type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52013PC0535
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta /* COM/2013/0535 final - 2013/0256 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Eurojust asutati nõukogu otsusega 2002/187/JSK,[1] millega moodustatakse Eurojust,
 et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu. Oma loomisest alates on
 Eurojust toetanud riiklike uurimisasutuste ja süüdistuse ettevalmistamise eest
 vastutavate asutuste tegevuse koordineerimist ja nende vahelist koostööd eri
 liikmesriike hõlmavate juhtumite lahendamisel. See on aidanud suurendada
 vastastikust usaldust ja ühendada mitmeid erinevaid õigussüsteeme ja tavasid
 ELis. Õiguslike probleemide kiire lahendamise ja riikide pädevate asutuste
 kindlakstegemise kaudu on Eurojust aidanud kaasa koosöötaotluste täitmisele ja
 õigusaktide vastastikusele tunnustamisele. Aastate jooksul on Eurojustist
 saanud kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö keskne osapool.
 Organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus ja
 kuritegelike organisatsioonide lõhkumine jääb siiski ülesandeks, millega tuleb
 igapäevaselt tegeleda. Kahjuks toimus eelmisel kümnendil piiriülese
 kuritegevuse plahvatuslik suurenemine. Ebaseaduslik uimastikaubandus,
 inimkaubandus, terrorism ja küberkuritegevus, sealhulgas lapsporno, on vaid
 mõned näited. Ühise joonena iseloomustab kõiki neid kuritegusid asjaolu, et
 piiriüleselt sooritavad neid ülimobiilsed ja paindlikud kuritegelikud rühmad,
 mis tegutsevad mitmete jurisdiktsioonide piires ja paljudes kuritegelikes
 valdkondades. Tõhusaks võitluseks selliste organisatsioonide vastu tuleb neile
 kogu Euroopas kooskõlastatult reageerida.
 Kuritegevuse piiriülene mõõde, samuti selle
 jagunemine paljudeks kuritegevuse liikideks, muudab piiriülese kuritegevuse,
 eriti organiseeritud kuritegevuse avastamise ja selle vastu võitlemise üksikute
 liikmesriikide jaoks eriti keeruliseks. Sellest tulenevalt on Eurojustil
 endiselt ülioluline roll liikmesriikide pädevate õigusasutuste vahelise
 õigusalase koostöö ja kooskõlastamise tõhustamisel ja kolmandate riikidega
 seotud uurimistele kaasaaitamisel.
 Lissaboni leping pakub uusi võimalusi
 Eurojusti tegevuse tõhustamiseks kõnealuste kuritegevuse liikide vastu võiltemisel.
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 85 tunnustatakse selgesõnaliselt
 Eurojusti missiooni, mis seisneb riiklike uurimiseasutuste ja süüdistuse
 ettevalmistamise eest vastutavate asutuste vahelise õigusalase koostöö ja
 kooskõlastamise toetamises ja tugevdamises seoses raskete kuritegudega, mis
 mõjutavad kahte või enamat liikmesriiki või nõuavad süüdistuse esitamist
 ühistel alustel. Seetõttu on oluline tagada, et Eurojusti kasutataks
 võimalikult otstarbekalt ning et kõik tema tõhusat toimimist piiravad
 takistused kõrvaldataks[2].
 2008. aastal alustati Eurojusti tugevdamiseks
 Eurojusti otsuse laialdast reformimist[3].
 Ülevõtmise tähtaeg oli 4. juuni 2011. Muudetud otsuse õige rakendamine on küll
 oluline, kuid see ei tohiks takistada edasiminekut uute ülesannete täitmisel ja
 Eurojusti toimimise parandamisel, säilitades samas tema tegevuse tõhusust varem
 tugevdanud elemendid.
 ELi toimimise lepingu artiklis 85 nähakse ette
 ka Eurojusti struktuur, toimimismehhanism, tegevusvaldkond ja ülesanded, mis
 tuleb kindlaks määrata seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu võetud
 määrustega. Nimetatud artiklis nähakse ette, et asjaomaste määrustega tuleb
 kindlaks määrata ka kord Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide kaasamiseks
 Eurojusti tegevuse hindamisse.
 Tuginedes komisjoni teatisele „Euroopa ametid
 – edasised sammud”,[4]
 leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lisaks sellele kokku
 institutsioonidevahelise dialoogi algatamises, et suurendada sidusust ja
 tõhusust ning parandada detsentraliseeritud ametite tööd, mille tulemusena
 loodi märtsis 2009 institutsioonidevaheline töörühm. See töörühm käsitles
 mitmeid olulisi probleeme, sealhulgas asutuste rolli ja positsiooni ELi
 institutsioonilises raamistikus, samuti nende loomist, struktuuri ja tegevust
 ning nende rahastamise, eelarvete, järelevalve ja juhtimisega seotud küsimusi.
 Selle töö tulemusena koostati ELi
 detsentraliseeritud ameteid käsitlev ühine lähenemisviis, mille Euroopa
 Parlament, nõukogu ja komisjon kinnitasid juulis 2012 ja millega nad peavad
 edaspidi arvestama kõikide otsuste vastuvõtmisel, mis on seotud ELi
 detsentraliseeritud ametitega, analüüsides igat juhtumit eraldi.
 Käesolevas määruse ettepanekus on arvestatud
 kõikide eespool nimetatud asjaoludega ja pakutud välja ühtne ja uuendatud õigusraamistik
 uuele Euroopa Kriminaalõigusalase Koostöö Ametile (Eurojust), mis on nõukogu
 otsusega 2002/187/JSK asutatud Euorjusti õigusjärglane.
 Säilitades Eurojusti juhtimises ja tegevuses
 tõhusaks osutunud elemendid, ajakohastatakse määruses ameti õigusraamistikku ja
 viiakse selle toimimine ja struktuur kooskõlla Lissaboni lepingu ja ühise
 lähenemisviisi nõuetega nii palju kui ameti iseloom seda lubab.
 Kuna käesoleva määruse ettepanek võetakse
 vastu üheaegselt määruse ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Prokuratuuri
 asutamist, on sellesse lisatud sätted, millega tagatakse, et nimetatud amet
 moodustatakse Eurojusti põhjal, nagu nähakse ette ELi
 lepingu artiklis 86 ja et Eurojust saab seda toetada.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE
 TULEMUSED
 Käesoleva määruse ettevalmistamiseks on
 komisjon konsulteerinud mitmel korral asjatundlike sidusrühmadega. Käesoleva
 ettepaneku eesmärk on eelkõige kasutada ära Lissaboni lepinguga pakutud
 võimalust Eurojust ajakohastamiseks, täiustades ameti juhtimisstruktuuri, mis
 vähendab praegu kolleegiumil lasuvat halduskoormust ja võimaldab sellel
 keskenduda oma põhitegevusele.
 Komisjon korraldas 18. oktoobril 2012
 konsulteerimiseks kohtumise liikmesriikide ekspertide, nõukogu sekretariaadi
 esindajate, Euroopa Parlamendi ja Eurojustiga, et arutada ELi
 lepingu artiklist 85 tuleneva võimaliku reformiga seotud küsimusi. Arutati
 selliseid küsimusi nagu tugevdatud juhtimine, parlamendi kaasamine nii Euroopa
 kui ka riiklikul tasandil ning võimalikud lisavolitused, samuti seosed Euroopa
 Prokuratuuri (EPPO) arenguga. Kohtumisel toetati üldiselt seisukohta, et
 Eurojusti juhtimisstruktuuri ja tõhusust tuleb parandada.
 Eurojust on konsultatsiooniprotsessis ka
 otseselt osalenud ning andnud oma panuse kaastööde ja kohtumiste kaudu
 komisjoniga. Lisaks sellele on reformialaseid arutelusid peetud mitmesuguste
 seminaride raames, näiteks strateegiline seminar „Eurojust ja Lissaboni leping.
 Tõhusama tegevuse suunas” (Eurojust and the Lisbon Treaty. Towards more
 effective action) (Brugge, 20.–22. september 2010) ja Eurojusti ja ERA
 konverents „10 aastat Eurojusti: saavutused ja eesmärgid” (10 Years of
 Eurojust: Operational Achievements and Future Challenges), mis toimus Haagis 12.
 ja 13. novembril 2012. Lisaks sellele arutati Eurojusti tulevikku nõukogu
 mitteametlikul erikohtumisel, mis toimus Eurojusti 10. aastapäeval 2012. aasta
 veebruaris.
 Sidusrühmade
 seisukohti koguti ka Eurojusti tugevdamist käsitlenud uurimus „Study on the
 strengthening of Eurojust”[5]
 kaudu, mille tellis komisjon ja mis andis hea ülevaate olemasolevatest
 probleemidest ja pakkus mitmesuguseid poliitikavalikuid nende lahendamiseks.
 3. ETTEPANEK
 3.1. Õiguslik alus
 ELi lepingu artikkel 85 annab ettepanekule
 õigusliku aluse. Selles nähakse ette määruse kasutamine.
 3.2. Subsidiaarsus ja
 proportsionaalsus
 ELi tasandi meede on vajalik kavandatud
 meetmetele omase ELi mõõtme tõttu, sest nendega kaasneb üksuse loomine, mille
 üleanne on toetada ja tugevdada riiklike õigusasutuste koostööd ja nende
 tegevuse koordineerimist raskete kuritegude puhul, mis puudutavad kahte või
 enamat liikmesriiki või nõuavad süüdistuse esitamist ühistel alustel. Seda
 eesmärki on võimalik täita üksnes liidu tasandil kooskõlas subsidiaarsuse
 põhimõttega.
 Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ei
 lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 3.3. Ettepaneku kirjeldus
 peatükkide kaupa
 Ettepaneku põhieesmärgid on järgmised:
 ·
 suurendada Eurojusti tulemuslikkust, uuendades
 selle juhtimisstruktuuri;
 ·
 tõhustada Eurojusti tegevust, määratledes
 ühetaoliselt liikmesriikide staatuse ja volitused;
 ·
 kaasata Euroopa Parlament ja riikide parlamendid
 Eurojusti tegevuse hindamisse kooskõlas Lissaboni lepinguga;
 ·
 viia Eurojusti õigusraamistik kooskõlla ühise
 lähenemisviisiga, võttes samas igati arvesse Eurojusti erilist rolli
 käimasolevate kriminaaluurimiste koordineerimisel;
 ·
 tagada tõhus koostöö Eurojusti ja Euroopa
 Prokuratuuri vahel pärast viimase loomist.
 3.3.1. I peatükk: Eesmärgid ja
 ülesanded
 Selles peatükis luuakse Euroopa
 Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) kui nõukogu otsusega 2002/187/JSK
 asutatud Euorjusti õigusjärglane. Ühtlasi määratletakse Eurojusti ülesanded ja
 pädevus. Viimane on eraldi määratletud määruse eelnõu lisas.
 3.3.2. II peatükk: Eurojusti
 struktuur ja töökorraldus
 Selles peatükis käsitletakse mõningaid
 olulisemaid reformi elemente.
 II jagu on pühendatud Eurojusti liikmesriikide
 liikmetele. Reformi tulemusena säilitatakse nende side
 päritoluliikmesriikidega, kuid samas loetletakse selgesõnaliselt
 operatiivvolitused, mis antakse neile kõigile. See võimaldab neil omavahel ja
 riiklike asutustega tõhusamat koostööd teha.
 III, IV ja V jaos kehtestatakse Eurojusti uus
 struktuur koos kolleegiumi, juhatuse ja haldusdirektori ülesannetega. Eurojusti
 juhtimist tõhustatakse, tehes selgelt vahet kolleegiumi kahe koosseisu vahel
 vastavalt sellele, kas kolleegium tegeleb operatiiv- või juhtimisülesannetega.
 Esimene viitab Eurojusti põhitegevusele, milleks on riikides algatatud uurimise
 toetamine ja koordineerimine. Viimane on aga seotud näiteks ameti tööprogrammi,
 aastaeelarve või aastaaruande vastuvõtmisega. Uue organina luuakse juhatus,
 mille ülesandeks on valmistada ette kolleegiumi juhtimisotsuseid ja tegeleda
 otseselt mõningate haldusküsimustega. Komisjon on kolleegiumis esindatud juhul,
 kui see teostab juhtimistoiminguid, samuti on komisjon esindatud juhatuses.
 Lõpuks on üksikasjalikult kirjeldatud haldusdirektori ametisse nimetamise
 menetlust, vastutusvaldkondi ja ülesandeid.
 Sellega võetakse kasutusele ühises
 lähenemisviisis ette nähtud kahetasandiline juhtimine, säilitades samas
 Eurojusti eripära ja kaitstes tema sõltumatust. Ühtlasi on see ka kulutõhus
 lahendus, mis aitab kaasa Eurojusti efektiivsemaks muutmisele, sest
 liikmesriikide liikmeid abistatakse eelarvevaldkonnas ja haldusküsimustes, mis
 laseb neil keskenduda operatiivülesannetele.
 3.3.3. III peatükk:
 Operatiivküsimused
 Selles peatükis säilitatakse Eurojusti
 tegevust tõhustavad olemasolevad mehhanismid, sealhulgas erakorraline
 koordinatsiooniüksus, Eurojusti riiklik koordineerimissüsteem, teabevahetus ja
 Eurojusti taotluste täitmise järelevalve. Eurojusti kohtuasjade haldamise
 süsteemi struktuur jääb samaks.
 3.3.4. IV peatükk: Andmete töötlemine
 See peatükk sisaldab viidet määrusele 45/2001,[6] mida kohaldatakse kõikide isikuandmete
 töötlemise suhtes Eurojustis. Lisaks sellele täpsustatakse ja täiendatakse
 määruses 45/2001 sätestatut selles osas, mis puudutab operatiivtegevuses
 kasutatavaid isikuandmeid, lähtudes õigusalase koostööga seotud tegevuse
 spetsiifikast, kuid võttes samas arvesse vajadust säilitada kooskõla ja
 kokkusobivus asjaomaste andmekaitse põhimõtetega. Isikuandmete töötlemisele on
 ka edaspidi võimalik rakendada piiranguid.
 Ühtlasi viiakse selles peatükis
 andmesubjektide õigusi käsitlevad sätted kooskõlla määrusega 45/2001 ja
 võetakse arvesse isikuandmete kaitse reformi paketis ettenähtud
 kaitsestandardeid, mille komisjon võttis vastu jaanuaris 2012. Lisaks sellele
 nähakse selles peatükis ette oluline järelevalvemehhanismi muudatus. Selle
 muudatusega kehtestatakse Euroopa andmekaitseinspektori ülesanded seoses
 järelevalvega Eurojustis toimuva isikuandmete töötlemise üle. Euroopa
 andmekaitseinspektor võtab üle Eurojusti nõukogu otsusega moodustatud ühise
 järelevalveasutuse ülesanded.
 3.3.5. V peatükk: Suhted partneritega
 See peatükk näitab, kuivõrd oluline on
 Eurojusti ja muude ELi institutsioonide ja asutuste vaheline partnerlus ja
 koostöö kuritegevusevastases võitluses. Peatükis käsitletakse eelkõige suhteid
 Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaatidega, ühiste uurimisrühmade
 ekspertide võrgustiku ja genotsiidi võrgustikuga, mis tegutsevad Eurojusti
 ruumides. Samuti sisaldab see peatükk erisätet suhete kohta Euroopa
 Prokuratuuriga.
 Teiseks on eriti oluline koostöö Europoliga,
 eelkõige seoses tema osaga Eurojusti varustamisel teabega kooskõlas ELi
 toimimise lepingu artikliga 85. Lisatud on erisäte, millega täpsustatakse kahe
 ameti vahelisi erisuhteid, millega suurendatakse nende võimet võidelda nende
 pädevusesse jäävate raskete rahvusvaheliste kuritegudega. See hõlmab teineteise
 infosüsteemides sisalduvate andmete ristkontrollimehhanismi ja andmevahetuse
 tagamist. Praktilised üksikasjad määratakse kindlaks lepinguga.
 Raskete ja organiseeritud kuritegude puhul
 avastatakse väga sageli sidemeid kolmandate riikidega, mis muudab koostöö
 selliste riikidega ülioluliseks. Lissaboni lepinguga muudeti Euroopa Liidu
 välissuhtlemise viise ja need muudatused mõjutavad ka ameteid. Selle tulemusena
 ei saa ametid enam ise pidada läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks
 – sellised lepingud tuleb sõlmida vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 218.
 Eurojust saab siiski sõlmida tööalaseid kokkuleppeid koostöö tõhustamiseks
 kolmandate riikide pädevate asutustega, sealhulgas teabevahetuse kaudu. Varem
 sõlmitud rahvusvahelised lepingud jäävad kehtima.
 3.3.6. VI peatükk: Finantssätted
 Nende sätetega püütakse ajakohastada Eurojusti
 eelarvet, selle kehtestamist ja rakendamist, raamatupidamisaruannete esitamist
 ja eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevaid sätteid.
 3.3.7. VII peatükk: Personali
 käsitlevad sätted
 Neis sätetes kajastuvad ühise lähenemisviisi
 põhimõtted, samas arvestatakse Eurojusti eripäraga. Eurojusti kombineeritud
 olemus ning riiklike büroode ja nende päritoluliikmesriikide vaheliste
 operatiivsidemete olulisusega on seletatav, et liikmesriigid maksavad sellisele
 personalile töötasu ja muid hüvitisi. Eurojusti haldusdirektori määrab endiselt
 ametisse Eurojusti kolleegium, kuid edaspidi teeb ta seda komisjoni koostatud
 kandidaatide nimekirja põhjal, järgides avatud ja läbipaistvat valikumenetlust.
 Niimoodi võetakse arvesse ameti autonoomsust, kuid samal ajal tagatakse
 kandidaatide range hindamine. Samasugust menetlust kasutatakse haldusdirektori
 ametist vabastamisel.
 3.3.8. VIII peatükk: Hindamine ja
 aruandlus
 Selles peatükis viiakse Eurojusti
 õigusraamistik kooskõlla Lissaboni lepingus nõutud Eurojusti suurenenud
 demokraatliku legitiimsusega. Lepingus nähakse ette Euroopa Parlamendi ja
 riikide parlamentide kaasamine Eurojusti tegevuse hindamisse. Seda tehakse
 kulutasuvust silmas pidades, lähtudes Eurojusti aastaaruandest ning säilitades
 samas Eurojusti tegevuse sõltumatuse. Ühtlasi nähakse ette Eurojusti regulaarne
 üldine hindamine kooskõlas ühise lähenemisviisiga.
 3.3.9. IX peatükk: Üld- ja lõppsätted
 See peatükk sisaldab sätteid, millega viiakse
 Eurojusti määrus kooskõlla ühise lähenemisviisiga, samuti määruse jõustumisega
 seotud sätteid.
