodik ali v zmesi z dušikom uporablja za ugotavljanje tesnosti. Metoda je uporabna v avtomobilski in kemični industriji, energetiki ter v letalski in telekomunikacijski industriji.
 Vodik je zaradi svojih antioksidacijskih lastnosti odobren aditiv (E 949) za preskušanje tesnosti embalaže v prehrambni industriji.
 Specifično uporabnost imajo tudi vodikovi izotopi. Devterij se uporablja v CANDU reaktorjih za upočasnjevanje nevtronov in reakcijah zlivanja jeder. Devterijeve spojine se uporabljajo v kemiji in biologiji za preučevanje izotopskega efekta v kemijskih reakcijah. Tricij, ki nastaja v jedrskih reaktorjih, se uporablja za izdelavo vodikovih bomb, kot izotopski sledilec v bioloških znanostih in vir sevanja v svetlečih premazih.
 Temperatura trojne točke vodikovega ravnotežja je na mednarodni temperaturni skali (ITS 1990) definirana kot 13,8033 kelvina.
 Hladilno sredstvo
 Vodik se zaradi majhne gostote in viskoznosti in najvišje specifične toplote in toplotne prevodnosti med vsemi plini uporablja kot hladilno sredstvo za generatorje v električnih centralah.
 Energent
 Vodik se ne uporablja kot energent, ker se za njegovo pridobivanje porabi več energije, kot se je pri zgorevanju sprosti. Uporablja se samo v gorivnih celicah. Devterij in tricij bi lahko bila uporabna v hipotetičnih komercialnih fuzijskih jedrskih centralah, ki so še daleč od realnosti. Procese zlivanja vodika, ki dajejo energijo Soncu, je na Zemlji težko doseči in obvladovati. Vodik bi se lahko pridobival iz fosilnih virov, na primer metana, vendar so ti viri nevzdržni.
 Gostota energije na enoto volumna tako tekočega kot komprimiranega vodika pri vseh uporabnih tlakih je znatno manjša od gostote energije tradicionalnih goriv, čeprav je gostota energije na enoto mase večja. Elementarni vodik se kljub temu obravnava kot eden od možnih bodočih energentov. Vodik zgoreva relativno čisto. Pri tem sicer nastaja nekaj dušikovih oksidov (NOx), vendar nobenega ogljikovega dioksida (CO2). Ključno vlogo za njegovo uporabnost imajo stroški pridobivanja.
 Industrija polprevodnikov
 V industriji polprevodnikov se vodik uporablja za nasičevanje prekinjenih (visečih) vezi amorfnega silicija in amorfnega ogljika, ki izboljša stabilnost lastnosti materialov. Vodik je tudi potencialni donor elektronov v različnih oksidih, na primer v ZnO, SnO2, CdO, MgO, ZrO2, HfO2, La2O3, Y2O3, TiO2, SrTiO3, LaAlO3, SiO2, Al2O3, ZrSiO4, HfSiO4 in SrZrO3.
 Biološke reakcije
 Vodik je produkt nekaterih anaerobnih metabolizmov. Proizvaja ga več mikroorganizmov, običajno v reakcijah, ki jih katalizirajo železo ali nikelj vsebujoči encimi, imenovani hidrogenaze. Encimi katalizirajo reverzibilno redoks reakcijo med H2 in njegovima dvema protonoma in dvema elektronoma. Plinasti vodik nastaja pri prenosu reducirajočih ekvivalentov, ki nastajajo med fermentacijo pirovinske kisline (CH3COCOOH) v vodo.
 Razcepljanje vode, v katerem se voda razgradi v protone, elektrone in kisik, se pojavlja v reakcijah s svetlobo v vseh organizmih, v katerih poteka fotosinteza. Nekateri takšni mikroorganizmi, vključno z algo Chlamydomonas reinhardtii in cianobakterijami, so razvili drugi korak v temotnih reakcijah, v katerih protone in elektrone reducirajo v plinasti vodik specializirane hidrogenaze v kloroplastu. V zadnjem času se poskuša gensko modificirati cianobakterijske hidrogenaze, da bi učinkovito sintetizirale vodik tudi v prisotnosti kisika. Poskusi potekajo tudi z gensko modificiranimi algami v bioreaktorju.
 Varnost
 Vodik ima številne nevarne lastnosti, od eksplozivnosti in vnetljivosti v mešanicah z zrakom, do dušljivosti v odsotnosti kisika. Tekoč vodik je v kombinaciji z zelo hladnimi tekočinami kriogen in lahko povzroči ozebline. Topen je v mnogih kovinah in povzroča vodikovo krhkost kovin, ki ima za posledico razpoke v cevovodih in rezervoarjih, iztekanje ter požare in eksplozije. Iztekajoči vodik se v zraku lahko spontano vžge. Plamen je izredno vroč in skoraj neviden, zato ga je s prostim očesom težko opaziti.
 Interpretiranje podatkov o vodiku, vključno s podatki v varnostnih listih, motijo številni pojavi. Veliko fizikalnih in kemijskih lastnosti je namreč odvisnih od razmerja med para in orto vodikom. Vzpostavljanje ravnotežja med obema oblikama, za katero veljajo podatki v varnostnih listih, lahko pri dani temperaturi traja tudi več dni ali tednov. Podatki o njegovi eksplozivnosti, na primer kritični eksplozijski tlak in temperatura, so zelo odvisni tudi od geometrije rezervoarjev.