 4. MÕJU EELARVELE
 Käesolev
 ettepanek ei too kaasa juhtimisreformiga (haldusnõukogu külg külje kõrval
 kolleegiumiga) seotud kulutusi ning Eurosjusti jaoks ei nähta selles ette uusi
 ülesandeid peale Euroopa Prokuratuuri toetamise, millega kulusid ei kaasne.
 2013/0256 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti
 (Eurojust) kohta
 EUROOPA
 PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artiklit 85,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 riikide parlamentidele,
 pärast konsulteerimist Euroopa
 andmekaitseinspektoriga,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Eurojust moodustati nõukogu
 otsusega 2002/187/JSK[7]
 kui juriidilisest isikust Euroopa Liidu asutus, et ergutada ja parandada liikmesriikide
 pädevate õigusasutuste vahelist koordineerimist ja koostööd, eriti seoses raske
 organiseeritud kuritegevusega. Nõukogu otsusega 2003/659/JSK[8] ja nõukogu otsusega 2009/426/JSK[9] Eurojusti tugevdamise kohta
 muudeti Eurojusti õigusraamistikku.
 (2) Aluslepingu artiklis 85
 nähakse ette, et Eurojusti tegevust tuleb reguleerida seadusandliku
 tavamenetluse kohaselt vastu võetud määrusega. Samas artiklis nõutakse ka
 Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide Eurojusti tegevuse hindamisse
 kaasamise korra kindlaksmääramist.
 (3) Aluslepingu artiklis 85
 nähakse samuti ette, et Eurojusti ülesanne on liikmesriikide asutuste ja
 Europoli läbi viidud uurimistoimingute ja hangitud teabe põhjal toetada ja
 tõhustada riikide uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavate
 asutuste tegevuse koordineerimist ja koostööd raskete kuritegude puhul, mis
 puudutavad kahte või enamat liikmesriiki või nõuavad süüdistuse esitamist
 ühistel alustel.
 (4) Kuna Euroopa Prokuratuur
 tuleks asutada Eurojusti põhjal, siis sisaldab käesolev määrus sätteid, mis on
 vajalikud Eurojusti ja Euroopa Prokuratuuri vaheliste suhete reguleerimiseks.
 (5) Kui Euroopa Prokuratuur omab
 ainupädevust liidu finantshuve kahjustavate kuritegude uurimiseks ning nende
 kuritegude eest süüdistuse esitamiseks, siis peaks Eurojust suutma toetada
 riiklikke asutusi, kui need uurivad sellist liiki kuritegusid või valmistavad
 ette nendega seotud süüdistusi vastavalt Euroopa Prokuratuuri asutamise
 määrusele.
 (6) Selleks et Eurojust saaks
 täita oma ülesannet ja arendada välja kogu oma suutlikkuse raske piiriülese
 kuritegevusega võitlemiseks, tuleks tema operatiivtegevust tugevdada
 liikmesriikide liikmete halduskoormuse vähendamise ja Euroopa mõõtme
 täiustamise kaudu, võimaldades komisjonil osaleda ameti juhtimises ja
 suurendada Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide osalust ameti tegevuse
 hindamises.
 (7) Seetõttu tuleks nõukogu otsus
 2002/187/JSK kehtetuks tunnistada ja asendada see käesoleva määrusega, millega
 määratakse kindlaks parlamentide kaasamine, ameti struktuuri ajakohastamine ja
 Eurojusti kehtiva õigusraamistiku lihtsustamine, säilitades samas ameti
 tegevuse puhul tõhusaks osutunud elemendid.
 (8) Käesolevas määruses
 austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste
 hartaga tunnustatud põhimõtetest.
 (9) Määratleda tuleks Eurojusti
 pädevusse kuuluvad raskete kuritegude vormid, mis mõjutavad kahte või enamat
 liikmesriiki. Peale selle tuleks määratleda juhtumid, mis ei hõlma kahte ega
 enamat riiki, kuid nõuavad ühistel alustel süüdistuse esitamist. Sellised
 juhtumid peaksid hõlmama uurimist ja süüdituse esitamist, mis on seotud ainult
 ühe liikmesriigi ja mõne kolmanda riigiga, samuti juhtumeid, mis on seotud vaid
 ühe liikmesriigi ja liiduga.
 (10) Kui Eurojust täidab
 konkreetsete kriminaalasjadega seotud operatiivülesandeid kas liikmesriikide
 pädevate asutuste taotluse alusel või omal algatusel, peaks ta tegutsema kas
 ühe või enama riikliku liikme kaudu või kolleegiumina.
 (11) Selleks et tagada, et Eurojust
 saab piiriüleseid uurimisi asjakohaselt toetada ja koordineerida, on vajalik,
 et kõikidel liikmesriikide liikmetel oleks ühesugused operatiivvolitused, mis
 võimaldaks neil teha tõhusamat koostöö nii omavahel kui ka riiklike asutustega.
 Liikmesriikide liikmetele tuleks anda sellised volitused, mis võimaldaksid
 Eurojustil oma ülesandeid asjakohaselt täita. Selliste volituste hulka peaksid
 kuuluma asjakohase teabe hindamine liikmesriikide avalikes registrites,
 vastastikuse abistamise ja tunnustamise taotluste esitamine ja täitmine, otsene
 suhtlemine ja teabevahetus pädevate asutustega, osalemine ühistes
 uurimisrühmades ning uurimismeetmete ja kontrollialuste saadetiste tellimine
 kokkuleppel riigi pädeva asutusega või erakorralistel juhtudel.
 (12) Eurojustile tuleb luua selline
 haldus- ja juhtimisstruktuur, mis võimaldab tal oma ülesandeid tõhusamalt täita
 ja mis järgib liidu ametite suhtes kohaldatavaid põhimõtteid, säilitades samas
 Eurojustile iseloomuliku eripära ja tagades tema operatiivtegevuse sõltumatuse.
 Selleks tuleb selgemalt määratleda liikmesriikide liikmete, kolleegiumi ja
 haldusdirektori ülesanded ning luua juhatus.
 (13) Kehtestada tuleks sätted,
 millega tehakse selget vahet kolleegiumi operatiiv- ja juhtimistegevusel,
 vähendades liikmesriikide liikmete halduskoormust miinimumini, nii et nad
 saaksid keskenduda Eurojusti operatiivtööle. Kolleegiumi juhtimisalased
 ülesanded peaksid hõlmama eelkõige Eurojusti tööprogrammide, eelarve, aasta
 tegevusaruannete ja asjakohaste finantseeskirjade vastuvõtmist ja koostöö
 korraldamist partneritega. Kolleegium peaks kasutama personali, sealhulgas
 haldusdirektori ametisse määramise volitusi.
 (14) Eurojusti juhtimise
 parandamiseks ja menetluste tõhustamiseks tuleks luua juhatus, kes abistaks
 kolleegiumit juhtimistegevuses ja muudaks optatiivtegevusega mitteseotud ja
 strateegiliste otsuste langetamise sujuvamaks.
 (15) Kui kolleegium täidab oma
 juhtimisülesandeid, peaks komisjon olema seal esindatud, samuti peaks komisjon
 olema esindatud juhatuses, et tagada Eurojusti operatiivtegevust mittehõlmav
 järelevalve ja strateegiline juhendamine.
 (16) Eurojusti igapäevase tõhusa
 juhtimise tagamiseks peaks haldusdirektor olema ameti seaduslik esindaja ja
 juht, kellel on aruandekohustus kolleegiumi ja juhatuse ees. Haldusdirektor
 peaks kolleegiumi ja juhatuse otsuseid ette valmistama ja neid ellu viima.
 (17) Erakorralise
 koordinatsiooniüksuse loomine Eurojustis on vajalik selleks, et muuta Eurojust
 ööpäevaringselt kättesaadavaks ja võimaldada tal kiireloomulistel juhtudel
 sekkuda. Iga liikmesriigi kohustus peaks olema tagada, et nende esindajad
 erakorralises koordinatsiooniüksuses oleksid iga päev ööpäevaringselt
 tegutsemisvõimelised.
 (18) Liikmesriikides tuleks luua
 Eurojusti riiklikud koordineerimissüsteemid, et koordineerida tööd, mida teevad
 Eurojusti siseriiklikud kontaktisikud, Eurojusti siseriiklik kontaktisik
 terrorismiküsimustes, Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriiklik
 kontaktisik ja kuni kolm muud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
 kontaktasutust ning ühiste uurimisrühmade võrgustiku esindajad, samuti selliste
 võrgustike esindajad, mis loodi nõukogu 13. juuni 2002. aasta otsusega 2002/494/JSK,
 millega luuakse kontaktpunktide Euroopa võrk seoses genotsiidi,
 inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest vastutavate isikutega,[10] nõukogu 6. detsembri 2007.
 aasta otsusega 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste
 vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu
 vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas[11]
 ja nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsusega 2008/852/JSK korruptsioonivastase
 kontaktpunktide võrgustiku kohta.[12]
 (19) Selleks et ergutada ja
 parandada riiklike uurimisasutuste ja süüdistuse ettevalmistamise eest
 vastutavate asutuste vahelist koordineerimist ja koostööd, on ülioluline, et Eurojust
 saaks riiklikelt asutustelt oma ülesannete täitmiseks vajalikku teavet. Selleks
 peaksid riikide pädevad asutused teavitama oma liikmesriigi liiget ühiste
 uurimisrühmade moodustamisest ja nende töö tulemustest, Eurojusti pädevusse
 jäävatest juhtumitest, mis hõlmavad otseselt vähemalt kolme liikmesriiki ja
 millega seoses on õigusalase koostöö taotlused või otsused edastatud vähemalt
 kahele liikmesriigile, ning teatud asjaoludel edastama teabe ka kohtualluvuse
 konfliktide, kontrollialuste saadetiste ja õigusalases koostöös ette tulnud
 korduvate probleemide kohta.
 (20) Kui isikuandmete töötlemine
 Eurojustis jääb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse
 (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides
 ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta)[13] reguleerimisalasse, on
 isikuandmete töötlemine liikmesriikide asutustes ja selliste andmete edastamine
 Eurojustile reguleeritud Euroopa Nõukogu konventsiooniga 108 [kuulub asendamisele
 asjakohase vastuvõtmise hetkel jõustuva direktiiviga].
 (21) Kui Eurojust edastab
 isikuandmeid kolmanda riigi asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile
 või Interpolile rahvusvahelise lepingu põhjal, mis on sõlmitud kooskõlas
 aluslepingu artikliga 218, siis tuleb eraisikute eraelu puutumatust ning
 inimõigusi ja põhivabadusi käsitlevate piisavate kaitsemeetmetega tagada, et
 see toimuks kooskõlas käesoleva määruse andmekaitset käsitlevate sätetega.
 (22) Eurojustil peaks olema lubatud
 töödelda teatavaid isikuandmeid isikute puhul, keda asjaomaste liikmesriikide
 siseriiklike õigusaktide alusel kahtlustatakse Europoli pädevusse kuuluva
 kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellise kuriteo eest
 süüdi mõistetud. Samas ei ole eesmärgiks, et Eurojust hakkaks teostama
 DNA-profiilide või sõrmejälgede automaatset võrdlevat analüüsi.
 (23) Eurojustile tuleks anda
 võimalus oma eesmärkide saavutamise huvides isikuandmete säilitamise tähtaegu
 pikendada, järgides Eurojusti kõikide tegevuste raames töödeldavate
 isikuandmete suhtes kohaldatavat eesmärgist tulenevate piirangute põhimõtet.
 Sellised otsused tuleks võtta vastu pärast kõikide huvide, sealhulgas
 andmesubjektide omade, hoolikat kaalumist. Kõik isikuandmete töötlemise
 tähtaegade pikendamist käsitlevad otsused juhtudel, kui süüdistuse esitamine on
 kõigis asjaomastes liikmesriikides takistatud, tuleks vastu võtta üksnes siis,
 kui käesoleva määruse alusel on tekkinud konkreetne vajadus abi andmiseks.
 (24) Eurojust peaks säilitama
 Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga erisuhted, mis põhinevad
 konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel. Käesolev määrus peaks aitama
 selgitada Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku rolle ning
 vastastikkuseid suhteid, säilitades samas Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
 eripära.
 (25) Eurojust peaks säilitama
 koostöösuhted liidu muude asutuste ja ametitega, Euroopa Prokuratuuri,
 kolmandate riikide pädevate asutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonidega
 määral, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks.
 (26) Eurojusti ja Europoli vahelise
 operatiivkoostöö tõhustamiseks, eriti selleks, et luua ühendus mõlema ameti
 käsutuses olevate andemete vahetamiseks, peaks Eurojust tagama Europolile
 juurdepääsu ja otsingute tegemise võimaluse Eurojustile kättesaadavate andmete
 hulgas.
 (27) Eurojust peaks saama vahetada
 isikuandmeid liidu muude asutustega määral, mis on vajalik tema ülesannete
 täitmiseks.
 (28) Tuleks sätestada, et
 Eurojustil on võimalik lähetada sidekohtunikke kolmandatesse riikidesse, et
 saavutada eesmärke, mis on sarnased nõukogu 22. aprilli 1996. aasta ühismeetme 96/277/JSK
 (mis käsitleb sidekohtunike vahetuse süsteemi Euroopa Liidu liikmesriikide
 vahelise õigusalase koostöö tõhustamiseks)[14]
 alusel liikmesriikide lähetatud sidekohtunikele antud ülesannetele.
 (29) Tuleks sätestada, et
 Eurojustil on võimalik koordineerida kolmanda riigi esitatud õigusalase koostöö
 taotluste täitmist, kui kõnealused taotlused on sama uurimise osad ning vajavad
 täitmist vähemalt kahes liikmesriigis.
 (30) Eurojusti täieliku iseseisvuse
 ja sõltumatuse tagamiseks tuleks talle anda iseseisev eelarve, mille peamine
 tuluallikas on liidu eelarvest laekuv osamakse, välja arvatud liikmesriikide
 liikmete ja abipersonali töötasud ja hüvitised, mille katavad nende
 päritoluliikmesriigid. Kohaldada tuleks liidu eelarvemenetlust liidu osamakse
 ja võimalike muude toetuste suhtes, mida makstakse liidu üldeelarvest.
 Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda.
 (31) Selleks et suurendada
 Eurojusti läbipaistvust ja demokraatlikku järelevalvet tema tegevuse üle tuleb
 luua mehhanism Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide kaasamiseks Eurojusti
 tegevuse hindamisse. See ei tohiks seada piiranguid põhimõtetele, mis on seotud
 konkreetsete operatiivjuhtumite puhul võetavate meetmete sõltumatusega, samuti
 mitte kaalutlusõiguse ja konfidentsiaalsusega seotud kohustustele.
 (32) Käesoleva määruse kohaldamist
 on asjakohane regulaarselt hinnata.
 (33) Eurojusti suhtes tuleks
 kohaldada määrust (EL, EURATOM) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu
 üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu
 määrust (EL, Euratom) nr 1605/2002[15].
 (34) Eurojusti suhtes tuleks
 kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust
 (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[16].
 (35) Peakorterilepingus tuleks
 kehtestada vajalikud sätted, mis on seotud Eurojusti majutamisega
 liikmesriigis, nimelt Madalmaades, samuti erieeskirjad, mida kohaldatakse
 Eurojusti kõikide töötajate ja nende pereliikmete suhtes. Lisaks sellele, peaks
 vastuvõttev liikmesriik tagama võimalikult head tingimused Eurojusti
 nõuteekohaseks toimimiseks, sealhulgas koolid lastele ja transpordi, nii et see
 tõmbaks ligi kõrgelt kvalifitseeritud personali võimalikult laialdaselt
 geograafiliselt alalt.
 (36) Kuna käesoleva määrusega
 moodustatud Eurojust asendab otsuse 2002/187/JSK alusel loodud Eurojusti ja
 järgneb sellele, siis peaks see olema ka selle õigusjärglane kõiges, mis on
 seotud Eurojusti lepinguliste kohustustega, sealhulgas töölepingud, võetud
 kohustused ja omandatud varad. Nimetatud otsuse alusel sõlmitud Eurojusti
 rahvusvahelised lepingud peaksid jääma kehtima.
 (37) Kuna käesoleva määruse
 eesmärki, milleks on üksuse loomine, mille üleanne on toetada ja tugevdada liikmesriikide
 õigusasutuste tegevuse koordineerimist ja nende koostööd seoses raskete
 kuritegudega, mis mõjutavad kahte või enamat liikmesriiki või nõuavad ühistel
 alustel süüdistuse esitamist, ei suuda liikmesriigid eraldi piisavalt hästi
 saavutada ning seetõttu on seda meetmete ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada
 ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu
 artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis
 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus
 nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 (38) [Euroopa Liidu lepingule ja
 Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja
 Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes)
 artikli 3 kohaselt on kõnealused liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda
 käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.] VÕI [Ilma et see piiraks
 Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli
 (nr 21) (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja
 õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused
 liikmesriigid käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes
 siduv ega kohaldatav.]
 (39) Euroopa Liidu lepingule ja
 Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli
 (nr 22) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse
 vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I PEATÜKK
 EESMÄRK JA ÜLESANDED
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu
 Kriminaalõigusalase Koostöö Amet
 1. Käesoleva määrusega asutatakse
 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust).
 2. Käesoleva määrusega asutatud
 Eurojust on nõukogu otsusega 2002/187/JSK asutatud Eurojusti õigusjärglane.
 3. Eurojustil on igas liikmesriigis
 kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis antakse juriidilistele isikutele
 vastavalt selle riigi seadustele. Eelkõige võib Eurojust omandada ja võõrandada
 vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.
 Artikkel 2
 Ülesanded
 1. Eurojust toetab ja tõhustab
 liikmesriikide asutuste ja Europoli läbi viidud uurimistoimingute ja hangitud
 teabe põhjal riikide uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavate
 asutuste tegevuse koordineerimist ja koostööd raskete kuritegude puhul, mis
 mõjutavad kahte või enamat liikmesriiki või nõuavad ühistel alustel süüdistuse
 esitamist.
 2. Oma ülesannete täitmisel Eurojust:
 a) võtab arvesse liikmesriikide pädevatelt
 asutustelt saabunud mis tahes taotlusi või mis tahes teavet, mille on esitanud
 aluslepingute raames vastu võetud sätete alusel selleks pädevuse saanud asutus
 või mida Eurojust on ise kogunud;
 b) aitab kaasa õigusalase koostöö taotluste
 või nende suhtes tehtud otsuste, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet
 rakendavate õigusaktide kohta tehtud taotluste või otsuste täitmisele.
 3. Eurojust täidab oma ülesandeid
 liikmesriikide pädevate asutuste esitatud taotluste alusel või omal algatusel.
 Artikkel 3
 Eurojusti pädevus
 1. Eurojusti pädevus hõlmab 1. lisas
 loetletud kuriteoliike. Samas ei kuulu Eurojusti pädevusse Euroopa Prokuratuuri
 pädevusse kuuluvad kuriteod.
 2. Eurojusti pädevus hõlmab seotud
 kuritegusid. Seotud kuritegudeks loetakse järgmised õigusrikkumised:
 a) kuriteod, mis on toime pandud, et soetada
 vahendeid 1. lisas loetletud kuritegude sooritamiseks;
 b) kuriteod, mis on toime pandud, et
 hõlbustada 1. lisas loetletud kuritegude sooritamist või neid toime panna;
 c) kuriteod, mis on toime pandud, et tagada
 karistamatus 1. lisas loetletud kuritegude eest.
 3. Liikmesriigi pädeva asutuse
 taotlusel võib Eurojust abistada ka sellise uurimise teostamisel ja süüdistuse
 esitamisel, mis on seotud ainult selle liikmesriigi ja kolmanda riigiga,
 millega on sõlmitud koostööleping või –kokkulepe vastavalt artiklile 43, või
 erijuhtudel, kui abistamisest ollakse eriliselt huvitatud.
 4. Liikmesriigi pädeva asutuse või
 komisjoni taotlusel võib Eurojust abistada ka sellise uurimise teostamisel ja
 süüdistuse esitamisel, mis on seotud ainult selle liikmesriigi ja liiduga.
 Artikkel 4
 Eurojusti operatiivülesanded
 1. Eurojust:
 a) teavitab liikmesriikide pädevaid asutusi
 talle teatavaks saanud uurimistest ja süüdistuste esitamistest, millel on
 tagajärjed liidu tasandil või mis võivad mõjutada ka neid liikmesriike, kes ei
 ole otseselt seotud;
 b) abistab liikmesriikide pädevaid asutusi
 uurimise ja süüdistuse koostamiseks parima võimaliku koordineerimise tagamise
 teel;
 c) pakub abi koostöö parandamiseks
 liikmesriikide pädevate asutuste vahel, tehes seda eelkõige Europoli analüüside
 põhjal;
 d) teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa
 õigusalase koostöö võrgustikuga kriminaalasjades, sealhulgas Euroopa õigusalase
 koostöö võrgustiku dokumentide andmebaasi kasutades ning osaledes selle täiustamises;
 e) pakub liikmesriikidele piiriüleste
 operatsioonide ja uurimiste käigus operatiiv-, tehnilist ja rahalist abi,
 sealhulgas ühiste uurimisrühmade näol.
 2. Oma ülesannete täitmisel võib
 Eurojust koos omapoolse põhjendusega paluda asjaomase liikmesriigi pädeval
 asutustel:
 a) konkreetsete asjaolude suhtes uurimise
 või süüdistuse koostamise alustamist;
 b) nõustumist, et üks neist võib olla
 paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või süüdistuse
 alustamisel;
 c) koordineerimist asjaomaste liikmesriikide
 pädevate asutuste vahel;
 d) ühise uurimisrühma loomist kooskõlas
 asjaomaste koostöövahenditega;
 e) mis tahes teabe esitamist, mis on vajalik
 selle ülesannete täitmiseks;
 f) teostada uurimise eritoiminguid;
 g) võtta mis tahes muid meetmeid, mis on
 uurimise ja süüdistuse seisukohalt õigustatud.
 3. Eurojust võib ka:
 a) koostada Europolile arvamusi, mis
 põhinevad Europoli koostatud analüüsil;
 b) pakkuda logistilist tuge, sealhulgas abi
 tõlkimisel, tõlke korraldamisel ja koordineerimiskoosolekute korraldamisel.
 4. Kui kaks või enam liikmesriiki ei
 suuda kokku leppida, kes neist peaks enda peale võtma uurimise või süüdistuse
 koostamise pärast lõike 2 punktile b vastava taotluse esitamist, annab Eurojust
 selle kohta oma kirjaliku arvamuse. Arvamus edastatakse viivitamatult
 asjaomastele liikmesriikidele.
 5. Pädeva asutuse palvel esitab
 Eurojust kirjaliku arvamuse korduvatest keeldumistest või raskustest seoses
 õigusalase koostöö taotluste täitmise ja nende suhtes otsuste tegemisega,
 sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas
 esitatud taotluste ja otsuste täitmisega, kui küsimust ei suudeta lahendada
 riiklike pädevate asutuste vastastikusel kokkuleppel või asjaomaste
 liikmesriikide liikmete kaasabil. Arvamus edastatakse viivitamatult
 asjaomastele liikmesriikidele.
 Artikkel 5
 Operatiivülesannete täitmine
 1. Eurojust tegutseb ühe või enama
 asjaomase liikmeriigi liikme kaudu, võttes meetmeid, millele on viidatud
 artikli 4 lõigetes 1 või 2.
 2. Eurojust tegutseb kolleegiumina:
 a) võttes mis tahes meetmeid, millele on
 viidatud artikli 4 lõigetes 1 või 2:
 i) kui seda taotleb üks või mitu
 liikmesriigi liiget, kes on Eurojustis menetletava juhtumiga seotud;
 ii) kui juhtum hõlmab uurimist või
 süüdistuse esitamist, millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad
 mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud;
 b) võttes mis tahes meetmeid, millele on
 viidatud artikli 4 lõigetes 3, 4 või 5;
 c) kui on tegemist üldiste küsimusega, mis
 on seotud Eurojusti eesmärkide saavutamisega;
 d) kui käesoleva määrusega on ette nähtud
 teisiti.
 3. Oma ülesannete täitmisel näitab
 Eurojust ära, kas ta tegutseb ühe või mitme liikmesriigi liikme kaudu või
 kolleegiumina.
 II PEATÜKK
 EUROJUSTI STRUKTUUR JA TÖÖKORRALDUS
 I jagu
 Struktuur
 Artikkel 6
 Eurojusti struktuur
 Eurojusti struktuuri
 moodustavad:
 a) liikmesriikide liikmed;
 b) kolleegium;
 c) juhatus;
 d) haldusdirektor.
 II jagu
 Liikmesriikide liikmed
 Artikkel 7
 Liikmesriikide liikmete
 staatus
 1. Iga liikmesriik lähetab vastavalt
 oma õigussüsteemile Eurojusti ühe liikmesriigi liikme, kelle alaline töökoht on
 Eurojusti asukohas.
 2. Iga liikmesriigi liiget abistab üks
 asetäitja ja üks assistent. Asetäitja ja assistendi alaline töökoht on
 Eurojustis. Vajaduse korral ja kokkuleppel kolleegiumiga võib liikmesriigi
 liiget abistada rohkem asetäitjaid või assistente ning nende alaline töökoht
 võib olla Eurojustis.
 3. Liikmesriikide liikmetel ja nende
 asetäitjatel on kas prokuröri, kohtuniku või võrdväärse pädevusega
 politseiametniku staatus. Liikmesriigi pädev asutus annab neile käesolevas
 määruses osutatud volitused, et nad saaksid oma ülesandeid täita.
 4. Asetäitjal on õigus tegutseda
 liikmesriigi liikme nimel või teda asendada. Ka assistent võib tegutseda
 liikmesriigi liikme nimel või teda asendada, kui tal on lõikes 3 osutatus
 staatus.
 5. Eurojusti ja liikmesriikide vaheline
 operatiivteabe vahetamine toimub liikmesriikide liikmete kaudu.
 6. Liikmesriigi liige võtab otse
 ühendust oma riigi pädevate asutustega.
 7. Liikmesriigi liikme, tema asetäitja
 ja assistendi töötasud ja hüvitised maksab neid lähetanud liikmesriik.
 8. Kui liikmesriigi liige, tema
 asetäitja ja assistent tegutsevad Eurojusti ülesannete raames, loetakse selle
 tegevusega seotud asjaomaseid kulutusi operatiivkuludeks.
 Artikkel 8
 Liikmesriikide liikmete
 volitused
 1. Liikmesriigi liikmel on õigus:
 a) hõlbustada ja aidata muul viisil kaasa
 vastastikuste õigusabitaotluste ja vastastikuste tunnustamise taotluste
 väljaandmisele ja täitmisele või neid ise välja anda või täita;
 b) võtta otse ühendust ja vahetada teavet
 liikmesriigi mis tahes pädeva riikliku asutusega;
 c) võtta otse ühendust ja vahetada teavet
 mis tahes pädeva rahvusvahelise asutusega kooskõlas oma liikmesriigi
 rahvusvaheliste kohustustega;
 d) osaleda ühistes uurimisrühmades, sealhulgas
 nende moodustamises.
 2. Kokkuleppel riikliku pädeva
 asutusega on liikmesriigi liikmel õigus:
 a) anda korraldusi uurimismeetmete
 võtmiseks;
 b) lubada ja koordineerida kontrollialuseid
 saadetisi liikmesriigis kooskõlas riigi õigusega.
 3. Kiireloomulisel juhtudel, kui ei ole
 võimalik õigeaegselt kokkulepet sõlmida, on liikmesriigi liige pädev võtma
 lõikes 2 osutatud meetmeid, teavitades riigi pädevat asutust nii kiiresti
 kui võimalik.
 Artikkel 9
 Ligipääs riiklikele
 registritele
 Kooskõlas siseriikliku
 õigusega on liikmesriigi liikmel ligipääs teabele või vähemalt võimalus saada
 teavet, mida hoitakse liikmesriigi järgmist liiki registrites:
 a) karistusregister;
 b) vahistatud isikute register;
 c) uurimisregister;
 d) DNA register;
 e) muud liikmesriigi riigisasutuste
 registrid, kus hoitakse tema ülesannete täitmiseks vajalikku teavet.
 III jagu
 Kolleegium
 Artikkel 10
 Kolleegiumi koosseis
 1. Kolleegiumi moodustavad:
 a) kõik liikmesriikide liikmed, kui
 kolleegium täidab artiklis 4 loetletud operatiivülesandeid;
 b) kõik liikmesriikide liikmed ja kaks
 komisjoni esindajat, kui kolleegium täidab artiklis 14 loetletud
 juhtimisülesandeid.
 2. Liikmete ja nende asetäitjate
 ametiaeg on vähemalt neli aastat, mida saab üks kord pikendada. Ametiaja
 lõppemisel või tagasiastumisel jääb liige ametisse, kuni tema ametiaega on
 pikendatud või talle on leitud asendaja.
 3. Haldusdirektor osaleb kolleegiumi
 juhtimisalastel koosolekutel hääleõiguseta.
 4. Kolleegium võib oma koosolekul
 vaatlejana osalema kutsuda kõiki isikuid, kelle arvamus võib talle huvi
 pakkuda.
 5. Kolleegiumi liikmeid võivad
 vastavalt töökorra sätetele abistada nõunikud või eksperdid.
 Artikkel 11
 Eurojusti president ja
 asepresident
 1. Kolleegium valib liikmesriikide
 liikmete seast oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega presidendi ja
 kaks asepresidenti.
 2. Asepresidendid asendavad presidenti,
 kui ta ei ole võimeline oma kohustusi täitma.
 3. Presidendi ja asepresidentide
 ametiaeg on neli aastat. Neid võib ühe korra tagasi valida. Kui liikmesriigi
 liige valitakse Eurojusti presidendiks või asepresidendiks, pikendatakse tema
 ametiaega liikmesriigi liikmena tagamaks, et ta saaks täita oma ametiülesandeid
 presidendi või asepresidendina.
 Artikkel 12
 Kolleegiumi koosolekud
 1. Kolleegiumi koosoleku kutsub kokku
 president.
 2. Kolleegium peab kuus vähemalt ühe
 töökoosoleku. Oma juhtimisülesannete täitmiseks peab kolleegium aastas vähemalt
 kaks korralist koosolekut. Lisaks sellele tuleb ta kokku presidendi algatusel,
 komisjoni taotlusel või kui seda taotleb vähemalt üks kolmandik liikmetest.
 3. Euroopa prokurör saab kõigi
 kolleegiumi koosolekute päevakorrad ja tal on õigus neil koosolekutel
 hääleõiguseta osaleda, kui arutatakse küsimusi, mis on tema arvates Euroopa
 Prokuratuuri töö jaoks olulised.
 Artikkel 13
 Kolleegiumi hääletamisreeglid
 1. Kolleegium võtab otsused vastu oma
 liikmete häälteenamusega, kui ei ole ette nähtud teisiti.
 2. Igal liikmel on üks hääl.
 Hääleõigusega liikme puudumisel on asetäitja volitatud kasutama hääleõigust.
 3. Presidendil ja asepresidendil on
 hääleõigus.
 Artikkel
 14
 Kolleegiumi juhtimisülesanded
 1. Juhtimisülesandeid täites
 kolleegium:
 a) võtab igal aastal oma liikmete
 kahekolmandikulise häälteenamusega ja kooskõlas artikliga 15 vastu
 Eurojusti programmitöö dokumendi;
 b) võtab oma liikmete kahekolmandikulise
 häälteenamusega vastu Eurojusti aastaeelarve ja täidab seoses Eurojusti
 eelarvega muid VI peatükis sätestatud ülesandeid;
 c) võtab vastu iga-aastase konsolideeritud
 tegevusaruande Eurojusti tegevuse kohta ja saadab selle järgmise aasta
 [finantsraamistikus ettenähtud kuupäevaks] Euroopa Parlamendile, riikide
 parlamentidele, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning esitab
 avalikkusele iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande;
 d) võtab vastu programmitöö dokumendi osana
 personalile kavandatud vahendid;
 e) võtab vastu Eurojusti suhtes kooskõlas
 artikliga 52 kohaldatavad finantsreeglid;
 f) võtab vastu oma liikmete huvide
 konfliktide ennetamise ja ohjamise reeglid;
 g) teostab kooskõlas lõikega 2 ameti
 töötajate suhtes õigusi, mis on talle kui ametisse nimetavale asutusele antud
 personalieeskirjaga[17]
 ja talle kui teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud muude
 teenistujate teenistustingimustega[18]
 („ametisse nimetava asutuse volitused”);
 h) nimetab ametisse haldusdirektori ja
 vajaduse korral pikendab tema ametiaega või kõrvaldab ta ametist kooskõlas
 artikliga 17;
 i) nimetab ametisse peaarvepidaja ja
 andmekaitseametniku, kes on oma ametikohustuste täitmisel funktsionaalselt
 sõltumatud;
 j) võtab vastu vastavalt artiklile 43
 kokkulepitud töökorra;
 k) valib presidendi ja asepresidendid
 kooskõlas artikliga 11;
 l) võtab vastu oma töökorra.
 2. Kooskõlas personalieeskirja
 artikliga 110 võtab kolleegium vastu personalieeskirja artikli 2
 lõikel 1 ja muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6
 põhineva otsuse, millega delegeeritakse ametisse nimetava asutuse volitused
 haldusdirektorile ja määratakse tingimused, mille kohaselt saab kõnealuse
 volituste delegeerimise peatada. Haldusdirektoril on õigus need volitused edasi
 delegeerida.
 3. Kui kiireloomulised asjaolud seda
 nõuavad, võib kolleegium otsustada haldusdirektorile delegeeritud ja viimase
 poolt edasi delegeeritud ametisse nimetava asutuse volitused ajutiselt peatada
 ja kasutada neid ise või delegeerida need ühele oma liikmele või mõnele muule
 ameti töötajatele kui haldusdirektor.
 4. Kolleegium teeb otsuse
 haldusdirektori ametisse nimetamise, tema ametiaja pikendamise ja ametist
 kõrvaldamise kohta oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamuse alusel.
 Artikkel 15
 Aastane ja mitmeaastane
 programm
 1. [Iga aasta 30. novembriks]
 kinnitab kolleegium, võttes arvesse komisjoni arvamuse, haldusdirektori
 esitatud projektil põhinevat mitmeaastast ja aastast programmi sisaldava
 programmitöö dokumendi. Ta edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja
 komisjonile. Programmitöö dokument jõustub pärast üldeelarve lõplikku
 kinnitamist ja vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt eelarvele.
 2. Aasta tööprogramm sisaldab
 üksikasjalikke eesmärke ja eeldatavaid tulemusi, sealhulgas tulemuslikkuse
 näitajaid. Samuti sisaldab see rahastatavate tegevuste kirjeldust ning iga
 tegevuse jaoks määratud finants- ja inimressursside näitajaid kooskõlas
 tegevusel põhineva eelarve ja juhtimise põhimõtetega. Aasta tööprogramm on
 kooskõlas lõikes 4 osutatud mitmeaastase tööprogrammiga. Selles näidatakse
 selgelt, millised ülesanded on eelmise majandusaastaga võrreldes lisatud,
 muudetud või tühistatud.
 3. Kolleegium muudab kinnitatud aasta
 tööprogrammi, kui ametile antakse uus tööülesanne. Aasta tööprogrammi iga
 oluline muudatus kinnitatakse sama korra kohaselt kui algne aasta tööprogramm.
 Kolleegium võib delegeerida haldusdirektorile volituse teha aasta tööprogrammis
 mitteolulisi muudatusi.
 4. Mitmeaastases tööprogrammis
 esitatakse üldine strateegiline programm, sealhulgas eesmärgid, eeldatavad
 tulemused ja tulemuslikkuse näitajad. Selles esitatakse ka vahendite eraldamise
 programm, sealhulgas mitmeaastase eelarve ja personali jaoks. Vahendite
 eraldamise programmi ajakohastatakse igal aastal. Strateegilist programmi
 ajakohastatakse, kui selle järele on vajadus ja eriti artiklis 56 osutatud
 hindamise tulemuse arvesse võtmiseks.
 IV jagu
 Juhatus
 Artikkel 16
 Juhatuse tegevus
 1. Juhatus abistab kolleegiumi. Juhatus
 ei osale artiklites 4 ja 5 osutatud Eurojusti operatiivülesannete
 täitmises.
 2. Lisaks sellele juhatus:
 a) valmistab ette artikli 14 kohaselt
 vastu võetavad kolleegiumi otsused;
 b) võtab vastu pettusevastase strateegia,
 mis on proportsionaalses vastavuses pettuseriskiga, pidades silmas
 rakendatavate meetmete tasuvust;
 c) võtab vastu personalieeskirja ja muude
 teenistujate teenistustingimuste asjakohased rakendamiseeskirjad kooskõlas
 personalieeskirja artikliga 110;
 d) tagab sise- ja välisauditite aruannete,
 hindamiste ja uurimiste, sealhulgas Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa
 Pettusevastase Ameti (OLAF) koostatud järelduste ja soovituste asjakohase
 järgimise;
 e) võtab vastu kõik otsused Eurojusti
 sisemiste haldusstruktuuride loomise ja vajaduse korral muutmise kohta;
 f) ilma, et see piiraks artiklis 18
 loetletud haldusdirektori kohustusi, abistab ja nõustab haldusdirektorit
 kolleegiumi otsuste rakendamisel, eesmärgiga tugevdada haldusjuhtimise ja
 eelarvehalduse järelevalvet;
 g) võtab vastu kõik muud otsused, mille
 vastuvõtmine ei ole artiklites 5 ja 14 selgesõnaliselt määratud
 kolleegiumi ülesandeks ega kuulu haldusdirektori vastutusalasse kooskõlas
 artikliga 18;
 h) võtab vastu oma töökorra.