 Sklici
 Glej tudi
 Devterij
 Antivodik
 Zunanje povezave
 Osnovni kvantno mehanski izračuni za vodik
 Vodikov fazni diagram
 Vodik (video), University of Nottingham
 Vodikova valovna funkcija
 Kemični elementi
 1766 v znanosti
 Reaktivne nekovine
 Diatomične nekovine


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 52002PC0251
 Förslag till rådets förordning om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av aktiverat kol i pulverform med ursprung i Folkrepubliken Kina /* KOM/2002/0251 slutlig */
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 227 E , 24/09/2002 s. 0325 - 0332
 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av aktiverat kol i pulverform med ursprung i Folkrepubliken Kina(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGBifogat återfinns ett förslag till en rådsförordning om bibehållande av de antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 1006/96 på import av aktiverat kol i pulverform med ursprung i Kina.Översynen av antidumpningsåtgärderna rörande import av aktiviterat kol i pulverform med ursprung i Kina inleddes den 6 juni 2001 enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (grundförordningen).Förslaget att bibehålla den slutgiltiga antidumpningstullen grundar sig på att det vid översynen konstaterades att dumpningen och skadan sannolikt skulle återkomma.De samarbetsvilliga berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens avsikt att rekommendera att de slutgiltiga antidumpningstullarna skulle bibehållas.Vid översynen av alla berörda intressen fastställdes det att det inte skulle strida mot gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna.Mot bakgrund av ovanstående föreslår kommissionen därför att rådet godkänner att en antidumpningstull på 323 euro per ton bibehålls för import från Kina.Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av aktiverat kol i pulverform med ursprung i Folkrepubliken KinaEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen [1], särskilt artikel 11.2 i denna,[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2238/2000 (EGT L 257, 11.10.2000, s. 2).med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, ochav följande skäl:A. FÖREGÅENDE UNDERSÖKNING(1) Genom förordning (EG) nr 1006/96 [2] införde rådet slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende import av aktiverat kol i pulverform med ursprung i Kina.[2] EGT L 134, 5.6.1996, s. 20.B. DEN NU AKTUELLA UNDERSÖKNINGEN(2) Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de antidumpningsåtgärder som var i kraft snart skulle komma att upphöra att gälla [3] mottog kommissionen en begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, vilken ingivits av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) som företrädare för två tillverkare som tillsammans svarar för en betydande del (mer än 80 %) av gemenskapens sammanlagda tillverkning av aktiverat kol i pulverform. I begäran gjordes gällande att skadevållande dumpning av import med ursprung i Kina sannolikt skulle återkomma om åtgärderna upphör att gälla.[3] EGT C 349, 6.12.2000, s. 5.(3) Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda en översyn och påbörjade en undersökning [4] enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen").[4] Tillkännagivande om inledande i EGT C 163, 6.6.2001, s. 7.(4) Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juni 2000 till och med den 31 maj 2001 (nedan kallad "undersökningsperioden" eller "UP"). Undersökningen av utvecklingstendenser av relevans för bedömningen av sannolikheten för att skadan skulle fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med 1997 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad "skadeundersökningsperioden").(5) Kommissionen underrättade officiellt de sökande gemenskapstillverkare, exportörer och exporterande tillverkare i Kina, importörer eller handlare, användare och leverantörer som den visste var berörda om att en översyn skull inledas. Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter och till dem som givit sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledandet av förfarandet. Kommissionen gav också de direkt berörda parterna tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och att begära att höras.(6) Kommissionen sände ut 26 frågeformulär till icke närstående importörer eller handlare och 49 frågeformulär till exportörer och exporterande tillverkare i Kina. På grund av det påtagligt stora antalet exportörer och exporterande tillverkare av den berörda produkten i Kina sände kommissionen ut ett frågeformulär med begäran om specifika uppgifter om genomsnittlig försäljningsvolym och genomsnittliga priser på aktiverat kol i pulverform (nedan kallat "stickprovsfrågeformuläret") från varje berörd exportör och exporterande tillverkare för att fastställa om stickprov var nödvändigt. Inget svar erhölls från importörerna eller handlarna. En exportör i Kina besvarade stickprovsfrågeformuläret, men slutade sedan att samarbeta.(7) Kommissionen sände även frågeformulär till alla andra parter som den visste var berörda, och mottog svar från de två tillverkare i gemenskapen för vars räkning begäran om översyn ingivits samt från två leverantörer av råvaror och två användare.(8) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställande av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställande av gemenskapens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:Tillverkare i det jämförbara landet Förenta staterna:- NORIT Americas Inc, Atlanta, GeorgiaTillverkare i gemenskapen:- Norit N.V., Nederländerna- Ceca S.A., FrankrikeC. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT(9) Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. aktiverat kol i pulverform, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3802 10 00. Det är en mikroporös form av kol, som erhålls från olika råvaror såsom kol, torv, trä, lignit, olivkärnor eller kokosnötsskal, som aktiveras med hjälp av en ångprocess eller en kemisk process. Aktiverat kol i pulverform är ett mycket finfördelat pulver. Aktiverat kol säljs även i granulatform (nedan kallat "aktiverat kol i granulatform") som inte omfattas av de gällande åtgärderna.(10) Efter införandet av de slutgiltiga åtgärderna 1996 uppstod vissa svårigheter vad gäller skillnaden mellan aktiverat kol som säljs i pulverform och aktiverat kol som säljs i granulatform. I detta sammanhang är det viktigt att notera att båda produkterna är tillverkade av kolpartiklar av varierande storlek och att det inte finns någon internationell norm för aktiverat kol i pulverform. För genomförandet av åtgärderna definierade gemenskapens tullkodexkommitté därför aktiverat kol i pulverform på följande sätt: "Aktiverat kol i pulverform består av minst 90 viktprocent (% m/m) partiklar av en storlek som understiger 0,5 mm". Undersökningen bekräftade riktigheten i den definitionen.(11) De allmänna tillämpningsområdena för aktiverat kol i pulverform är vattenrening (dricksvatten från industriavloppssvatten och spillvatten), gas- och luftrening, återvinning av lösningsmedel, avfärgning av socker, vegetabiliska oljor och fetter, deodorisering och rening av olika produkter inom den kemiska industrin (dvs. organiska syror), läkemedelsindustrin (dvs. gastroentestinal kapsel) eller livsmedelsindrustrin (dvs. alkoholhaltiga drycker eller läskedrycker).(12) Som visades vid den tidigare undersökningen och bekräftades vid den nu aktuella undersökningen, har det fastställts att det aktiverade kol i pulverform som tillverkas och säljs av tillverkarna i gemenskapen och det aktiverade kol i pulverform som importeras från Kina i alla avseenden är identiska och därför har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. Eftersom Kina är en ekonomi i omvandling måste normalvärdet, såsom anges i skäl 18, fastställas på grundval av uppgifter från ett tredjeland med marknadsekonomi. Enligt tillgängliga uppgifter har det aktiverade kol i pulverform som tillverkas och säljs i tredjelandet med marknadsekonomi, Förenta staterna, samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper som det aktiverade kol i pulverfrom som tillverkas i Kina och exporteras till gemenskapen. De betraktas därför som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.D. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING1. Inledande anmärkningar(13) I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen är syftet med en översyn vid giltighetstidens utgång att fastställa huruvida dumpningen sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphör att gälla.(14) I detta sammanhang undersöktes vilka volymer som exporterades till gemenskapen under undersökningsperioden. Det bör noteras att eftersom inga kinesiska exportörer eller importörer i gemenskapen var samarbetsvilliga under den nu aktuella undersökningen fastställdes uppgifter om export i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. på grundval av tillgängliga uppgifter. Sedan slutgiltiga antidumpningstullar infördes 1996 finns statistik tillgänglig från gemenskapen rörande import av aktiverat kol i pulverform. Denna statistik har bekräftats med information från marknadsundersökningar vilken lämnats av de klagande gemenskapstillverkarna. På den grundvalen, och i avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter, användes denna statistik. Den visade att 993 ton aktiverat kol i pulverform från Kina importerades till gemenskapen under undersökningsperioden.(15) Under den ursprungliga undersökningsperioden uppgick mängden kinesiskt aktiverat kol i pulverform som importerades till gemenskapen till 4 008 ton, dvs. ungefär 10 % av förbrukningen i gemenskapen. Efter införandet av en antidumpningstull minskade importen 1996 till 960 ton och var relativt stabil under de följande åren (842 ton under 1999 och 811 ton under 2000).(16) Enligt Eurostat är marknadsandelen för importen av aktiverat kol i pulverform från Kina till gemenskapen mindre än 3 % men ändå betydande, dvs. över den försumbara nivån enligt grundförordningen [5].[5] Artiklarna 5.7 och 9.3.2. Sannolikhet för fortsatt dumpning(17) När det gäller sannolikheten för att dumpningen fortsätter undersöktes det om dumpning av export från Kina fortfarande ägde rum. Bakgrunden till detta var att om dumpning fortfarande ägde rum skulle detta kunna vara ett viktigt tecken på att dumpningen sannolikt skulle komma att fortsätta i framtiden om åtgärderna tilläts upphöra att gälla.a) Jämförbart land(18) Eftersom Kina är en ekonomi i omvandling fastställdes normalvärdet på grundval av uppgifter som erhållits i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi som valts ut enligt artikel 2.7 i grundförordningen.(19) Förenta staterna valdes som ett lämpligt jämförbart land under det ursprungliga förfarandet. Som angavs i tillkännagivandet om inledandet av förfarandet planerade kommissionen att använda Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land även under det nu aktuella förfarandet. I det avseendet visade undersökningen att Förenta staterna av följande skäl var det mest lämpliga jämförbara landet: Förenta staterna är ett av de största producentländerna i världen av aktiverat kol i pulverform. Uppgifter som lämnats av den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna och de gemenskapstillverkare som stod bakom begäran om översyn visade att tillverkningsvolymen i båda länderna är jämförbar. Som nämndes i skäl 12 konstaterades det vidare att det aktiverade kol i pulverform som tillverkades och såldes i Förenta staterna var en likadan produkt som det aktiverade kol som tillverkades i Kina och exporterades till gemenskapen. Den samarbetsvilliga amerikanska tillverkarens inhemska försäljning (i volym) var representativ jämfört med importen av aktiverat kol i pulverform från Kina till gemenskapen. Kommissionen fann slutligen att konkurrensen i USA var mycket stor. Utöver konkurrens bland flera tillverkare i Förenta staterna förekom det även konkurrens från importerat aktiverat kol i pulverform (huvudsakligen från Kina, Filippinerna och Sri Lanka), som kunde importeras utan kvantitativa begränsningar eller importtullar. Den viktigaste amerikanska tillverkaren av aktiverat kol i pulverform var dessutom villig att samarbeta.(20) Mot bakgrund av ovanstående, och eftersom inga kommentarer mottogs rörande valet av jämförbart land från någon av de berörda parterna, valdes följaktligen Förenta staterna som lämpligt jämförbart land.b) Normalvärde(21) I enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen övervägdes det om den inhemska försäljningen av aktiverat kol i pulverform i Förenta staterna skulle kunna anses ha skett vid normal handel, med tanke på det pris som togs ut. Kommissionen undersökte därför om den inhemska försäljningen var lönsam. I det syftet jämfördes den totala tillverkningskostnaden per enhet för varje kvalitet under undersökningsperioden med det genomsnittliga enhetspriset vid försäljningstransaktioner avseende varje kvalitet under samma period. Det konstaterades att all försäljning var lönsam. Undersökningen visade även att all försäljning skedde till oberoende kunder. De priser som betalats eller skulle betalas för aktiverat kol i pulverform av oberoende kunder på den inhemska amerikanska marknaden vid normal handel användes därför för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen.c) Exportpris(22) Som nämns ovan var varken de kinesiska exportörerna, de kinesiska exporterande tillverkarna eller någon importör av aktiverat kol i pulverform i gemenskapen samarbetsvilliga under förfarandet. Exportpriset fastställdes därför på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. Som redan nämnts i skäl 14 i den här förordningen, och i avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter, gjordes detta med hänvisning till Eurostat.(23) Uppgifterna i Eurostat grundar sig på priser som är beräknade cif vid gemenskapens gräns. Dessa priser justerades till fob-nivå genom att avdrag gjordes för kostnader för sjötransport och försäkring. Nödvändiga uppgifter om dessa kostnader har överlämnats av gemenskapsindustrin och använts vid beräkningarna på grund av avsaknaden av andra mer tillförlitliga uppgifter.d) Jämförelse(24) För att en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris skulle kunna göras togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter i faktorer som konstaterats påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta sammanhang gjordes justeringar för skillnader i handelsled, provisioner samt kostnader för förpackning och landtransport.(25) När det gäller normalvärdet gjordes avdrag från det inhemska försäljningpriset för den vägda genomsnittliga kostnaden för landtransport och förpackning per enhet. Kostnaderna för landtransport inbegrep försäkring-, lastnings- och lossningskostnader. Eftersom de kinesiska exportörerna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga, och i avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter, gjordes avdrag för samma belopp för landtransport och förpackning från exportpriset fob.(26) När det gäller förpackningskostnader överlämnade den klagande gemenskapsindustrin bevisning till kommissionen enligt vilken åtminstone en del av den produkt som exporteras till gemenskapen var förpackad i säckar, medan normalvärdet fastställts på grundval av kostnaderna exklusive förpackningskostnader. Exportpriset justerades därför med ett lämpligt belopp för förpackningskostnader.(27) Den inhemska försäljningen i Förenta staterna skedde huvudsakligen till slutanvändare, medan den kinesiska exporten av aktiverat kol i pulverform, enligt tillgängliga uppgifter, huvudsakligen skedde till handlare eller distributörer. Normalvärdet justerades därför med en distributörsrabatt som är tillämplig på den inhemska amerikanska marknaden.(28) På grund av kravet på exportlicenser skedde, enligt bevisning som överlämnats av gemenskapsindustrin, dessutom nästan all exportförsäljning från Kina via exportorgan. Avdrag gjordes därför för en provisionsavgift på 1 % från exportpriset.e) Dumpningsmarginal(29) Det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset för alla kvaliteter jämfördes i samma handelsled, dvs. distributörer eller handlare. Jämförelsen visade att det under undersökningsperioden förekommit en betydande grad av dumpning vid export av aktiverat kol i pulverform till gemenskapen. Dumpningsmarginalen motsvarade det belopp med vilket normalvärdet översteg exportpriserna till gemenskapen. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen översteg 40 %.3. Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla(30) Det undersöktes även hur importen av aktiverat kol i pulverform från Kina skulle utvecklas om åtgärderna skulle upphöra att gälla. I det syftet undersöktes den lediga tillverkningskapaciteten i Kina, exportvolymen och den inhemska marknaden i Kina samt den kinesiska prissättningen till andra tredjeländer. Eftersom de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga användes information från marknadsundersökningar, vilken gemenskapsindustrin överlämnat.a) Produktionskapacitet, inhemsk marknad i Kina och exportvolym(31) Enligt de uppgifter som är tillgängliga för kommissionen är Kina tillsammans med Förenta staterna den största tillverkaren och exportören av aktiverat kol (i granulat- och pulverform) i världen. Den faktiska tillverkningen av aktiverat kol i Kina uppgick till omkring 100 000 ton 1998 enligt en statistisk branschöversikt som gemenskapsindustrin tillhandahållit, varav 40 % eller 40 000 ton i pulverform. Baserat på de viktigaste kinesiska tillverkarnas kapacitet uppskattades produktionskapaciteten till 140 000 ton under samma period, vilket motsvarade 31 % av den sammanlagda kinesiska kapaciteten, varav åtminstone hälften kan användas för tillverkning av aktiverat kol i pulverform, dvs. 70 000 ton. En ledig kapacitet på ungefär 30 000 ton var således tillgänglig 1998 för tillverkning av aktiverat kol i pulverform.