 3. Kiireloomulistel juhtudel võib
 juhatus vajaduse korral teha kolleegiumi nimel teatavaid esialgseid otsuseid
 haldus- ja eelarveküsimuste kohta, mille kolleegium peab kinnitama.
 4. Juhatus koosneb kolleegiumi
 presidendist ja asepresidentidest, ühest komisjoni esindajast ja ühest
 kolleegiumi liikmest. Kolleegiumi president on juhatuse esimees. Juhatus võtab
 vastu otsuseid liikmete enamuse poolthäältega, kusjuures igal liikmel on üks
 hääl. Haldusdirektor osaleb juhatuse koosolekutel, kuid ilma hääleõiguseta.
 5. Juhatuse liikme ametiaeg on neli
 aastat, välja arvatud kolleegiumi liikme puhul, kes nimetatakse ametisse kaheks
 aastaks rotatsiooni alusel. Juhatuse liikme ametiaeg lõpeb, kui tema ametiaeg
 liikmesriigi liikmena lõpeb.
 6. Juhatus peab kvartalis vähemalt ühe
 korralise koosoleku. Lisaks sellele tuleb ta kokku esimehe algatusel või
 komisjoni või vähemalt kahe muu liikme taotlusel.
 7. Euroopa prokurör saab kõikide
 juhatuse koosolekute päevakorrad ja tal on õigus hääleõiguseta osaleda
 koosolekutel, kus arutatakse küsimusi, mis tema arvates on Euroopa Prokuratuuri
 tegevuse jaoks olulised.
 8. Euroopa prokurör võib esitada
 juhatusele kirjalikke arvamusi, millele juhatus peab liigse viivituseta
 kirjalikult vastama.
 V jagu
 Haldusdirektor
 Artikkel 17
 Haldusdirektori staatus
 1. Haldusdirektor võetakse tööle
 Eurojusti ajutise esindajana Euroopa Liidu muude teenistujate
 teenistustingimuste artikli 2 punkti a alusel.
 2. Haldusdirektori nimetab ametisse
 kolleegium komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast avatud ja
 läbipaistvat valikumenetlust. Haldusdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab
 Eurojusti kolleegiumi president.
 3. Haldusdirektori ametiaeg on viis
 aastat. Selle ajavahemiku lõpus viib komisjon läbi hindamise, milles
 arvestatakse hinnangut haldusdirektori tegevusele.
 4. Kolleegium, tegutsedes vastavalt
 komisjoni ettepanekule, milles võetakse arvesse lõikes 3 osutatud
 hinnangut, võib ühel korral pikendada haldusdirektori ametiaega mitte rohkem
 kui viieks aastaks.
 5. Haldusdirektor, kelle ametiaega on
 pikendatud, ei tohi kogu ametiaja lõppemisel osaleda uutel valimistel samale
 ametikohale.
 6. Haldusdirektor on aruandekohustuslik
 kolleegiumi ja juhatuse ees.
 7. Haldusdirektori võib ametist
 tagandada ainult kolleegiumi otsusega komisjoni ettepanekul.
 Artikkel 18
 Haldusdirektori kohustused
 1. Halduslikel eesmärkidel juhib
 Eurojusti haldusdirektor.
 2. Ilma et see mõjutaks komisjoni,
 kolleegiumi või juhatuse volitusi, on haldusdirektor oma ametikohustuste
 täitmisel sõltumatu ja ei küsi ega saa juhiseid üheltki valitsuselt ega üheltki
 muult organilt.
 3. Haldusdirektor on Eurojusti
 seaduslik esindaja.
 4. Haldusdirektor vastutab Eurojustile
 määratud haldusülesannete täitmise eest. Haldusdirektori vastutusalasse
 kuuluvad eelkõige:
 a) Eurojusti igapäevane juhtimine;
 b) kolleegiumi ja juhatuse vastu võetud
 otsuste rakendamine;
 c) programmtöö dokumendi koostamine ning selle
 esitamine juhatusele ja kolleegiumile pärast konsulteerimist komisjoniga;
 d) programmtöö dokumendi rakendamine ning
 aruandmine juhatusele ja kolleegiumile selle rakendamise kohta;
 e) iga-aastase aruande koostamine Eurojusti
 tegevuse kohta ning selle esitamine juhatusele täiendamiseks ja kolleegiumile
 heakskiitmiseks;
 f) sise- ja välisauditite aruannete,
 hindamiste ja uurimiste, sealhulgas Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa
 Pettusevastase Ameti (OLAF) koostatud järeldustega arvestamiseks tegevuskava
 koostamine ning kaks korda aastas juhatusele, komisjonile ja Euroopa
 andmekaitseinspektorile edusammudest aruandmine;
 g) liidu finantshuvide kaitsmine pettuse,
 korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastaste meetmete kohaldamise,
 tõhusa kontrolli ja rikkumiste avastamisel valestimakstud summade
 tagasinõudmise ning asjakohastel juhtudel tõhusate, proportsionaalsete ja
 hoiatavate haldus- ja rahaliste karistuste rakendamise teel;
 h) Eurojusti pettusevastase strateegia
 koostamine ja esitamine juhatusele heakskiitmiseks;
 i) Eurojusti suhtes kohaldatavate
 finantsreeglite projekti koostamine;
 j) Eurojusti tulude ja kulude esialgse
 eelarvestuse projekti ning eelarve täitmise aruande projekti koostamine.
 III PEATÜKK
 OPERATIIVKÜSIMUSED
 Artikkel 19
 Erakorraline
 koordinatsiooniüksus
 1. Selleks, et täita oma ülesandeid
 kiireloomulistel juhtudel, moodustab Eurojust erakorralise
 koordinatsiooniüksuse, mis on alati võimeline vastu võtma ja töötlema
 Eurojustile esitatud taotlusi. Erakorralise koordinatsiooniüksusega saab
 ühendust võtta ööpäevaringselt kõigil nädalapäevadel, kasutades selleks ühtset
 erakorralise koordinatsiooniüksuse kontaktpunkti Eurojustis.
 2. Erakorralisse koordinatsiooniüksusse
 kuulub igast liikmesriigist üks esindaja (erakorralise koordinatsiooniüksuse
 esindaja), kes võib olla kas liikmesriigi liige, tema asetäitja või assistent,
 kellel on õigus liikmesriigi liiget asendada. Erakorralise
 koordinatsiooniüksuse esindaja peab olema võimeline tegutsema ööpäevaringselt
 ja kõigil nädalapäevadel.
 3. Erakorralise koordinatsiooniüksuse
 esindajad tegutsevad viivitamata seoses taotluse täitmisega oma liikmesriigis.
 Artikkel 20
 Eurojusti riiklik
 koordineerimissüsteem
 1. Iga liikmesriik nimetab Eurojusti
 siseriikliku kontaktisiku või siseriiklikud kontaktisikud.
 2. Iga liikmesriik asutab Eurojusti
 riikliku koordineerimissüsteemi, et tagada järgmiste isikute tegevuse
 koordineerimine:
 a) Eurojusti siseriiklikud kontaktisikud;
 b) Eurojusti siseriiklik kontaktisik
 terrorismiküsimustes;
 c) Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
 siseriiklik kontaktisik ja kuni kolm muud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
 kontaktasutust;
 d) ühtsete uurimisrühmade võrgustiku ning
 otsusega 2002/494/JSK, otsusega 2007/845/JSK ja otsusega 2008/852/JSK
 moodustatud võrgustike siseriiklikud liikmed või kontaktasutused.
 3. Lõikes 1 ja 2 osutatud
 isikud säilitavad neile siseriikliku õigusega omistatud ametikoha ja staatuse.
 4. Eurojusti siseriiklikud
 kontaktisikud vastutavad Eurojusti riikliku koordineerimissüsteemi toimimise
 eest. Kui ametisse on nimetatud mitu Eurojusti siseriiklikku kontaktisikut,
 vastutab üks neist Eurojusti riikliku koordineerimissüsteemi toimimise eest.
 5. Eurojusti riiklik
 koordineerimissüsteem lihtsustab liikmesriikides Eurojusti ülesannete täitmist,
 eelkõige:
 a) tagades, et artiklis 24 osutatud
 kohtuasjade haldamise süsteem saab asjaomase liikmesriigiga seotud teavet
 tõhusal ja usaldusväärsel viisil;
 b) aidates kindlaks teha, kas kohtuasja
 peaks käsitlema Eurojusti või Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kaasabil;
 c) aidates liikmesriigi liikmel teha
 kindlaks asjaomaseid asutusi õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes
 tehtud otsuste täitmiseks, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet
 rakendavate õigusaktide kohta esitatud taotluste ja otsuste täitmiseks;
 d) hoides tihedaid sidemeid Europoli
 riikliku üksusega.
 6. Lõikes 5 osutatud eesmärkide
 täitmiseks tuleb lõikes 1 ja lõike 2 punktidas a, b
 ja c nimetatud isikud ning võib lõike 2 punktis d nimetatud isikud
 ühendada kohtuasjade haldamise süsteemiga vastavalt käesolevale artiklile ning
 artiklitele 24, 25, 26 ja 30. Sellist ühendust kohtuasjade
 haldamise süsteemiga rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.
 7. Eurojusti riikliku
 koordineerimissüsteemi moodustamine ja siseriiklike kontaktisikute määramine ei
 välista otsesuhteid liikmesriigi liikme ja tema liikmesriigi pädevate asutuste
 vahel.
 Artikkel 21
 Teabevahetus liikmesriikidega
 ja liikmesriikide liikmete vahel
 1. Liikmesriikide pädevad asutused
 vahetavad Eurojustiga mis tahes teavet, mis on vajalik selle ülesannete
 täitmiseks vastavalt artiklitele 2 ja 4 ning käesolevas määruses
 kehtestatud andmekaitse eeskirjadele. See hõlmab vähemalt lõigetes 5, 6
 ja 7 osutatud teavet.
 2. Teabe edastamist Eurojustile
 käsitatakse asjaomase juhtumi puhul Eurojusti abitaotlusena üksnes juhul, kui
 pädev asutus on nii ette näinud.
 3. Liikmesriikide liikmed vahetavad
 omavahel või oma liikmesriigi pädevate asutustega eelnevalt luba küsimata mis
 tahes teavet, mis on vajalik Eurojusti ülesannete täitmiseks. Eelkõige teavitavad
 riikide pädevad asutused viivitamata oma liikmesriigi liiget juhtumist, mis
 neid puudutab.
 4. Riikide pädevad asutused teavitavad
 oma liikmesriigi liiget ühiste uurimisrühmade moodustamisest ja kõnealuste
 rühmade töö tulemustest.
 5. Riikide pädevad asutused teavitavad
 oma liikmesriigi liiget põhjendamatu viivituseta igast Eurojusti pädevusse
 kuuluvast juhtumist, mis on seotud kuriteoga, mis hõlmab vähemalt kolme
 liikmesriiki ja millega seoses on vähemalt kahele liikmesriigile edastatud
 õigusalase koostöö taotlused või selle kohta tehtud otsuste taotlused,
 sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet kohaldavate õigusaktide alusel
 esitatud taotlused.
 6. Riikide pädevad asutused teavitavad
 oma liikmesriigi liiget:
 a) juhtumitest, kus on tekkinud või võib
 tekkida kohtualluvuse konflikt;
 b) kontrollialustest saadetistest, mis on
 seotud vähemalt kolme riigiga, millest vähemalt kaks on liikmesriigid;
 c) õigusalase koostöö taotluste ja nende
 suhtes tehtud otsuste, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet
 kohaldavate õigusaktide alusel esitatud taotluste ja otsuste täitmisel ilmnenud
 korduvatest raskustest ja esitatud keeldumistest.
 7. Riiklikud asutused ei ole konkreetse
 juhtumi puhul kohustatud teavet andma, kui see:
 a) kahjustaks riigi julgeoleku olulisi huve
 või
 b) ohustaks üksikisiku turvalisust.
 8. Käesolev artikkel ei piira
 liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes või
 mitmepoolsetes lepingutes või kokkulepetes sätestatud tingimusi, sealhulgas
 kolmandate riikide sätestatud tingimusi juba edastatud teabe kasutamise suhtes.
 9. Käesolevas artiklis käsitletud
 teavet edastatakse korrastatult Eurojusti määratud viisil.
 Artikkel 22
 Teave, mida Eurojust edastab
 riikide pädevatele asutustele
 1. Eurojust edastab riikide pädevatele
 asutustele teavet teabe töötlemise tulemuste kohta, sealhulgas seoste kohta
 kohtuasjade haldamise süsteemis juba säilitatavate kohtuasjadega. Kõnealune
 teave võib sisaldada isikuandmeid.
 2. Kui riigi pädev asutus esitab
 Eurojustile teabetaotluse, edastab Eurojust teabe kõnealuse asutuse määratud
 aja jooksul.
 Artikkel 23
 Taotluste järelmeetmed ja
 Eurojusti arvamused
 Riikide pädevad asutused vastavad Eurojusti
 artikli 4 alusel esitatud taotlustele ja arvamustele põhjendamatu
 viivituseta. Kui asjaomase liikmesriigi pädev asutus otsustab mitte täita
 artikli 4 lõikes 2 osutatud taotlust või mitte järgida artikli 4
 lõigetes 4 või 5 osutatud kirjalikku arvamust, teavitab ta Eurojusti
 põhjendamatu viivituseta oma otsusest ja põhjendab seda. Kui taotluse
 mittetäitmist ei ole võimalik põhjendada, kuna see kahjustaks riigi julgeoleku
 olulisi huvisid või seaks ohtu üksikisikute turvalisuse, võib liikmesriigi
 pädev asutus viidata operatiivpõhjustele.
 Artikkel 24
 Kohtuasjade haldamise
 süsteem, register ja ajutised tööfailid
 1. Eurojust loob kohtuasjade haldamise
 süsteemi, mis koosneb ajutistest tööfailidest ning registrist, mis sisaldab
 isikuandmeid, millele on osutatud 2. lisas, ja andmeid, mis ei ole
 isikuandmed.
 2. Kohtuasjade haldamise süsteemi
 eesmärk on:
 a) toetada Eurojusti abil läbi viidavate
 uurimiste ja koostatavate süüdistuste juhtimist ja koordineerimist, eelkõige
 teabe võrdlemise ja sidumise teel;
 b) hõlbustada juurdepääsu käimasoleva
 uurimise ja süüdistuse esitamisega seotud teabele;
 c) hõlbustada õiguspärasuse ja käesoleva
 määruse isikuandmete töötlemist käsitlevate sätete täitmise järelevalvet.
 3. Kohtuasjade haldamise süsteemi võib
 ühendada otsuse 2008/976/JSK artiklis 9 osutatud turvatud sidevõrguga.
 4. Register sisaldab viiteid Eurojusti
 raames töödeldavatele ajutistele tööfailidele ning võib sisaldada üksnes
 selliseid isikuandmeid, millele on osutatud 2. lisa lõike 1
 punktides a–i, k ja m ning lõikes 2.
 5. Oma tööülesannete täitmisel võib
 liikmesriigi liige töödelda üksikute juhtumite andmeid, mille kallal nad
 töötavad ajutises tööfailis. Liikmesriigi liige tagab andmekaitseametnikule
 juurdepääsu ajutisele tööfailile. Asjaomane liikmesriigi liige teavitab
 andmekaitseametnikku iga isikuandmeid sisaldava uue ajutise tööfaili loomisest.
 6. Operatiivsete isikuandmete
 töötlemiseks ei tohi Eurojust luua muid automatiseeritud andmefaile kui
 kohtuasjade haldamise süsteem ja ajutised tööfailid.
 7. Euroopa Prokuratuurile luuakse
 võimalus kasutada kohtuasjade haldamise süsteemi ja selle ajutisi tööfaile.
 8. Kohtuasjade haldamise süsteemile ja
 ajutistele tööfailidele ligipääsu käsitlevaid sätteid kohaldatakse mutatis
 mutandis Euroopa Prokuratuuri suhtes. Samas ei ole Euroopa Prokuratuuri
 poolt kohtuasjade haldamise süsteemi, ajutistesse tööfailidesse ja registrisse
 sisestatud teave kättesaadav riiklikul tasandil.
 Artikkel 25
 Ajutiste tööfailide ja
 registri toimimine
 1. Asjaomane liikmesriigi liige loob
 ajutise tööfaili iga kohtuasja puhul, mille kohta talle teavet edastatakse,
 niivõrd kui see edastamine on kooskõlas käesoleva määruse või muude
 kohaldatavate õigusaktidega. Liikmesriigi liige vastutab enda loodud ajutise
 tööfaili haldamise eest.
 2. Ajutise tööfaili loonud liikmesriigi
 liige otsustab iga üksikjuhtumi põhjal, kas ajutine tööfail on piiratud
 juurdepääsuga, või annab teistele liikmesriikide liikmetele või haldusdirektori
 volitatud Eurojusti töötajatele juurdepääsuõiguse sellele failile või selle
 osadele, kui see on vajalik Eurojusti ülesannete täitmiseks.
 3. Ajutise tööfaili loonud liikmesriigi
 liige otsustab, millised selle ajutise tööfailiga seotud andmed tuleb lisada
 registrisse.
 Artikkel 26
 Juurdepääs kohtuasjade
 haldamise süsteemile riiklikul tasandil
 1. Artikli 20 lõikes 2
 osutatud isikutel, niivõrd kui nad on seotud kohtuasjade haldamise süsteemiga,
 võib olla juurdepääs üksnes:
 a) registrile, kui liikmesriigi liige, kes
 on otsustanud andmed registrisse lisada, ei ole juurdepääsu selgesõnaliselt
 keelanud;
 b) ajutistele tööfailidele, mille on loonud
 nende liikmesriigi liige;
 c) ajutistele tööfailidele, mille on loonud
 teiste liikmesriikide liikmed ja millele nende liikmesriigi liikmel on
 juurdepääs, kui faili loonud liikmesriigi liige ei ole juurdepääsu
 selgesõnaliselt keelanud.
 2. Liikmesriigi liige otsustab
 lõikes 1 sätestatud piiranguid järgides, milline on tema liikmesriigis
 juurdepääsu ulatus ajutistele tööfailidele artikli 20 lõikes 2
 osutatud isikutel, niivõrd kui nad on seotud kohtuasjade haldamise süsteemiga.
 3. Iga liikmesriik otsustab pärast
 konsulteerimist oma liikmesriigi liikmega, milline on asjaomases liikmesriigis
 juurdepääsu ulatus registrile artikli 20 lõikes 2 osutatud isikutel,
 niivõrd kui nad on seotud kohtuasjade haldamise süsteemiga. Liikmesriik
 teavitab Eurojusti ja komisjoni oma otsusest seoses käesoleva lõigu
 rakendamisega. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.