(32) På grundval av uppgifter för tidigare år i ovannämnda statistiska branschöversikt uppskattades det att den årliga ökningstakten vad gäller förbrukning, tillverkning och tillverkningskapacitet för aktiverat kol i Kina uppgick till minst 5 %. Den lediga kapaciteten för aktiverat kol i pulverform kommer därmed att uppgå till 36 000 ton 2003. På grund av den särskilda situationen på den inhemska marknaden (se skäl nedan) skulle den sammanlagda lediga kapaciteten vara tillgänglig för export.(33) Enligt ovannämnda statistiska branschöversikt karakteriserades den kinesiska inhemska marknaden dessutom av betydande överutbud, vilket leder till instabila priser. De kinesiska tillverkarna av aktiverat kol i pulverform riktade därför i större utsträckning in sig på exportmarknader, vilket ofta är den enda möjligheten att över huvud taget bevara tillverkningen. Det är viktigt att notera att det inte fanns några exportbegränsningar (annat än exportlicenser) för aktiverat kol i pulverform i Kina. Mot bakgrund av situationen på den kinesiska inhemska marknaden, den betydande lediga kapaciteten och det därmed sammanhängande behovet att utnyttja exportmarknaderna ansågs det sannolikt att exportpriserna skulle ligga på en låg nivå och dumpas.(34) De viktigaste exportmarknaderna för aktiverat kol i pulverform från Kina var Sydostasien, Japan, Sydkorea, Förenta staterna och Europa. Enligt den bevisning som gemenskapsindustrin lämnat skulle emellertid ett ytterligare behov av importerat aktiverat kol i pulverform i de övriga tredjeländerna vara minimalt och möjligheten att ta emot ytterligare kinesisk export därför nästan försumbar. Det bör dessutom noteras att ett antal potentiella exportmarknader i den asiatiska regionen, såsom Indien och Indonesien, tillämpar höga tullar på aktiverat kol i pulverform.(35) Om antidumpningstullen upphävdes skulle gemenskapsmarknaden däremot kunna ta emot stora kvantiteter aktiverat kol från Kina på grund av en betydande förbrukning i gemenskapen. I det sammanhanget bör det även noteras att kinesiska exportörer fortfarande är närvarande på gemenskapsmarknaden genom närstående importörer, vilket underlättar ökad import och försäljning av aktiverat kol i pulverform.(36) Om åtgärderna upphävs kommer de kinesiska tillverkarna sannolikt att öka sitt kapacitetsutnyttjande eftersom gemenskapen skulle bli en tilltalande exportmarknad.b) Prissättning(37) En analys av de kinesiska exportörernas prissättning till andra tredjeländer, såsom Förenta staterna och Japan, visade att exporten av aktiverat kol i pulverform till dessa länder ägde rum till mycket låga priser och dumpades i jämförelse med det normalvärde som fastställdes vid den här undersökningen. Enligt den bevisning som gemenskapsindustrin lämnat och de uppgifter som den samarbetsvillige tillverkaren i Förenta staterna tillhandahållit, skulle dumpningsnivån överstiga 40 % när det gäller Förenta staterna, medan dumpningsmarginalen för export till Japan skulle överstiga 90 %.(38) Med tanke på den mycket stora lediga kapacitet som kan användas för export och den exportdrivna kinesiska tillverkningen av aktiverat kol i pulverform är det rimligt att anta att om antidumpnintgsåtgärderna upphör att gälla kommer de dumpningsmarginaler som skulle kunna tillämpas i gemenskapen sannolikt att ligga åtminstone på samma nivå som de dumpningsmarginaler som tillämpas på andra stora exportmarknader för kinesiskt aktiverat kol i pulverform.4. Slutsats beträffande sannolikheten för fortsatt dumpning(39) Importen av kinesiskt aktiverat kol i pulverform under undersökningsperioden översteg den försumbara nivån och importen dumpades fortfarande. Det fastställdes att dumpningen fortsatte och att det är mycket sannolikt att den även skulle fortsätta om åtgärderna tilläts upphöra att gälla. Det är vidare sannolikt att exporten av kinesiskt aktiverat kol i pulverform till gemenskapen kommer att öka betydligt (och åtminstone återgå till de nivåer som konstaterades vid den ursprungliga undersökningsperioden) och att det sannolikt kommer att förekomma en betydande grad av dumpning av priserna för dessa ytterligare importkvantiteter om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.E. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN(40) De två tillverkarna i gemenskapen på vars vägnar klagomålet ingavs var samarbetsvilliga vid undersökningen. De svarade för mer än 80 % av tillverkningen av aktiverat kol i pulverform i gemenskapen och utgör därmed gemenskapsindustrin enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.F. SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN1. Förbrukning i gemenskapen(41) Den synbara förbrukningen i gemenskapen av aktiverat kol i pulverform fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolymer på gemenskapsmarknaden, uppgifter i begäran om översyn rörande de övriga tillverkarna i gemenskapen och uppgifter från Eurostat om import av aktiverat kol i pulverform.