 4. Isikud, kellele on antud
 juurdepääsuõigus vastavalt lõikele 2, omavad juurdepääsu registrile
 vähemalt ulatuses, mis on vajalik juurdepääsuks ajutistele tööfailidele,
 millele neil on juurdepääsuõigus.
 IV PEATÜKK
 TEABE TÖÖTLEMINE
 Artikkel 27
 Isikuandmete töötlemine
 1. Niivõrd, kui see on vajalik tema
 selgesõnaliselt sätestatud ülesande täitmiseks, võib Eurojust oma pädevuse
 raames ja oma operatiivülesannete teostamiseks kooskõlas käesoleva määrusega
 töödelda automaatselt või korrastatud automatiseerimata kataloogides üksnes 2. lisa
 punktis 1 loetletud isikuandmeid isikute kohta, keda asjaomase
 liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel kahtlustatakse Eurojusti pädevusse
 kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellises
 kuriteos süüdi mõistetud.
 2. Eurojust võib
 isikute puhul, keda asjaomaste liikmesriikide õigusnormide alusel käsitatakse
 üht või mitut liiki kuriteo või artiklis 3 osutatud süüteoga seotud
 kriminaaluurimises või süüdistuse esitamisel tunnistaja või ohvrina, või alla 18aastaste
 isikute puhul töödelda üksnes 2. lisa punktis 2 loetletud isikuandmeid. Selliseid isikuandmeid võib töödelda üksnes juhul, kui see on rangelt
 vajalik Eurojusti sõnaselgelt sätestatud ülesande
 täitmiseks, tema pädevuse raames ja tema operatiivülesannete teostamiseks.
 3. Eurojust võib erandjuhul ja piiratud
 aja jooksul, mis ei ületa selle juhtumi lõpetamiseks vajalikku aega, millega
 seoses andmeid töödeldakse, töödelda peale lõigetes 1 ja 2 osutatud
 andmete muid kuriteo asjaoludega seotud andmeid, kui need on otseselt seotud
 uurimisega, mida Eurojust koordineerib või aitab koordineerida ning kui nende
 töötlemine on lõikes 1 sätestatud eesmärkidel rangelt vajalik.
 Artiklis 31 osutatud andmekaitseametnikku teavitatakse viivitamatult
 käesoleva lõike kohaldamisest ja konkreetsetest asjaoludest, mis põhjendavad
 kõnealuste isikuandmete töötlemise vajalikkust. Kui kõnealused muud andmed
 osutavad tunnistajale või ohvrile lõike 2 tähenduses, võtavad otsuse nende
 töötlemise kohta vastu vähemalt kaks liikmesriigi liiget koos.
 4. Eurojust võib töödelda
 automatiseeritult või muul viisil töödeldavaid isikuandmeid, mis paljastavad
 rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi seisukohti, usulisi või
 filosoofilisi veendumusi, ametiühingusse kuulumist ja andmeid tervise või
 seksuaalse sättumuse kohta üksnes juhul, kui kõnealused andmed on rangelt
 vajalikud asjaomase siseriikliku uurimise jaoks ja töö koordineerimiseks
 Eurojusti sees ning kui need täiendavad muid juba töödeldud isikuandmeid.
 Andmekaitseametnikku teavitatakse viivitamatult käesoleva lõike kohaldamisest.
 Selliseid andmeid ei tohi töödelda artikli 24 lõikes 4 osutatud
 registris. Kui sellised andmed osutavad ohvrile lõike 2 tähenduses, võtab
 otsuse nende kasutamise kohta vastu kolleegium.
 5. Eurojusti tegevuse raames toimuva
 isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001.
 Käesoleva määrusega täpsustatakse ja täiendatakse määrust (EÜ) nr 45/2001
 ulatuses, mis on vajalik isikuandmete töötlemiseks seoses Eurojusti
 operatiivülesannete täitmisega.
 Artikkel 28
 Isikuandmete säilitamise
 tähtajad
 1. Eurojusti töödeldavaid isikuandmeid
 ei või säilitada kauem kui esimese järgmise kuupäevani:
 a) kuupäev, mil aegumistähtaja alusel aegub
 süüdistuse esitamine kõikides uurimise ja süüdistuse esitamisega seotud
 liikmesriikides;
 b) kuupäev, mil isik mõisteti õigeks ning
 otsus lõplikult jõustus;
 c) kolm aastat pärast kuupäeva, mil
 kohtuotsus viimases uurimise ja süüdistuse esitamisega seotud liikmesriigis
 lõplikult jõustus;
 d) kuupäev, mil Eurojust ja asjaomased
 liikmesriigid üheskoos otsustasid või kokku leppisid, et Eurojustil ei ole enam
 vaja uurimist ja süüdistuse esitamisi koordineerida, välja arvatud juhul, kui
 vastavalt artikli 21 lõigetele 5 või 6 on kohustus edastada sellist
 teavet Eurojustile;
 e) kolme aasta möödumisel kuupäevast, kui
 edastati andmed kooskõlas artikli 21 lõigetega 6 või 7 .
 2. Lõike 1
 punktides a, b, c ja d osutatud tähtaegadest kinnipidamist
 kontrollitakse pidevalt asjakohase automatiseeritud töötlemissüsteemiga. Siiski
 vaadatakse andmete säilitamise vajadus läbi iga kolme aasta tagant pärast
 andmete sisestamist. Kui artikli 27 lõikes 4 osutatud isikuid
 käsitlevaid andmeid säilitatakse kauem kui viis aastat, teavitatakse sellest
 Euroopa andmekaitseinspektorit.
 3. Kui üks lõike 1
 punktis a, b, c ja d osutatud tähtaegadest on möödunud,
 vaatab Eurojust läbi, kas andmeid on vaja tema ülesannete täitmiseks veel
 säilitada, ning võib erandina otsustada neid andmeid säilitada kuni järgmise
 läbivaatamiseni. Säilitamise jätkamise põhjused peavad olema põhjendatud ja
 registreeritud. Andmete edasisist säilitamist tuleb põhjendada ja põhjused üles
 märkida. Kui otsust isikuandmete jätkuva säilitamise kohta ei tehta,
 kustutatakse need andmed automaatselt kolme aasta pärast. Kuid kui süüdistuse
 esitamine on kõigis asjaomastes liikmesriikides aegunud, nagu on osutatud
 lõike 1 punktis a, võib andmeid säilitada üksnes juhul, kui
 Eurojustil on neid vaja, et osutada abi kooskõlas käesoleva määrusega.
 4. Kui kooskõlas lõikega 3 on
 andmeid säilitatud kauem kui lõikes 1 osutatud kuupäevadeni, vaatab
 Euroopa andmekaitseinspektor kõnealuste andmete säilitamise vajaduse iga kolme
 aasta tagant läbi.
 5. Kui tööfail sisaldab
 automatiseerimata ja korrastamata andmeid, saadetakse pärast seda, kui tööfaili
 viimase automatiseeritud andmedokumendi säilitamise tähtaeg on läbi, kõik
 failis olevad dokumendid need esitanud asutusele tagasi ja kõik koopiad
 hävitatakse.
 6. Kui Eurojust on koordineerinud
 uurimist või süüdistuste esitamisi, teavitavad asjaomased liikmesriikide
 liikmed Eurojusti ja teisi asjaomaseid liikmesriike kõikidest juhtumiga seotud
 jõustunud kohtuotsustest muu hulgas selleks, et saaks kohaldada lõike 1
 punkti b.
 Artikkel 29
 Logisse registreerimine ja
 dokumenteerimine
 1. Eurojust peab andmetöötluse
 seaduslikkuse kontrolli, enesekontrolli ning andmete nõuetekohase terviklikkuse
 ja turvalisuse eesmärgil arvestust oma tegevuses kasutatud isikuandmete
 kogumise, muutmise, neile juurdepääsu ning nende avalikustamise, kombineerimise
 ja kustutamise kohta. Sellised logid ja dokumendid kustutatakse pärast 18 kuu
 möödumist, kui andmeid kontrolli eesmärgil enam ei vajata.
 2. Lõike 1 kohaselt koostatud
 logid ja dokumendid esitatakse taotluse korral Euroopa andmekaitseinspektorile.
 Euroopa andmekaitseinspektor kasutab seda teavet üksnes andmekaitse
 järelevalve, nõuetekohase andmetöötluse ning andmete terviklikkuse ja
 turvalisuse tagamiseks.
 Artikkel 30
 Juurdepääsuluba
 isikuandmetele
 Ainult
 liikmesriikide liikmetel, nende asetäitjatel ja assistentidel, artikli 20
 lõikes 2 osutatud isikutel, niivõrd kui nad on seotud kohtuasjade
 haldamise süsteemiga, ja Eurojusti volitatud töötajatel on Eurojusti ülesannete
 täitmise eesmärgil ning artiklites 24, 25 ja 26 sätestatud piirides
 juurdepääs isikuandmetele, mida Eurojusti töötleb seoses oma
 operatiivülesannetega.
 Artikkel 31
 Andmekaitseametniku
 ametissenimetamine
 1. Juhatus nimetab ametisse
 andmekaitseametniku kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 24.
 2. Määruse (EÜ) nr 45/2001
 artiklis 24 ette nähtud kohustuste täitmiseks peab andmekaitseametnik:
 a) tagama isikuandmete edastamise kohta
 kirjaliku arvestuse pidamise;
 b) tegema koostööd Eurojusti töötajatega,
 kes vastutavad andmetöötlusmenetluste ning sellealase koolituse ja nõustamise
 eest;
 c) koostama iga-aastase aruande ja edastama
 selle kolleegiumile ja Euroopa andmekaitseinspektorile.
 3. Oma ülesannete täitmisel on
 andmekaitseametnikul juurdepääs kõikidele Eurojustis töödeldavatele andmetele
 ja kõikidele Eurojusti ruumidele.
 4. Andmekaitseametnikku tema ülesannete
 täitmisel abistavatel Eurojusti töötajatel on juurdepääs
 Eurojusti töödeldavatele andmetele ja Eurojusti ruumidele, niivõrd kui see on
 vajalik nende ülesannete täitmiseks.
 5. Kui andmekaitseametniku arvates on rikutud määruse (EÜ) nr 45/2001 või käesoleva määruse isikuandmete
 töötlemist käsitlevaid sätteid, teavitab ta sellest haldusdirektorit ja palub
 viimasel mittevastavus kindlaksmääratud aja jooksul kõrvaldada. Kui
 haldusdirektor ei kõrvalda töötlemise mittevastavust kindlaksmääratud aja
 jooksul, teavitab andmekaitseametnik sellest kolleegiumi ja lepib kolleegiumiga
 kokku aja, mille jooksul tuleb probleemile reageerida. Kui kolleegium ei
 kõrvalda töötlemise mittevastavust kindlaksmääratud aja jooksul, suunab
 andmekaitseametnik küsimuse Euroopa andmekaitseinspektorile.
 6. Juhatus võtab vastu määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 24 lõikes 8 ette nähtud
 rakenduseeskirjad.
 Artikkel 32
 Juurdepääsuõiguse kasutamise üksikasjad
 1. Iga andmesubjekt, kes soovib
 kasutada juurdepääsuõigust oma isikuandmetele, võib esitada tasuta sellekohase
 taotluse enda valitud liikmesriigi selleks määratud ametiasutusele. Ametiasutus
 edastab taotluse Eurojustile viivitamatult ja igal juhul ühe kuu jooksul pärast
 selle kättesaamist.
 2. Eurojust vastab taotlusele
 põhjendamatu viivituseta ja igal juhul kolme kuu jooksul pärast seda, kui
 Eurojust on taotluse kätte saanud.
 3. Eurojust konsulteerib asjaomase
 liikmesriigi pädeva asutusega, milline otsus tuleks vastu võtta. Andmetele
 juurdepääsu otsus sõltub koostööst Eurojusti ja kõnealuste andmete
 teatavakstegemisega otseselt seotud liikmesriikide vahel. Igal juhtumi puhul,
 kui liikmesriik ei ole nõus Eurojusti kavandatava vastusega, teavitab ta
 Eurojusti oma vastuseisu põhjustest.
 4. Kui juurdepääsuõigus on piiratud
 vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 lõikele 1, teavitab
 Eurojust kooskõlas nimetatud määruse artikli 20 lõikega 3 andmesubjekti
 sellest kirjalikult. Piirangu kohaldamise peamised põhjused võib jätta
 esitamata, kui sellise teabe esitamisel kaotaks piirang oma mõju. Andmesubjekti
 teavitatakse vähemalt sellest, et Euroopa andmekaitseinspektor on teostanud
 kogu vajaliku kontrolli.
 5. Eurojust dokumenteerib lõikes 4
 osutatud piirangu kohaldamise peamiste põhjuste teatamatajätmise põhjused.
 6. Taotlusega seotud liikmesriikide
 liikmed tegelevad sellega ja teevad Eurojusti nimel otsuse. Taotlusega
 tegeletakse täies ulatuses kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Kui
 liikmed ei jõua kokkuleppele, suunavad nad küsimuse kolleegiumile, kes teeb
 otsuse taotluse kohta kahekolmandikulise häälteenamusega.
 7. Kui Euroopa andmekaitseinspektor
 kontrollib määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklite 46 ja 47
 kohaldamise käigus andmetöötluse seaduslikkust Eurojustis, teavitab ta
 andmesubjekti vähemalt sellest, et Euroopa andmekaitseinspektor on teostanud
 kogu vajaliku kontrolli.
 Artikkel 33
 Andmete parandamise ja kustutamise õigus ning andmete töötlemise piirangud
 1. Kui isikuandmed, mida kooskõlas
 määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitega 14, 15 või 16 on vaja
 parandada või kustutada või mille töötlemist on vaja piirata, on Eurojustile
 laekunud kolmandatest riikidest, rahvusvahelistest organisatsioonidest,
 eraettevõtjatelt, eraisikutelt või saadud Eurojusti enda analüüside tulemusena,
 parandab või kustutab Eurojust kõnealused andmed või piirab nende töötlemist.
 2. Kui isikuandmed, mida kooskõlas
 määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 14, 15 või 16 on vaja
 parandada või kustutada või mille töötlemist on vaja piirata, on edastatud
 liikmesriikidest otse Eurojustile, parandab või kustutab Eurojust kõnealused
 andmed või piirab nende töötlemist koostöös liikmesriikidega.
 3. Kui ebaõiged andmed edastati muude
 asjakohaste vahenditega või kui vead liikmesriikide edastatud andmetes
 tulenevad häiretest edastamisel või edastati käesolevat määrust rikkudes või
 kui need on tingitud sellest, et Eurojust on andmed sisestanud, üle võtnud või
 neid säilitanud ebaõigel viisil või käesolevat määrust rikkudes, parandab või
 kustutab Eurojust andmed koostöös asjaomase liikmesriigiga.
 4. Määruse (EÜ) nr 45/2001
 artiklites 14, 15 või 16 osutatud juhtudel teavitatakse
 kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 17 viivitamatult kõiki
 kõnealuste andmete adressaate. Kooskõlas nende suhtes kehtivate eeskirjadega
 parandavad või kustutavad adressaadid seejärel kõnealused andmed või piiravad
 nende töötlemist oma süsteemides.
 5. Eurojust teavitab andmesubjekti
 kirjalikult põhjendamatu viivituseta ja igal juhul kolme kuu jooksul sellest,
 et on saanud taotluse tema andmeid muuta või parandada või nende töötlemist
 piirata.
 6. Eurojust teavitab andmesubjekti
 kirjalikult mis tahes keeldumisest andmeid parandada või kustutada või nende
 töötlemist piirata ning võimalusest esitada Euroopa andmekaitseinspektorile
 kaebus ja kasutada õiguskaitsevahendeid.
 Artikkel 34
 Andmekaitsega seotud vastutus
 1. Eurojust töötleb isikuandmeid
 selliselt, et on võimalik kindlaks teha, milline ametiasutus andmed esitas või
 kust on isikuandmed saadud.
 2. Isikuandmete kvaliteedi eest
 vastutavad isikuandmed Eurojustile edastanud liikmesriigid ning Eurojust
 vastutab selliste isikuandmete kvaliteedi eest, mille on edastanud ELi
 asutused, kolmandad riigid või rahvusvahelised organisatsioonid või mille
 Eurojust on saanud avalikult kättesaadavatest allikatest.
 3. Eurojust vastutab määruse (EÜ)
 nr 45/2001 ja käesoleva määruse järgimise eest. Isikuandmete edastamise
 õiguspärasuse eest vastutavad andmed Eurojustile edastanud liikmesriigid ning
 selliste isikuandmete edastamise õiguspärasuse eest, mille Eurojust on
 edastanud liikmesriikidele, ELi asutustele ja kolmandatele riikidele, vastutab
 Eurojust.
 4. Eurojust vastutab kõigi tema
 töödeldavate andmete eest vastavalt muudele käesoleva määruse sätetele.
 Artikkel 35
 Euroopa andmekaitseinspektori ja riiklike andmekaitseasutuste koostöö
 1. Euroopa andmekaitseinspektor teeb
 andmekaitse järelevalve valdkonnas pädevate riigi ametiasutustega tihedat
 koostööd riigi osalust vajavates konkreetsetes küsimustes, eelkõige juhul kui
 andmekaitseinspektor või andmekaitse järelevalve valdkonnas pädev riigi ametiasutus
 tuvastab suured lahknevused liikmesriikide tavades või võimaliku ebaseadusliku
 andmete edastamise Eurojusti teabeedastuskanalite kaudu, või seoses ühe või
 mitme riikliku järelevalveasutuse poolt käesoleva määruse rakendamise ja
 tõlgendamise kohta tõstatatud küsimustega.
 2. Euroopa andmekaitseinspektor ja
 andmekaitse järelevalve valdkonnas pädevad riigi ametiasutused võivad lõikes 1
 osutatud juhtudel, tegutsedes oma pädevuse piires, vajaduse korral vahetada
 asjakohast teavet, abistada üksteist auditite ja kontrollide tegemisel,
 analüüsida käesoleva määruse tõlgendamisel või kohaldamisel tekkinud küsimusi,
 uurida sõltumatu järelevalve või andmesubjektide õiguste teostamisega seotud
 probleeme, koostada ühtlustatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks
 ja suurendada teadlikkust andmekaitsealastest õigustest.
 3. Riiklikud järelevalveasutused ja
 Euroopa andmekaitseinspektor kohtuvad vajaduse korral käesolevas artiklis
 kirjeldatud eesmärkidel. Nende koosolekute kulude katmise ja korraldamise eest
 vastutab Euroopa andmekaitseinspektor. Esimesel koosolekul võetakse vastu
 töökord. Vastavalt vajadusele töötatakse ühiselt välja edasised töömeetodid.