(42) På den grundvalen var förbrukningen i gemenskapen praktiskt taget stabil under skadeundersökningsperioden och uppgick till något mindre än 40 000 ton per år.2. Import från Kinaa) Volymer, marknadsandelar och priser(43) Enligt uppgifter från Eurostat skedde en viss ökning av de volymer som importerades från Kina under skadeundersökningsperioden, men volymerna var fortfarande mindre än 3 % av förbrukningen medan marknadsandelen översteg 10 % i den tidigare undersökningen.(44) Under skadeundersökningsperioden ökade priserna på import från Kina med 28 %, huvudsakligen av två skäl. För det första till följd av utvecklingen av växelkursen mellan euro och dollar, särskilt mellan 1999 och 2000. För det andra steg enligt uppgifter från marknadsundersökningar världsmarknadspriserna på kol.>Plats för tabell>b) Prissättning för import(45) Även efter införandet av en antidumpningstull 1996 var priserna på aktiverat kol i pulverform med ursprung i Kina fortfarande lägre än gemenskapsindustrins priser. Skillnaden jämfört med gemenskapsindustrins priser var 15 % under undersökningsperioden. Denna skillnad fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser (fritt fabrik) medan de kinesiska importpriserna hämtades från Eurostat och justerades för kostnader efter importen, tull och antidumpningstullar.3. Gemenskapsindustrins ekonomiska situationa) Inledande anmärkningar(46) Eftersom gemenskapsindustrin består av två företag måste uppgifterna rörande gemenskapsindustrin indexeras av sekretesskäl, medan marknadsandelarna för alla deltagare på marknaden har avrundats.b) Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande(47) Gemenskapsindustrins tillverkning av aktiverat kol i pulverform minskade under skadeundersökningsperioden med 5 % till något över 30 000 ton. Gemenskapsindustrins sammantagna tillverkningskapacitet från 1998 till undersökningsperioden var stabil och uppgick till omkring 35 000 ton, med en hög utnyttjandenivå.c) Försäljning i gemenskapen och marknadsandel(48) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 11 % mellan 1997 och 1999. Den ökade något under 2000 och under undersökningsperioden, men låg fortfarande 6 % under nivån för 1997. Eftersom förbrukningen i stort sett var stabil visade marknadsandelen samma utvecklingstendens som försäljningen. Sammantaget minskade den under skadeundersökningsperioden med 7 procentandelar till ungefär 60 % under undersökningsperioden.>Plats för tabell>d) Lager(49) Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins lager av aktiverat kol i pulverform vid årets slut med 15 %, medan försäljningen minskade. Utrustningen var i kontinuerlig drift för att undvika återstart av ugnarna, vilket är mycket kostnadskrävande.e) Försäljningspris i gemenskapen(50) Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris netto ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Under 1999 och 2000 var priserna högre än under undersökningsperioden.>Plats för tabell>f) Lönsamhet och räntabilitet(51) Efter att ha registrerat förluster på 10 % under 1993, som utgjorde undersökningsperiod i samband med den tidigare undersökningen, var gemenskapsindustrin åter lönsam 1997. Med undantag för 2000, då lönsamheten var tillfredsställande på grund av en kombination av hög prisnivå och ganska låga enhetskostnader, var gemenskapsindustrins vinstnivå emellertid aldrig högre än 6 %. Räntabiliteten var stabil och positiv under skadeundersökningsperioden.>Plats för tabell>g) Kassaflöde(52) Gemenskapsindustrins kassaflöde var positivt under hela perioden, med en utvecklingstendens som liknar den som gäller för lönsamheten.h) Förmåga att anskaffa kapital(53) Gemenskapsindustrin hade inte några särskilda problem att anskaffa kapital eller erhålla lån under skadeundersökningsperioden.i) Sysselsättning och löner(54) Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden till under 350 personer, medan de sammantagna arbetskostnaderna ökade med 11 % (en ökning med omkring 20 % per anställd).j) Investeringar(55) Under skadeundersökningsperioden gjorde gemenskapsindustrin kontinuerliga investeringar för att öka produktiviteten och rationalisera tillverkningsprocessen. De belopp som investerades varje år var ganska stabila.k) Produktivitet(56) Gemenskapsindustrins produktivitet, mätt i antal ton som tillverkas per anställd inom tillverkning och försäljning av aktiverat kol i pulverform, ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden.l) Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning(57) När det gäller verkningarna på gemenskapsindustrins situation av storleken på den faktiska dumpningsmarginal som konstaterades under undersökningsperioden, bör det noteras att den marginal som konstaterades för Kina är betydande. På grund av antidumpningsåtgärderna kunde gemenskapsindustrin emellertid återhämta sig från den tidigare dumpningen.4. Gemenskapsindustrins export(58) Gemenskapsindustrins export av aktiverat kol i pulverform ökade något under skadeundersökningsperioden och motsvarar något över en tredjedel av den sammanlagda tillverkningen.5. Volym och priser för import från andra tredjeländer(59) Den sammantagna importen av aktiverat kol i pulverform från andra tredjeländer än Kina minskade under skadeundersökningsperioden från omkring 7 600 ton 1997 till 5 400 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar marknadsandelar på omkring 20 % respektive 15 %. De största exportörerna till gemenskapen har varit Förenta staterna, Malaysia och Indonesien. Medan importen från Förenta staterna har halverats, har importen från de senare länderna ökat från omkring 1 100 ton 1997 till 1 900 ton under undersökningsperioden. De genomsnittliga importpriserna från Malaysia och Indonesien var lägre än gemenskapsindustrins priser och låg på samma nivå som priserna för import med ursprung i Kina.6. Försäljning från andra tillverkare i gemenskapen(60) Andra