 Artikkel 36
 Euroopa andmekaitseinspektorile kaebuse esitamise õigus
 1. Kui andmesubjekti määruse (EÜ)
 nr 45/2001 artikli 32 lõike 2 alusel esitatud kaebus on seotud
 artiklites 32 või 33 osutatud otsusega, konsulteerib Euroopa
 andmekaitseinspektor riiklike järelevalveorganite või andmete allikaks olnud
 liikmesriigi pädeva kohtu või otseselt asjasse puutuva liikmesriigiga. Euroopa
 andmekaitseinspektori otsus, mis võib hõlmata mis tahes teabe edastamisest
 keeldumist, tehakse tihedas koostöös riikliku järelevalveasutuse või pädeva
 kohtuga.
 2. Kui kaebus on seotud liikmesriigi
 poolt Eurojustile esitatud andmete töötlemisega, tagab Euroopa
 andmekaitseinspektor, et vajalik kontroll on korraldatud nõuetekohaselt tihedas
 koostöös andmed edastanud liikmesriigi riikliku järelevalveasutusega.
 3. Kui kaebus on seotud ELi asutuste,
 kolmandate riikide või organisatsioonide või eraettevõtjate poolt Eurojustile
 esitatud andmete töötlemisega, tagab Euroopa andmekaitseinspektor, et Eurojust
 on korraldanud vajaliku kontrolli.
 Artikkel 37
 Vastutus omavolilise või ebaõige andmetöötluse eest
 1 Eurojust vastutab omavolilise või
 ebaõige andmetöötlusega üksikisikutele tekitatud kahju eest vastavalt ELi
 toimimise lepingu artiklile 340.
 2. Eurojusti vastu lõikes 1
 osutatud vastutuse alusel esitatud kaebusi lahendab Euroopa Kohus vastavalt ELi
 toimimise lepingu artiklile 268.
 3. Iga liikmesriik vastutab oma
 siseriikliku õiguse kohaselt kõikide üksikisikule põhjustatud kahjude eest, mis
 on tekkinud Eurojustile omavoliliselt esitatud andmete või nende ebaõige
 töötlemise tulemusena.
 V PEATÜKK
 SUHTED PARTNERITEGA
 I JAGU
 ÜHISSÄTTED
 Artikkel 38
 Ühissätted
 1. Niivõrd, kui see on vajalik
 Eurojusti ülesannete täitmiseks, võib Eurojust luua ning säilitada
 koostöösuhteid liidu asutuste ja ametitega vastavalt nende eesmärkidele,
 kolmandate riikide pädevate asutustega, rahvusvaheliste organisatsioonidega ja
 Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooniga (Interpol).
 2. Niivõrd, kui see on asjakohane
 Eurojusti ülesannete täitmiseks ja ei ole vastuolus ühegi artikli 21 lõikes 8
 nimetatud piiranguga, võib Eurojust vahetada lõikes 1 osutatud üksustega otse
 mis tahes teavet, välja arvatud isikuandmeid.
 3. Eurojust võib vastavalt määruse (EÜ)
 nr 45/2001 artiklile 4 võtta vastu ja töödelda lõikes 1 osutatud üksuste
 edastatud isikuandmeid, kui see on vajalik Eurojusti ülesannete täitmiseks ja
 kooskõlas IV jaos kehtestatud sätetega.
 4. Eurojust edastab isikuandmeid
 kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele ja Interpolile
 üksnes juhul, kui see on vajalik Eurojusti pädevusse kuuluvate kuritegude
 ennetamiseks ja nendega võitlemiseks ning on kooskõlas käesoleva määrusega. Kui
 edastatavad andmed on saadud mõnelt liikmesriigilt, taotleb Eurojust asjaomase
 liikmesriigi luba, välja arvatud juhul, kui:
 a) võib eeldada, et luba on olemas, sest
 liikmesriik ei ole sõnaselgelt andmete edastamist piiranud;
 b) liikmesriik on andnud selliseks andmete
 edastamiseks eelneva loa kas üld- või eritingimustel. Sellise nõusoleku võib
 igal ajal tagasi võtta.
 5. Liikmesriikidel, liidu ametitel või
 asutustel, kolmandatel riikidel ja rahvusvahelistel organisatsioonidel või
 Interpolil on keelatud Eurojustilt saadud isikuandmete edastamine kolmandatele
 osapooltele, välja arvatud juhul, kui Eurojust on pärast asjaomase juhtumi
 asjaolude kaalumist andnud selgesõnalise nõusoleku erijuhuks, mis ei ole
 vastuolus andmete esialgse edastamise eesmärgiga.
 II JAGU
 SUHTED PARTNERITEGA
 Artikkel 39
 Koostöö Euroopa õigusalase
 koostöö võrgustiku ja Euroopa Liidu muude võrgustikega, mis on seotud
 õigusalase koostööga kriminaalasjades
 1. Eurojust ja Euroopa õigusalase
 koostöö võrgustik kriminaalasjades säilitavad omavahelised erisuhted, mis
 põhinevad konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel, eelkõige liikmesriigi
 liikme, sama liikmesriigi Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste
 ning Eurojusti liikmesriigi kontaktisikute ja Euroopa õigusalase koostöö
 võrgustiku kontaktisikute vahel. Tõhusa koostöö tagamiseks võetakse järgmised
 meetmed:
 a) liikmesriikide liikmed teavitavad iga
 üksikjuhtumi puhul Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi
 kõikidest kohtuasjadest, mille puhul nad peavad asjakohasemaks, et asja
 menetleks võrgustik;
 b) Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
 sekretariaat on osa Eurojusti töötajatest. Sekretariaat toimib eraldiseisva
 üksusena. Sekretariaat võib kasutada
 Eurojusti haldusressursse, mis on vajalikud Euroopa õigusalase koostöö
 võrgustiku ülesannete täitmiseks, sealhulgas võrgustiku üldkoosolekute kulude
 katmiseks.
 c) Euroopa
 õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi võib kutsuda Eurojusti
 koosolekutele, arvestades iga üksikjuhtumit eraldi.
 2. Ühiste uurimisrühmade võrgustiku
 ning otsusega 2002/494/JSK moodustatud võrgustiku sekretariaadid on osa
 Eurojusti töötajatest. Kõnealused sekretariaadid toimivad eraldiseisvate
 üksustena. Kõnealused sekretariaadid
 võivad kasutada Eurojusti haldusressursse, mis on vajalikud nende ülesannete
 täitmiseks. Eurojust tagab sekretariaatide vahelise koordineerimise. Käesolevat
 lõiget kohaldatakse iga uue võrgustiku sekretariaadi suhtes, mis on moodustatud
 nõukogu otsusega, kui antud otsuses sätestatakse, et Eurojust peab tagama
 sekretariaaditeenused.
 3. Otsusega 2008/852/JSK moodustatud võrgustik võib taotleda Eurojustilt
 sekretariaaditeenuse osutamist. Kui selline taotlus on esitatud, kohaldatakse
 lõiget 2.
 Artikkel 40
 Suhted Europoliga
 1. Ilma et see piiraks andmeid
 esitavate liikmesriikide, liidu ametite ja asutuste, kolmandate riikide,
 rahvusvaheliste organisatsioonide või Interpoli kehtestatud piiranguid, võtab
 Eurojust kõiki vajalikke meetmeid, et võimaldada Europolile tema volituste
 piires kaudne juurdepääs Eurojusti käsutuses olevale teabele, tuginedes
 „kokkulangevus/kokkulangevus puudub” süsteemile. Kokkulangevuse puhul algatab
 Eurojust menetluse, mille käigus võib kokkulangevuse tekitanud teavet jagada
 vastavalt teabe edastanud liikmeriigi, liidu asutuse või ameti, kolmanda riigi,
 rahvusvahelise organisatsiooni või Interpoli otsusele.
 2. Lõike 1 kohane teabeotsing on
 lubatud üksnes juhul, kui otsingu eesmärk on kindlaks määrata, kas Eurojusti
 käsutuses olev teave vastab Europolis töödeldavale teabele.
 3. Eurojust lubab lõike 1 kohast
 teabeotsingut üksnes pärast seda, kui Europol on teda teavitanud töötajatest,
 kellel on volitused selliste otsingute teostamiseks.
 4. Kui Eurojust või liikmesriik
 tuvastab juurdlusega seotud teabe töötlemise ajal vajaduse koordineerimise,
 koostöö või toetuse järele vastavalt Europoli volitustele, teavitab Eurojust
 neid asjaomastest juhtumitest ja algatab teabevahetuse menetluse vastavalt
 teabe esitanud liikmeriigi otsusele. Sellisel juhul konsulteerib Eurojust
 Europoliga.
 5. Europol võtab arvesse kõiki
 liikmesriikide, liidu asutuste või ametite, kolmandate riikide, rahvusvaheliste
 organisatsioonide või Interpoli poolt esitatud piiranguid seoses teabele
 juurdepääsu või selle kasutamisega.
 Artikkel 41
 Suhted Euroopa Prokuratuuriga
 1. Eurojust loob ja säilitab Euroopa
 Prokuratuuriga erisuhte, mis põhineb tihedal koostööl ning
 nendevaheliste korralduslike, haldus- ja juhtimisalaste suhete arendamisel,
 nagu on määratletud allpool. Kõnealuse eesmärgi
 saavutamiseks ja ühiste probleemide arutamiseks kohtuvad Euroopa prokurör ja
 Eurojusti president regulaarselt.
 2. Eurojust menetleb kõiki Euroopa
 Prokuratuuri toetustaotlusi põhjendamatu viivituseta ning käsitleb asjaomaseid
 taotlusi võimaluse korral nii, nagu oleksid need saadud õigusalase koostöö
 valdkonnas pädevalt riigiasutuselt.
 3. Vajadusel kasutab Eurojust lõike 1
 kohase koostöö toetamiseks vastavalt artiklile 20 loodud riiklikke
 koordineerimissüsteeme, samuti suhteid, mida ta on loonud kolmandate riikidega,
 sealhulgas sidekohtunikega.
 4. Vastavalt lõikele 1 loodud
 koostöö hõlmab teabe, sealhulgas isikuandmete vahetamist. Selliselt vahetatud
 teavet kasutatakse üksnes sel eesmärgil, milleks teave esitati. Andmeid
 lubatakse kasutada muul eesmärgil ainult siis, kui selline kasutus kuulub
 andmeid saava organi volituste hulka ja andmed esitanud organ annab selleks
 eelnevalt loa.
 5. Selleks et selgitada välja, kas
 Eurojusti käsutuses olev teave vastab Euroopa Prokuratuuris töödeldavale
 teabele, loob Eurojust kohtuasjade haldamise süsteemi sisestatava teabe
 automaatse ristkontrollimehhanismi. Iga kord kui avastatakse kokkulangevus
 Euroopa Prokuratuuri ja Eurojusti poolt kohtuasjade haldamise süsteemi
 sisestatud teabe vahel, teavitatakse sellest viivitamatult Eurojusti ja Euroopa
 Prokuratuuri ning Eurojustile andmed esitanud liikmesriiki. Kui andmed on esitanud kolmas osapool, teavitab Eurojust asjaomast
 kolmandat osapoolt kokkulangevusest üksnes Euroopa Prokuratuuri nõusolekul.
 6. Eurojust määrab töötajad, kellel on
 juurdepääs andmete ristkontrollimehhanismi tulemustele, ja teavitab neist
 Euroopa Prokuratuuri.
 7. Eurojust toetab Euroopa Prokuratuuri
 tegevust oma töötajate teenuste kaudu. Kõnealune toetus hõlmab igal juhul:
 a) tehnilist abi aastaeelarve ja ühe- ja
 mitmeaastast programmitööd kirjeldava programmidokumendi ja majandamiskava
 koostamiseks.
 b) tehnilist abi töötajate värbamiseks ja
 nende karjääri juhtimiseks;
 c) turvateenuseid;
 d) infotehnoloogiateenuseid;
 e) finantsjuhtimis-, raamatupidamis- ja
 auditeerimisteenuseid;
 f) muid ühist huvi pakkuvaid teenuseid.
 Pakutavate teenuste üksikasjad sätestatakse
 Eurojusti ja Euroopa Prokuratuuri vahelises lepingus.
 8. Euroopa Prokuratuur võib pöörduda
 Eurojusti kolleegiumi poole kirjaliku arvamusega, millele kolleegium vastab
 kirjalikult ja liigse viivituseta. Sellised kirjalikud arvamused esitatakse iga
 kord, kui kolleegium võtab vastu aastaeelarve ja tööprogrammi.
 Artikkel 42
 Suhted muude liidu asutuste
 ja ametitega
 1. Eurojust loob ja säilitab
 koostöösuhteid Euroopa õigusalase koostöö koolitusvõrgustikuga.
 2. OLAF võib oma volituste piires
 panustada Eurojusti koordineerimistegevusse seoses liidu finantshuvide
 kaitsmisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr
 .../2013 Euroopa Pettusevastaste Ameti (OLAF) juurdluste kohta, millega
 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999
 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999.
 3. Teabe vastuvõtmiseks ja edastamiseks Eurojusti ja OLAFi vahel ning ilma
 et see piiraks artikli 8 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et Eurojusti
 liikmesriikide liikmeid käsitataks liikmesriikide pädevate asutustena ainult
 määruse (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määruse (Euratom) nr 1074/1999[19] tähenduses. Teabevahetus OLAFi ja liikmesriikide liikmete
 vahel ei piira teavet, mida tuleb nimetatud määruste alusel anda teistele
 pädevatele asutustele.
 III JAGU
 RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ
 Artikkel 43
 Suhted kolmandate riikide
 asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega
 1. Eurojust võib luua töösuhteid
 artikli 38 lõikes 1 nimetatud üksustega.
 2. Eurojust võib kokkuleppel pädevate
 ametiasutustega määrata kolmandates riikides koostöö hõlbustamiseks
 kontaktpunktid.
 IV JAGU
 ISIKUANDMETE EDASTAMINE
 Artikkel 44
 Isikuandmete edastamine liidu
 organitele või asutustele
 Eurojust võib artikli 21 lõikes 8 kehtestatud
 võimalikke piiranguid arvesse võttes edastada isikuandmeid otse liidu
 organitele ja asutustele, niivõrd kui see on tema Eurojusti või asjaomase
 organi või asutuse ülesannete täitmiseks vajalik.
 Artikkel 45
 Isikuandmete edastamine
 kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele
 1. Eurojust võib edastada isikuandmeid
 kolmanda riigi asutusele, rahvusvahelisele organisatsioonile või Interpolile,
 niivõrd kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, üksnes järgmiste
 dokumentide alusel:
 a) komisjoni otsuse, mis on vastu võetud
 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ[20] artiklitele 25 ja 31 ja mille
 kohaselt asjaomane riik või rahvusvaheline organisatsioon või selle kolmanda
 riigi või rahvusvahelise organisatsiooni töötlemisüksus tagab piisaval tasemel
 isikuandmete kaitse (piisava kaitse otsus) või
 b) rahvusvaheline kokkulepe, mille liit ja
 asjaomane kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon sõlmivad ELi toimimise
 lepingu artikli 218 kohaselt ja mis hõlmab asjakohaseid kaitsemeetmeid
 seoses üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitsega
 või
 c) koostööleping, mille Eurojust ja
 asjaomase kolmas riik või rahvusvaheline organisatsiooni sõlmivad vastavalt
 otsuse 2002/187/JSK artiklile 27.
 Selliseks andmete edastamiseks ei ole vaja
 täiendavat luba. Eurojust võib sõlmida selliste kokkulepete või piisava kaitse
 otsuste rakendamiseks koostöölepingud.
 2. Euroopa prokurör võib erandina
 lõikest 1 anda üksikjuhtumipõhiselt loa edastada isikuandmeid kolmandatele
 riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele või Interpolile, kui:
 a) andmete edastamine on hädavajalik ühe või
 mitme liikmesriigi esmaste huvide kaitsmiseks Eurojusti eesmärkide ulatuses;
 b) andmete edastamine on hädavajalik kuriteo
 või terroriaktiga seostatava otsese ohu vältimiseks;
 c) andmete edastamine on muul viisil vajalik
 või seaduste kohaselt nõutav liidu või tema liikmesriikide üldiste huvidega
 seotud olulistel põhjustel, nagu on sätestatud liidu või liikmesriikide
 õiguses, või õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks või
 d) andmete edastamine on vajalik
 andmesubjekti või muu isiku eluliste huvide kaitseks.
 3. Lisaks võib Eurojusti kolleegium
 võttes arvesse kaitsemeetmete olemasolu seoses üksikisikute eraelu puutumatuse
 ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitsega, anda kokkuleppel
 andmekaitseinspektoriga ja kooskõlas eeltoodud punktidega a–d loa andmete
 korduvaks edastamiseks kuni üheks aastaks, kusjuures seda luba saab pikendada.
 4. Euroopa andmekaitseinspektorit
 teavitatakse lõike 3 kohaldamise juhtudest.
 5. Eurojust võib edastada halduslikku
 laadi isikuandmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 9.
 Artikkel 46
 Kolmandatesse riikidesse
 lähetatud sidekohtunikud
 1. Juhul kui Eurojust osutab
 kolmandatele riikidele käesoleva määruse kohast abi, võib Eurojusti kolleegium
 nende riikidega tehtava õigusalase koostöö lihtsustamise eesmärgil lähetada
 kolmandasse riiki sidekohtunikud, tingimusel et kõnealuse kolmanda riigiga on
 saavutatud artiklis 43 osutatud kokkulepe.
 2. Lõikes 1 nimetatud sidekohtunikul
 peab olema Eurojustiga töötamise kogemus ning piisavad teadmised õigusalasest
 koostööst ja Eurojusti toimimisest. Eurojusti nimel sidekohtuniku lähetamise
 eeltingimuseks on kohtuniku ning tema päritoluliikmesriigi eelnev nõusolek.
 3. Juhul kui Eurojusti lähetatud
 sidekohtunik valitakse liikmesriikide liikmete, asetäitjate või assistentide
 seast:
 a) asendab liikmesriik ta uue liikmesriigi
 liikme, asetäitja või assistendiga;
 b) lõppeb tema õigus kasutada volitusi, mis
 on talle antud vastavalt artiklile 8.
 4. Ilma et see piiraks
 personalieeskirja artikli 110 kohaldamist, koostab Eurojusti kolleegium
 komisjoniga konsulteerides sidekohtunike lähetamise eeskirjad ning võtab vastu
 vajaliku rakendamiskorra.
 5. Euroopa andmekaitseinspektor teostab
 järelevalvet Eurojusti lähetatud sidekohtunike tegevuste üle. Sidekohtunikud
 annavad aru Eurojusti kolleegiumile, kes teavitab aastaaruandes ja sobival
 viisil Euroopa Parlamenti ja nõukogu sidekohtunike tegevusest. Sidekohtunikud
 teavitavad liikmesriikide liikmeid ja riikide pädevaid asutusi kõikidest
 kohtuasjadest, mis on seotud nende liikmesriigiga.
 6. Liikmesriikide pädevad asutused ja
 lõikes 1 osutatud sidekohtunikud võivad omavahel otse suhelda. Sellisel juhul
 teavitab sidekohtunik asjaomast liikmesriigi liiget sellisest suhtlusest.
 7. Lõikes 1 osutatud sidekohtunikud on
 ühendatud kohtuasjade haldamise süsteemiga.
 Artikkel 47
 Kolmandatele riikidele
 esitatud ja kolmandatelt riikidelt saadud õigusalase koostöö taotlused
 1. Eurojust koordineerib kolmanda riigi
 õigusalase koostöö taotluse täitmist, kui kõnealused taotlused on sama uurimise
 osad ning vajavad täitmist vähemalt kahes liikmesriigis. Selliseid taotlusi
 võib Eurojustile esitada riigi pädev asutus.
 2. Kiireloomulistel juhtudel ning
 kooskõlas artikliga 19 võib erakorraline koordinatsiooniüksus vastu võtta ja
 menetleda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud taotlusi, mille on esitanud
 Eurojustiga koostöölepingu sõlminud kolmas riik.
 3. Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 3
 kohaldamist ning juhul, kui esitada tuleks õigusalase koostöö taotlused, mis on
 sama uurimise osad ning vajavad täitmist kolmandas riigis, hõlbustab Eurojust
 õigusalast koostööd asjaomase kolmanda riigiga.
 VI PEATÜKK
 FINANTSSÄTTED
 Artikkel 48
 Eelarve
 1. Igaks eelarveaastaks, mis ühtib
 kalendriaastaga, koostatakse Eurojusti kõikide tulude ja kulude eelarvestus,
 mis esitatakse Eurojusti eelarves.
 2. Eurojusti eelarve tulud ja kulud
 peavad olema tasakaalus.
 3. Ilma et see piiraks muid sissetulekuallikaid,
 koosnevad Eurojusti tulud järgmisest:
 a) liidu osamaks, mis on kantud Euroopa
 Liidu üldeelarvesse;
 b) mis tahes vabatahtlik rahaline toetus
 liikmesriikidelt;
 c) tasud väljaannete ja kõikide Eurojusti
 osutatavate teenuste eest;
 d) sihtotstarbelised toetused.
 4. Eurojusti kulud sisaldavad töötajate
 töötasu, haldus- ja infrastruktuurikulusid ning tegevuskulusid.
 Artikkel 49
 Eelarve koostamine
 1. Igal aastal koostab haldusdirektor
 Eurojusti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse
 projekti, mis sisaldab ametikohtade loetelu, ning edastab selle kolleegiumile.
 2. Kõnealuse projekti põhjal koostab
 kolleegium Eurojusti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse
 projekti.
 3. Eurojusti tulude ja kulude
 eelarvestuse projekt saadetakse komisjonile hiljemalt iga aasta 31. jaanuariks.
 Eelarvestuse lõpliku projekti, mis sisaldab ka ametikohtade loetelu kava,
 edastab kolleegium komisjonile 31. märtsiks.
 4. Komisjon edastab eelarvestuse
 Euroopa Parlamendile ja nõukogule (eelarvepädevad institutsioonid) koos Euroopa
 Liidu üldeelarve projektiga.
 5. Eelarvestuse alusel kannab komisjon
 Euroopa Liidu üldeelarve projekti arvestuslikud summad, mida ta peab
 ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse
 ning esitab need kooskõlas aluslepingu artiklitega 313 ja 314 eelarvepädevatele
 institutsioonidele.
 6. Eelarvepädevad institutsioonid
 kinnitavad Eurojusti toetuseks ettenähtud assigneeringud.
 7. Eelarvepädevad institutsioonid
 võtavad vastu Eurojusti ametikohtade loetelu.
 8. Kolleegium võtab vastu Eurojusti
 eelarve. Eurojusti eelarve on lõplik pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku
 vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vajalikud kohandused.
 9. Kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
 artikli 203 sätetega teavitab Eurojust võimalikult kiiresti Euroopa Parlamenti
 ja nõukogu kõikidest kinnisvaraprojektidest, mis eelarvet tõenäoliselt
 oluliselt mõjutavad.
 10. Euroopa Parlament ja nõukogu teevad
 otsuse kinnisvaraprojekti kohta nelja nädala jooksul alates hetkest, mil
 mõlemad institutsioonid on selle kätte saanud, välja arvatud määruse (EL,
 Euratom) nr 966/2012 artiklis 203 viidatud vääramatu jõu korral.
 Kinnisvaraprojekt loetakse heakskiidetuks pärast
 nimetatud neljanädalase ajavahemiku möödumist, välja arvatud juhul, kui Euroopa
 Parlament või nõukogu teeb selle ajavahemiku jooksul ettepaneku suhtes keelduva
 otsuse.
 Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab nimetatud
 neljanädalase ajavahemiku jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente,
 pikendatakse seda ajavahemikku üks kord kahe nädala võrra.
 Kui Euroopa Parlament või nõukogu teeb
 kinnisvaraprojekti suhtes keelduva otsuse, võtab Eurojust oma ettepaneku tagasi
 ning võib esitada uue ettepaneku.
 11. Eurojust võib rahastada kinnisvara
 soetamise projekti laenuga, kui eelarvepädevad institutsioonid on selle
 kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikliga 203 eelnevalt heaks
 kiitnud.
 Artikkel 50
 Eelarve täitmine
 Haldusdirektor tegutseb Eurojusti
 eelarvevahendite käsutajana ning täidab Eurojusti eelarvet omal vastutusel ja
 eelarvega lubatud piirides.
 Artikkel 51
 Raamatupidamisaruanded ja
 eelarve täitmisele heakskiidu andmine
 1. Eurojusti peaarvepidaja esitab igale
 eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja
 kontrollikojale esialgse raamatupidamisaruande.
 2. Eurojust saadab eelarveaastale
 järgneva aasta 31. märtsiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale
 eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande.
 3. Komisjoni peaarvepidaja edastab
 komisjoni raamatupidamisaruannetega konsolideeritud Eurojusti esialgse
 raamatupidamisaruande igale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks
 kontrollikojale.
 4. Kontrollikoda koostab kooskõlas
 määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 148 lõikega 1 hiljemalt järgmise
 aasta 1. juuniks oma tähelepanekud Eurojusti esialgse raamatupidamisaruande
 kohta.
 5. Kui kontrollikoda on määruse (EL,
 Euratom) nr 966/2012 artikli 148 kohaselt esitanud oma tähelepanekud Eurojusti
 esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab haldusdirektor omal vastutusel
 Eurojusti lõpliku raamatupidamisaruande ning esitab selle kolleegiumile
 arvamuse saamiseks.
 6. Kolleegium esitab arvamuse Eurojusti
 lõpliku raamatupidamisaruande kohta.
 7. Haldusdirektor saadab lõpliku
 raamatupidamisaruande koos kolleegiumi arvamusega eelarveaastale järgneva aasta
 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.
 8. Eurojusti lõplik
 raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15.
 novembriks.
 9. Haldusdirektor saadab
 kontrollikojale hiljemalt järgmise aasta 30. septembriks vastuse kontrollikoja
 tähelepanekute kohta. Haldusdirektor saadab selle vastuse ka kolleegiumile ja
 komisjonile.
 10. Taotluse korral esitab haldusdirektor
 Euroopa Parlamendile aruande oma ülesannete täitmise kohta. Nõukogu võib paluda
 haldusdirektoril esitada aruanne tema ülesannete täitmise kohta.
 11. Euroopa Parlamendi taotluse korral
 esitab haldusdirektor talle kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli
 165 lõikega 3 kogu teabe, mida on vaja kõnealust eelarveaastat käsitleva
 eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta sujumiseks.
 12. Kvalifitseeritud häälteenamusega
 otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne 15. maid aastal
 n + 2 heakskiidu haldusdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel.
 Artikkel 52
 Finantseeskirjad
 Kolleegium võtab pärast komisjoniga
 konsulteerimist vastu Eurojusti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad kooskõlas
 [komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2343/2002
 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste
 üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ,
 Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185]. Need ei tohi lahkneda [määrusest (EÜ,
 Euratom) nr 2343/2002], välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik
 Eurojusti toimimiseks ja komisjon on selleks eelnevalt nõusoleku andnud.
 VII PEATÜKK
 PERSONALI KÄSITLEVAD SÄTTED
 Artikkel 53
 Üldsätted
 Eurojusti töötajate suhtes kohaldatakse
 Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja liidu muude teenistujate
 teenistustingimusi ning nende personalieeskirjade ja muude teenistujate
 teenistustingimuste jõustamiseks Euroopa Liidu institutsioonide kokkuleppel
 vastu võetud eeskirju.
 Artikkel 54
 Liikmesriikide lähetatud
 eksperdid ja muud töötajad
 1. Eurojust võib kasutada
 liikmesriikide lähetatud eksperte ja muid töötajaid, kelle tööandja ta ei ole.
 2. Kolleegium võtab vastu otsuse,
 milles sätestatakse eeskirjad liikmesriikide ekspertide Eurojusti lähetamise
 kohta.
 VIII PEATÜKK
 HINDAMINE JA ARUANDLUS
 Artikkel 55
 Euroopa Parlamendi ja
 liikmesriikide parlamentide kaasamine
 1. Eurojust edastab oma aastaaruande
 Euroopa Parlamendile, kes võib esitada tähelepanekuid ja järeldusi.
 2. Taotluse korral osaleb kolleegiumi
 president Euroopa Parlamendi aruteludel, et käsitleda Eurojustiga seotud
 küsimusi ja eelkõige tutvustada selle aastaaruandeid, võttes arvesse vaikimis-
 ja konfidentsiaalsuskohustust. Aruteludel ei viidata otseselt ega kaudselt
 kindlate operatiivjuhtumitega seotud konkreetsetele meetmetele.
 3. Lisaks muude käesolevas määruses
 sätestatud teavitamis- ja nõupidamiskohustuste täitmisele edastab Eurojust
 Euroopa Parlamendile tema teavitamiseks:
 a) Eurojusti koostatud või tellitud
 uuringute ja strateegiliste projektide tulemused;
 b) kolmandate isikutega kokkulepitud
 töökorra;
 c) Euroopa andmekaitseinspektori
 aastaaruande.
 4. Eurojust edastab oma aastaaruande
 liikmesriikide parlamentidele. Eurojust edastab liikmesriikide parlamentidele
 ka lõikes 3 viidatud dokumendid.
 Artikkel 56
 Hindamine ja läbivaatamine
 1. Hiljemalt [viie aasta möödudes
 käesoleva määruse jõustumisest] ja seejärel iga viie aasta järel tellib
 komisjon hinnangu käesoleva määruse rakendamise ja mõju, aga ka Eurojusti ja
 tema töökorralduse tulemuslikkuse ja tõhususe kohta. Hinnangu eesmärk on
 eelkõige välja selgitada vajadus muuta Eurojusti volitusi ja selliste võimalike
 muudatuste finantsmõju.
 2. Komisjon edastab hindamisaruande ja
 oma järeldused Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele, nõukogule
 ja kolleegiumile. Hindamise järeldused avalikustatakse.
 3. Iga teise hindamise käigus käsitleb
 komisjon ka Eurojusti saavutatud tulemusi, võttes arvesse tema eesmärke,
 volitusi ja ülesandeid.
 IX PEATÜKK
 ÜLD- JA LÕPPSÄTTED
 Artikkel 57
 Privileegid ja immuniteedid
 Eurojusti ja tema töötajate suhtes
 kohaldatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.
 Artikkel 58
 Kasutatavad keeled
 1. Eurojusti suhtes kohaldatakse
 määrust nr 1[21].
 2. Eurojusti tööks vajalikke
 tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus.
 Artikkel 59
 Konfidentsiaalsus
 1. Artiklis 7 osutatud liikmesriikide
 liikmed ning nende asetäitjad ja assistendid, Eurojusti töötajad ja
 siseriiklikud kontaktisikud ning andmekaitseametnik kohustuvad hoidma neile
 nende ülesannete täitmisel teatavaks saanud teabe konfidentsiaalsust.
 2. Konfidentsiaalsuskohustus kehtib
 kõigi isikute ja organite suhtes, keda on kutsutud Eurojustiga töötama.
 3. Konfidentsiaalsuskohustus kehtib ka
 pärast ametist või töölt lahkumist või pärast lõigetes 1 ja 2 osutatud isikute
 ametiaja lõppemist.
 4. Konfidentsiaalsuskohustus kehtib
 kogu teabe suhtes, mida Eurojust on saanud, välja arvatud juhul, kui see teave
 on juba avalikustatud või üldsusele kättesaadav.
 5. Euroopa andmekaitseinspektori büroo
 töötajad kohustuvad hoidma neile nende ülesannete täitmisel teatavaks saanud
 teabe konfidentsiaalsust.
 Artikkel 60
 Läbipaistvus
 1. Eurojusti haldusülesannetega seotud
 dokumentide suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1049/2001.
 2. Kolleegium võtab kuue kuu jooksul
 pärast oma esimese koosoleku kuupäeva vastu üksikasjalikud eeskirjad määruse
 (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise kohta.
 3. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8
 alusel tehtud Eurojusti otsuste kohta võib aluslepingu artiklites 228 ja 263
 sätestatud tingimuste kohaselt esitada kaebuse vastavalt ombudsmanile või Euroopa
 Liidu Kohtule.
 Artikkel 61
 OLAF ja Euroopa Kontrollikoda
 1. Selleks et lihtsustada võitlust
 pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu vastavalt määrusele
 (EÜ) nr 1073/1999, ühineb Eurojust kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest
 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa
 Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta ja võtab vastu kõikide
 Eurojusti töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted, kasutades kõnealuse
 kokkuleppe lisas esitatud vormi.
 2. Euroopa Kontrollikojal on õigus
 auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja
 alltöövõtjaid, kes on saanud Eurojustilt liidu vahendeid.
 3. OLAF võib vastavalt määruses (EÜ) nr
 1073/1999 ning nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96[22] kehtestatud sätetele ja
 menetlustele teostada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja
 inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas seoses Eurojusti rahastatud kuludega on
 esinenud liidu finantshuve kahjustavaid rikkumisi.
 4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3
 kohaldamist, sisaldavad töökord kolmandate riikide, rahvusvaheliste
 organisatsioonide ja Interpoliga ning Eurojusti lepingud, toetuslepingud ja
 -otsused sätteid, milles sõnaselgelt volitatakse Euroopa Kontrollikoda ja
 OLAFit teostama vastavalt oma pädevusele selliseid auditeid ja juurdlusi.
 Artikkel 62
 Salastatud teabe kaitset
 käsitlevad turvaeeskirjad
 Eurojust kohaldab komisjoni otsuse 2001/844/EÜ,
 ESTÜ, Euratom[23]
 lisas sätestatud Euroopa Liidu salastatud teabe ja salastamata tundliku teabe
 kaitset käsitlevates komisjoni turvaeeskirjades sisalduvaid
 julgeolekupõhimõtteid. See hõlmab muu hulgas sätteid sellise teabe vahetamise,
 töötlemise ja säilitamise kohta.
 Artikkel 63
 Haldusuurimine
 Euroopa Ombudsman uurib Euroopa Prokuratuuri
 haldustegevust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 228.
 Artikkel 64
 Muu vastutus kui vastutus
 omavolilise või ebaõige andmetöötluse eest
 1. Eurojusti lepinguline vastutus on
 reguleeritud kõnealuse lepingu suhtes kohaldatava õigusega.
 2. Eurojusti sõlmitud lepingutes
 sisalduva vahekohtuklausli kohaselt kuulub otsuste tegemine Euroopa Liidu Kohtu
 pädevusse.
 3. Lepinguvälise vastutuse korral
 hüvitab Eurojust kooskõlas liikmesriikide õiguse ühiste üldpõhimõtetega ning
 sõltumata artikli 37 kohasest võimalikust vastutusest kogu kahju, mida on
 põhjustanud Eurojusti kolleegium või töötajad oma kohustuste täitmisel.
 4. Lõiget 3 kohaldatakse ka kahju
 suhtes, mille on põhjustanud liikmesriigi liikme, tema asetäitja või assistendi
 viga oma kohustuste täitmisel. Kui ta aga tegutseb talle artikli 8 kohaselt
 antud volituste alusel, hüvitab tema päritoluliikmesriik Eurojustile summad,
 mida Eurojust on kõnealuse kahju hüvitamiseks maksnud.
 5. Lõikes 3 osutatud kahju hüvitamisega
 seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.
 6. Liikmesriikide kohtud, kes on
 pädevad menetlema käesolevas artiklis nimetatud Eurojusti vastutusega seotud
 vaidlusi, määratakse kindlaks nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001[24] põhjal.
 7. Töötajate isiklik vastutus Eurojusti
 ees on reguleeritud nende suhtes kohaldatavate personalieeskirjade või
 teenistustingimustega.
 Artikkel 65
 Peakorterileping ja
 tegutsemistingimused
 Eurojusti asukoht on Madalmaades Haagis.
 Vajalikud korraldused, mis käsitlevad
 Eurojustile Madalmaades antavaid ruume ja Madalmaade pakutavaid vahendeid ning
 Madalmaades haldusdirektori, kolleegiumi liikmete, Eurojusti töötajate ja nende
 perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse Eurojusti ja
 Madalmaade vahelises peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast kolleegiumi
 heakskiidu saamist.
 Madalmaad tagavad Eurojustile parimad
 võimalikud tegutsemistingimused, sealhulgas mitmekeelse ja Euroopale
 orienteeritud koolihariduse ning asjakohased transpordiühendused.
 Artikkel 66
 Üleminekukord
 1. Eurojust on nõukogu otsusega 2002/187/JSK
 asutatud Eurojusti üldine õigusjärglane kõikide viimase sõlmitud lepingute,
 temal lasuvate kohustuste ja tema omandatud vara suhtes.
 2. Kõik otsuse 2002/187/JSK alusel
 lähetatud liikmesriikide liikmed täidavad Eurojusti liikmesriikide liikmete
 rolli käesoleva määruse II peatüki alusel. Pärast käesoleva määruse jõustumist
 võib nende ametiaega käesoleva määruse artikli 10 lõike 2 alusel ühel korral
 pikendada, sõltumata varasemast pikendamisest.
 3. Käesoleva määruse jõustumise ajal
 Eurojusti presidendi ja asepresidentidena tegutsevad isikud täidavad Eurojusti
 presidendi ja asepresidentide rolli artikli 11 alusel kuni nende ametiaja
 lõppemiseni kooskõlas otsusega 2002/187/JSK. Pärast käesoleva määruse
 jõustumist võib neid käesoleva määruse artikli 11 lõike 3 alusel ühel korral
 tagasi valida, sõltumata varasemast tagasivalimisest.