tillverkare i gemenskapen av aktiverat kol i pulverform bearbetar huvudsakligen aktiverat kol i granulatform, vilket inte omfattas av antidumpningsåtgärderna. Under skadeundersökningsperioden började de att importera mer aktiverat kol i granulatform från Kina i syfte att mala det till aktiverat kol i pulverform. De kunde därför öka marknadsandelen från 10 % 1997 till över 20 % under undersökningsperioden. Denna konkurrens hindrade emellertid inte gemenskapsindustrin från att sälja aktiverat kol i pulverform till ett pris som gjorde det möjligt att uppnå en rimlig lönsamhet.7. Slutsats(61) Åtgärderna har medfört att gemenskapsindustrin åter blivit lönsam och att prispressen från den dumpade importen med ursprung i Kina har minskat. Gemenskapsindustrin fortsatte emellertid att förlora marknadsandelar, i synnerhet eftersom andra tillverkare i gemenskapen började sälja aktiverat kol i pulverform som framställts från aktiverat kol i granulatform med ursprung i Kina. Även om gemenskapsindustrins ekonomiska situation är tillfredsställande är dess ställning på marknaden därför fortfarande bräcklig.G. SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA(62) Det erinras om att det i skäl 39 konstaterades att den dumpade importen från Kina till gemenskapen sannolikt skulle öka avsevärt om åtgärderna upphörde att gälla.(63) Om åtgärderna upphör att gälla är det sannolikt att avsevärda volymer kommer att sändas till gemenskapens marknad till mycket låga priser som väsentligt underskrider gemenskapsindustrins priser. Den nuvarande prisskillnaden på 15 % mellan den importerade produkten och gemenskapsindustrins produkt (se skäl 45) skulle kunna öka till över 30 % (tullbeloppet i förhållande till de nuvarande importpriserna) om åtgärden tillåts upphöra att gälla. Det bör noteras att de nuvarande kinesiska exportpriserna (cif-priser) till gemenskapen ligger i linje med de kinesiska exportpriserna till andra tredjeländer.(64) Det beräknas att åtminstone 10 000 ton aktiverat kol i pulverform med ursprung i Kina skulle kunna exporteras till gemenskapen så snart tullen har upphört att gälla. Detta skulle motsvara mer än en fjärdedel av gemenskapens marknad. Eftersom de fasta kostnaderna är höga i detta slag av industri och kostnaderna för att åter starta produktionen i händelse av produktionsstopp är mycket höga, skulle en sådan kvantitet av dumpad import omedelbart leda till allvarlig prispress på marknaden genom att gemenskapsindustrin först skulle försöka bibehålla sin marknadsandel snarare än att minska sin produktion. Detta skulle i sin tur fullständigt urholka gemenskapsindustrins lönsamhet och industrin skulle åter vara lika förlustbringande som under 1993. På medellång sikt skulle gemenskapsindustrin kunna tvingas bort från marknaden då det inte finns ytterligare utrymme för väsentliga produktivitetsökningar som gör att den skulle kunna bedriva verksamheten till lägre enhetskostnader.(65) Ovanstående bör ses i följande sammanhang. Gemenskapsindustrins situation har utan tvekan förbättrats (även om den fortfarande är bräcklig). Gemenskapsindustrins förluster, vilka uppgick till 10,8 % under den ursprungliga undersökningsperioden, har exempelvis vänts till en vinst på omkring 6 %. De sannolika verkningar av ökad import till dumpade priser som nämns i föregående skäl bekräftas även när man beaktar de viktigaste förändringarna på marknaden mellan den ursprungliga undersökningsperioden och den nuvarande undersökningsperioden.- Under den nuvarande undersökningsperioden var marknadsandelen för importen från Kina betydligt lägre än under den ursprungliga undersökningsperioden.- Skillnaden mellan priserna i gemenskapen och priserna för den kinesiska exporten har minskat betydligt till följd av tullen.- Under den nuvarande undersökningsperioden förekom import från Indonesien och Malaysia till låga priser, men kvantiteterna låg fortfarande avsevärt under de nivåer som konstaterades för Kina under den ursprungliga undersökningsperioden. Det erinras även om att import från Malaysia förekom på marknaden i gemenskapen redan under den ursprungliga undersökningsperioden.- Marknadsandelen för tillverkare i gemenskapen, vilka inte är en del av gemenskapsindustrin, har ökat.På den grundvalen konstateras det att den viktigaste förändring som medförde en förbättring av gemenskapsindustrins situation var återupprättandet av likvärdiga konkurrensvillkor vad gäller import av aktiverat kol i pulverform från Kina. Den positiva situationen för gemenskapsindustrin skulle snabbt försämras om kinesiska exporterande tillverkare återigen skulle ha möjlighet att dumpa väsentligt större kvantiteter på marknaden i gemenskapen.(66) På grundval av ovanstående dras slutsatsen att skadan sannolikt skulle återkomma om åtgärderna tilläts upphöra att gälla.H. GEMENSKAPENS INTRESSE1. Inledande anmärkning(67) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes huruvida en förlängning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Fastställandet av gemenskapens intresse grundades på en bedömning av alla olika berörda intressen, dvs. gemenskapsindustrins, intresset hos övriga tillverkare i gemenskapen, importörernas och handlarnas intresse och intresset hos användarna och leverantörerna av produkten i fråga.(68) Det bör noteras att i den föregående undersökningen ansågs inte antagandet av åtgärder strida mot gemenskapens intresse. Vidare är den nu aktuella undersökningen en översyn, där man analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas, vilket medger en bedömning av de eventuella otillbörliga negativa verkningar som de gällande antidumpningsåtgärderna kan ha för de berörda parterna.(69) På den grundvalen undersöktes det om det trots slutsatsen rörande fördelen med åtgärderna för gemenskapsindustrin och sannolikheten för att skadevållande dumpning återkommer fanns tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.2. Gemenskapsindustrins intresse(70) Gemenskapsindustrin har visat sig vara en strukturellt livskraftig industri med förmåga att anpassa sig till de föränderliga villkoren på marknaden. Detta bekräftades särskilt av den positiva utvecklingen av dess situation när faktisk konkurrens hade återupprättats efter införandet av antidumpningsåtgärder avseende import med ursprung i Kina, liksom av industrins investeringar i toppmodern produktionskapacitet. Slutsatsen kan dock dras att situationen högst sannolikt kommer att kraftigt försämras om antidumpningsåtgärderna inte bibehålls.3. Andra tillverkares intressen(71) Med hänsyn till de sannolika kvantiteter och priser avseende kinesiskt aktiverat kol i pulverform som sannolikt skulle exporteras till gemenskapen om åtgärderna tilläts upphöra att gälla, skulle andra tillverkare av aktiverat kol i pulverform, inbegripet från aktiverat kol i granulatform med ursprung i Kina, också drabbas av en försämring av sina marknadsandelar och sin ekonomiska situation.4. Icke närstående importörers eller handlares intresse(72) Kommissionen sände frågeformulär till 26 icke-närstående importörer och handlare. Inget svar mottogs.(73) Under dessa omständigheter konstaterades det att de icke närstående importörerna och handlarna inte skulle påverkas om åtgärderna bibehålls.5. Användarnas intresse(74) Kommissionen sände frågeformulär till 42 användare. Två ofullständiga svar mottogs, av vilka det framgick att aktiverat kol i pulverform hade en mycket liten inverkan på kostnaderna (mindre än 0,1 %).6. Leverantörernas intresse(75) Kommissionen sände frågeformulär till 11 leverantörer av råvara till tillverkare av aktiverat kol i pulverform, men endast två svar mottogs. Svaren var positiva till att åtgärderna bibehålls, eftersom detta skulle betyda att fortsatt försäljning i gemenskapen är säkerställd.7. Slutsats(76) På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det med hänsyn till gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl mot en förlängning av giltighetstiden för antidumpningsåtgärderna.I. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER(77) Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avser att rekommendera att de gällande åtgärderna bibehålls. Efter detta meddelande av uppgifter beviljades de också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter. Inga synpunkter mottogs.(78) Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av aktiverat kol i pulverform med ursprung i Kina som infördes genom förordning (EG) nr 1006/96 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 11. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av aktiverat kol i pulverform enligt KN-nummer ex 3802 10 00 (Taric-nummer 3802 10 00 20) med ursprung i Kina.2. Den slutgiltiga antidumpningstullen skall vara 323 euro per ton (nettovikt).Artikel 2Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.Artikel 3Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförande


type: other

text:
Nowa forma jednorazowej amortyzacji | Kancelaria Prawno - Podatkowa Marka Rudego
 Nowa forma jednorazowej amortyzacji
 Przedsiębiorcy wykorzystują do prowadzenia działalności gospodarczej różnego rodzaju maszyny i sprzęt który jest niezbędny w ich firmie. Jeżeli są one nabyte lub wytworzone we własnym zakresie, są kompletne zdatne do użytku, stanowią własność lub współwłasność podatnika, ich przewidywany okres użytkowania jest dłuższy niż rok oraz wykorzystywane są przez podatnika w związku z prowadzoną przez niego działalnością gospodarczą albo oddane do używania na podstawie umowy najmu, dzierżawy lub umowy leasingu, mogą one stanowić środki trwałe.
 Amortyzacja środka trwałego może być prowadzona przez jedną z kilu metod:
 liniową indywidualną
 liniową przyspieszoną
 Na potrzeby niniejszego artykułu, omówię metodę polegająca na jednorazowym odpisie. Możliwy jest on do dokonania w trzech przypadkach:
 Środki trwałe i wartości niematerialne i prawne których wartość początkowa nie przekracza 3.500,00 zł. Możliwość taka została przewidziana w art. 22f ust. 3 ustawy z 26.07.1991 r. o podatku dochodowym od osób fizycznych (dalej u.p.d.o.f) oraz art. 16f ust. 3 ustawy z 19.02.1992 r. o podatku dochodowym od osób prawnych (dalej u.p.d.o.p).
 Środki trwałe zaliczane do grup 3-8 Klasyfikacji środków trwałych z wyłączeniem samochodów osobowych, wyłącznie przez małych podatników oraz podatników rozpoczynających prowadzenie działalności gospodarczej. Odpisu takiego dokonuje się w oparciu o art. 22k ust. 7-13 u.p.d.o.f. oraz 16k ust. 7-13 u.p.d.o.p.
 Środki trwałe zaliczane do grup 3-6 i 8 KŚT, wyłącznie fabrycznie nowe, w roku podatkowym w którym te środki trwałe oraz wartości niematerialne i prawne zostały wprowadzone do ewidencji, w wysokości nieprzekraczającej w roku podatkowym 100.000,00 zł. Podstawą zastosowania takiego odpisu jest art. 22k ust. 14-21 u.p.d.o.f. oraz art. 16k ust. 14-21 u.p.d.o.p.
 Art. 22k ust. 14-21 u.p.d.o.f. (oraz art. 16k ust. 14-21 u.p.d.o.p.) weszły w życie 12 sierpnia 2017 roku. Jest to najnowsza zmiana w zakresie amortyzacji. Fabrycznie nowe środki trwałe mogą być amortyzowane jednorazowo, jeśli zostały sklasyfikowane w grupach 3-6 i 8 Klasyfikacji Środków trwałych z 2010 roku.
 Aby jednorazowo amortyzować ŚT, jego wartość początkowa musi przekraczać 10,000,00 zł, lub łączna wartość początkowa dwóch lub więcej fabrycznie nowych środków trwałych nabytych przez podatnika w roku podatkowym, a wartość początkowa każdego z nich jest wyższa niż 3.500,00 zł.
 Limit jednorazowej amortyzacji w tym przypadku wynosi 100.000,00 zł.
 tel: 508 750 614 20 sierpnia 2017