 4. Otsuse 2002/187/JSK artikli 29
 alusel viimati ametisse nimetatud haldusdirektor täidab haldusdirektori rolli
 artikli 17 alusel kuni otsuse 2002/187/JSK kohaselt kindlaks määratud ametiaja
 lõppemiseni. Haldusdirektori ametiaega võib pärast käesoleva määruse jõustumist
 ühel korral pikendada.
 5. Käesolev määrus ei mõjuta otsusega 2002/187/JSK
 asutatud Eurojusti sõlmitud lepingute õigusjõudu. Eelkõige on jätkuvalt
 õiguslikult kehtivad kõik Eurojusti sõlmitud rahvusvahelised lepingud, mis on
 jõustunud enne käesoleva määruse jõustumist.
 Artikkel 67
 Kehtetuks tunnistamine
 1. Käesoleva määrusega asendatakse ja
 tunnistatakse kehtetuks otsused 2002/187/JSK, 2003/659/JSK ja 2009/426/JSK.
 2. Viiteid lõikes 1 osutatud kehtetuks
 tunnistatud nõukogu otsustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
 Artikkel 68
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 1. LISA
 Vastavalt artikli 3 lõikele 1 Eurojusti
 pädevusse jäävate raskete kuritegude loend:
 –
 organiseeritud kuritegevus;
 –
 terrorism;
 –
 ebaseaduslik uimastikaubandus;
 –
 rahapesu;
 –
 korruptsioon;
 –
 liidu finantshuvide vastu suunatud kuriteod;
 –
 mõrv, üliraske kehavigastuste tekitamine;
 –
 inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi
 võtmine;
 –
 naiste ja laste seksuaalne kuritarvitamine ja
 seksuaalne ärakasutamine, lapsporno ja laste ahvatlemine seksuaalsuhte
 eesmärgil;
 –
 rassism ja ksenofoobia;
 –
 organiseeritud rööv;
 –
 mootorsõidukitega seotud kuriteod;
 –
 kelmus ja pettus;
 –
 väljapressimine ja raha väljapressimine;
 –
 võltsimine ja toodete piraatkoopiate valmistamine;
 –
 haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine;
 –
 raha ja maksevahendite võltsimine;
 –
 arvutikuriteod;
 –
 siseteabe alusel kauplemine ja finantsturuga
 manipuleerimine;
 –
 rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine;
 –
 inimkaubandus;
 –
 ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega;
 –
 ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja
 muude kasvukiirendajatega;
 –
 ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega,
 sealhulgas antiikesemed ja kunstiteosed;
 –
 ebaseaduslik relva-, laskemoona ja lõhkeainetega
 kauplemine;
 –
 ebaseaduslik kauplemine ohustatud loomaliikidega;
 –
 ebaseaduslik kauplemine ohustatud taimeliikide ja
 -sortidega;
 –
 keskkonnakuriteod;
 –
 laevade põhjustatud reostus;
 –
 tuumamaterjali ja radioaktiivsete ainetega seotud
 kuriteod;
 –
 genotsiid, inimsusevastased kuriteod ja
 sõjakuriteod.
 2. LISA
 Artiklis 27 osutatud isikuandmete
 kategooriad
 1. a) Perekonnanimi, sünninimi,
 eesnimed ja kõik varjunimed või oletatavad nimed;
 b) sünniaeg ja -koht;
 c) kodakondsus;
 d) sugu;
 e) asjaomase isiku elukoht, elukutse ja
 asukoht;
 f) sotsiaalkindlustuse numbrid, juhiload,
 isikut tõendavad dokumendid, passiandmed, tolli identifitseerimisnumbrid ja
 maksukohustuslasena registreerimise numbrid;
 g) teave juriidiliste isikute kohta, kui see
 sisaldab teavet, mis on seotud kindlakstehtud või kindlakstehtavate
 üksikisikutega, kelle suhtes toimub kohtulik uurimine või kellele on esitatud
 süüdistus;
 h) panga- ja muude finantseerimisasutuste
 kontod;
 i) väidetavate kuritegude kirjeldus ja
 olemus, nende toimepaneku kuupäev, kuritegude liik ja uurimise kulg;
 j) asjaolud, mis viitavad juhtumi
 rahvusvahelisele ulatusele;
 k) üksikasjad, mis on seotud isiku väidetava
 kuulumisega kuritegelikku organisatsiooni;
 l) telefoninumbrid, e-posti aadressid,
 andmeliikluse ja asukoha andmed ning nendega seotud andmed, mis on vajalikud
 abonendi või kasutaja kindlakstegemiseks;
 m) sõidukite registreerimisandmed;
 n) DNA mittekodeeritavast osast saadud
 DNA-profiilid, fotod ja sõrmejäljed.
 2. a) Perekonnanimi, sünninimi,
 eesnimed ja kõik varjunimed või oletatavad nimed;
 b) sünniaeg ja -koht;
 c) kodakondsus;
 d) sugu;
 e) asjaomase isiku elukoht, elukutse ja
 asukoht;
 f) väidetavate kuritegude kirjeldus ja
 olemus, nende toimepaneku kuupäev, kuritegude liik ja uurimise kulg.
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 (ABM/ABB) struktuurile
 1.3. Ettepaneku/algatuse
 liik
 1.4. Eesmärgid
 1.5. Ettepaneku/algatuse
 põhjendus
 1.6. Meetme
 kestus ja finantsmõju
 1.7. Ettenähtud
 eelarve täitmise viisid
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve
 ja aruandluse eeskirjad
 2.2. Haldus-
 ja kontrollisüsteemid
 2.3. Pettuse
 ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
 FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2. Hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 [asutuse] tegevusassigneeringutele
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 [asutuse] inimressurssidele
 3.2.4. Kooskõla kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5. Kolmandate isikute
 rahaline osalus
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö
 Ameti (Eurojust) kohta
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 (ABM/ABB)[25] struktuurile
 Poliitikavaldkond:
 33 – õigus
 Meede:
 33.03 – kriminaal- ja tsiviilõigus (alates 2014. aastast: 33.03 – õigus)
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik
 ̈ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb
 katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[26]
 þ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 ̈ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4. Eesmärgid
 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased
 strateegilised eesmärgid, mida täidetakse ettepaneku/algatuse kaudu
 Eurojust loodi liikmesriikide algatusel
 otsusega 2002/187/JSK juriidilisest isikust liidu asutusena, et tugevdada
 võitlust raskete kuritegude vastu. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 85
 on sätestatud, et Eurojust peab olema reguleeritud määrusega, mis võetakse
 vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Eurojusti ülesanne on toetada ja
 tõhustada liikmesriikide uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest
 vastutavate asutuste tegevuse koordineerimist ja koostööd raskete kuritegude
 puhul, mis mõjutavad kahte või enamat liikmesriiki. Käesolevas määruse
 ettepanekus on sätestatud ühine uuendatud õigusraamistik uue Euroopa Liidu
 Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti jaoks, kes on Eurojusti õigusjärglane.
 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased
 tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
 Erieesmärk nr 2: tõhustada kriminaalasjades
 tehtavat õigusalast koostööd ja aidata seeläbi kaasa tõelise õigusel rajaneva
 ala loomisele Euroopas
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
 eelarvestamise struktuurile
 33.03
 – kriminaal- ja tsiviilõigus
 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 ELi
 kõikide liikmesriikide vanemprokuröre ja kohtunikke ühendaval Eurojustil on
 keskne roll õigusel rajaneva ala loomisel Euroopas. Õigusalase koostöö
 tõhustajana, kelle poole liikmesriikide asjaomase valdkonnaga tegelevad isikud
 üha sagedamini abi saamiseks pöörduvad, on tal ühtlasi oluline osa piiriülese
 kuritegevuse vastases võitluses ELis. Oodatav mõju hõlmab järgmist.
 1.
 Eurojusti operatiivtegevus
 Eurojust
 toetab ja tugevdab kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd.
 Liikmesriikide liikmed sekkuvad kas eraldi või kolleegiumina konkreetsetesse
 kriminaalasjadesse juhul, kui riiklikud asutused vajavad tõhusamat
 koordineerimist või kui neil on vaja lahendada probleeme seoses õigusalase
 koostöö ja vastastikuse tunnustamise vahendite praktilise kasutamisega.
 Eurojust on aidanud ühendada ELi mitmekesiseid õigussüsteeme ja –tavasid ning
 toetada vastastikuse usalduse teket, mis on üks vastastikuse tunnustamise
 vahendite nurgakividest, lahendades kiiresti keelelisi ja õiguslikke probleeme
 või tehes kindlaks pädevad asutused teistes riikides.
 2.
 Eurojust kui õigusalaste eriteadmiste keskus tõhusate meetmete võtmiseks
 raskete piiriüleste kuritegude vastu
 Eurojustil
 on keskne roll piiriülese kuritegevuse vastases võitluses. Eurojust korraldab
 koordineerimiskoosolekuid, millel osalevad liikmesriikide asutused, et leppida
 kokku ühises lähenemisviisis uurimistele, valmistada ette abitaotlusi,
 lahendada õigusküsimusi või leida neile esialgsed vastused või teha otsuseid
 samaaegselt toimuvate operatsioonide kohta. Eurojust on kaasatud ühiste
 uurimisrühmade moodustamisse ja osaleb nende tegevuses, pakkudes
 liikmesriikidele toetust.
 3.
 Eurojusti koostöö partneritega
 Eurojust
 teeb koostööd muude asutustega, eelkõige Europoli ja OLAFiga, samuti kolmandate
 riikidega, ning kooskõlas nõukogu otsusega töötavad Eurojusti juures Euroopa
 õigusalase koostöö võrgustiku, ühiste uurimisrühmade ekspertide võrgustiku ja
 genotsiidivõrgustiku sekretariaadid.
 4.
 Eurojusti suhted Euroopa Prokuratuuriga
 Vastavalt
 ELi toimimise lepingu artiklile 86 tuleb Euroopa Prokuratuur asutada „Eurojusti
 põhjal”. Seepärast on käesoleva ettepaneku eesmärk reguleerida ka Eurojusti
 suhteid Euroopa Prokuratuuriga. Euroopa Prokuratuurile pakutava haldustoetusega
 ei kaasne mingeid kulusid.
 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste
 näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Kooskõlas
 detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisi rakendamise
 tegevuskavaga koostab komisjon suunised asutuste peamiste tulemusnäitajate
 määratlemiseks. Prognooside kohaselt viiakse see lõpule 2013. aastal.
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1. Lühi- või pikaajalises
 perspektiivis täidetavad vajadused
 Eelduste
 kohaselt jätkab Eurojust lühikeses perspektiivis oma põhitegevust, eelkõige
 tegevust, mis on otseselt seotud liikmesriikide uurimise ja süüdistuse
 ettevalmistamise eest vastutavate asutuste tegevuse koordineerimise ja
 koostööga raskete piiriüleste kuritegude puhul. Teabevoogude liikumist ning
 liikmesriikide ametiasutuste ja Eurojusti vahelisi sidemeid tuleb tugevdada.
 Keskpikas
 perspektiivis tugevdatakse käesoleva ettepaneku kaudu Eurojusti struktuuri,
 toimimist, ülesandeid ja parlamentaarset järelevalvet kooskõlas ELi toimimise
 lepingu artikliga 85. Teatavad nõuded tulenevad ka ELi toimimise lepingu
 artiklist 86 ja Eurojusti põhjal Euroopa Prokuratuuri asutamisest: Eurojust
 peab pakkuma Euroopa Prokuratuurile haldusalaseid tugiteenuseid.
 1.5.2. Euroopa Liidu meetme
 lisaväärtus
 Eurojusti
 kavandatud meetme lisaväärtus: liikmesriikide ametiasutuste vahelise õigusalase
 koostöö tugevdamise ning koordineerimise tõhustamisega, et võidelda paremini
 organiseeritud kuritegevuse vastu, kaasneb olemuslikult ELi mõõde ning seda
 eesmärki on võimalik saavutada üksnes ELi tasandil.
 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest
 saadud õppetunnid
 Eurojusti
 aastaaruanded kinnitavad, et raskete piiriüleste kuritegude valdkonnas on
 jätkuv vajadus ELi ja rahvusvahelise koordineerimise ja toetuse järele.
 Viimasel kümnendil on plahvatuslikult kasvanud selline organiseeritud
 kuritegevus nagu ebaseaduslik uimastikaubandus, inimkaubandus, terrorism ja
 küberkuritegevus, sealhulgas lapsporno. Kuritegevuses on välja kujunemas uus
 suundumus, mille puhul eri jurisdiktsioonides ja kuritegelikes valdkondades
 tegutseb üha enam liikuvaid ja paindlikke rühmitusi, kes kasutavad eelkõige
 laialdaselt internetti ja seda ebaseaduslikul otstarbel. Liikmesriigid ei suuda
 nende probleemide vastu riigi tasandil tõhusalt võidelda, seega on ülioluline
 nende tegevust koordineerida ja neid abistada. Eurojust on ainuke ELi asutus,
 mis toetab liikmesriikide õigusasutusi kõnealuste juhtumite nõuetekohasel
 uurimisel ja nendega seotud süüdistuste esitamisel.
 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime
 muude asjaomaste meetmetega
 Kriminaalasjades
 tehtava õigusalase koostöö tugevdamine moodustab äärmiselt tähtsa osa vabadusel,
 turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisest. Eurojusti ülesandeid seoses
 koordineerimise ja koostöö hõlbustamisega arendatakse muude kõnealuse valdkonna
 õigusaktide, näiteks 2000. aasta vastastikuse õigusabi konventsiooni, Euroopa
 vahistamismäärust käsitleva nõukogu raamotsuse või kohtualluvuskonflikte
 käsitleva nõukogu raamotsuse kontekstis. Arvesse tuleb võtta koostoimet muude
 justiits- ja siseküsimuste valdkonna asutuste, eelkõige Europoliga, ning
 vajadust vältida ülesannete dubleerimist ja tõhustada koostööd. Ilmne koostoime
 kaasneb ka Eurojusti ja Euroopa Prokuratuuri vahelise koostööga.
 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju
 ̈ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
 –
 ̈ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
 x Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
 –
 rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
 AAAA–AAAA,
 –
 millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise
 viisid[27]
 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
 –
 komisjoni talituste, sealhulgas tema töötajate
 kaudu liidu delegatsioonides;
 –
 ̈ rakendusametite kaudu;
 ̈ Eelarve täitmine koostöös
 liikmesriikidega
 X Kaudne eelarve täitmine, mille
 puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –
 ̈ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;
 –
 ̈ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele
 (täpsustage);
 –
 ̈Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile
 (EIF);
 –
 X finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud
 asutustele;
 –
 ̈ avalik-õiguslikele asutustele;
 –
 ̈ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
 esitavad piisavad finantstagatised;
 –
 ̈ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
 delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
 piisavad finantstagatised;
 –
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise
 kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases
 alusaktis.
 – Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
 esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
 Märkused:
 Käesoleva
 seadusandliku ettepaneku eesmärk on kaasajastada Eurojusti õigusraamistikku ja
 muuta ameti toimimine sujuvamaks.
 Selle
 koostamisel on lähtutud eelarvemõju puudumisest. Selle tagajärjel kehtib
 käesoleva seadusandliku ettepaneku puhul Eurojusti ajavahemikuks 2014–2020
 koostatud finantsplaneerimine, mille komisjon võttis vastu 2013. aasta juulis.
 Käesoleva
 määrusega kaasneb uus element, mis käsitleb suhteid Euroopa Prokuratuuriga:
 nagu käesolevas määruses on määratletud, pakub Eurojust Euroopa Prokuratuurile
 halduslikke tugistruktuure, sealhulgas finants- ja inimressursside ning
 turvalisuse ja IT valdkonnas.
 Samal ajal ei
 tegele Eurojust enam ELi finantshuve kahjustavate õigusrikkumistega, mis moodustavad
 5–10 % praegustest juhtumitest. Sellest tulenevalt saab töökohti Euroopa
 Prokuratuuri toetamiseks ameti piires ümber paigutada.
 Seepärast ei
 avalda käesolev ettepanek eelarvele finantsmõju ega muuda ajavahemiku 2014–2020
 finantsplaneerimises märgitud ametikohtade koguarvu.
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve ja aruandluse
 eeskirjad
 Täpsustage tingimused
 ja sagedus.
 Igal
 aastal edastab Eurojusti president kolleegiumi nimel Euroopa Parlamendile
 aastaaruande Eurojusti töö kohta, aga ka teabe kolmandate riikidega
 kokkulepitud töökorra kohta ning Euroopa andmekaitseinspektori aastaaruande.
 Komisjon
 tellib viie aasta jooksul pärast määruse jõustumist ning edaspidi iga viie
 aasta järel sõltumatu välishinnangu määruse rakendamise ja Eurojusti tegevuse
 kohta.
 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid
 2.2.1. Tuvastatud ohud
 Praeguses
 etapis ei tehtud kindlaks mingeid konkreetseid haldus- ja kontrollisüsteemidega
 seotud ohte.
 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetodid
 Eurojusti
 suhtes kohaldatakse halduskontrolli, mis hõlmab eelarvekontrolli, siseauditit,
 Euroopa Kontrollikoja aastaaruandeid ja ELi eelarve täitmise iga-aastast
 kinnitamist.
 2.3. Pettuse ja eeskirjade
 eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Pettuse, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevuse
 vastu võitlemiseks kohaldatakse ameti suhtes piiranguteta määruse (EÜ) nr 1073/1999
 sätteid.
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
 FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 · Olemasolevad eelarveread
 Järjestage
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
 eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus........................................] || Liigendatud/liigendamata[28] || EFTA riigid[29] || Kandidaatriigid[30] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 3 || 33.0304 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) || Liigendatud || EI || Jah Pärast kokkulepet || EI || EI
 · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide
 kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus............................................] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 || || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
 kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr 3 || Julgeolek ja kodakondsus
 Eurojust || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Jaotis 1 || Kulukohustused || (1) || || || || || || || ||
 Maksed || (2) || || || || || || || ||
 Jaotis 2 || Kulukohustused || (1a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksed || (2a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Jaotis 3 || Kulukohustused || (3a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Maksed || (3b) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Eurojusti assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3a || || || || || || || ||
 Maksed || =2+2a +3b || || || || || || || ||
 Õigusprogramm || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 33 03 02 – Kriminaal- ja tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö parandamine || Kulukohustused || (1) || || || || || || 0,400 || || 0,400
 Maksed || (2) || || || || || || 0,400 || || 0,400
 Õigusprogramm KOKKU[31] || Kulukohustused || (1) || || || || || || 0,400 || || 0,400
 Maksed || (2) || || || || || || 0,400 || || 0,400
 Praegune arvutuskäik põhineb eeldusel, et
 halduslikud tugistruktuurid, sealhulgas finants- ja inimressursside ning
 turvalisuse ja IT valdkonnas, mida Eurojust Euroopa Prokuratuurile pakub, ei
 mõjuta eelarvet ega nõua Eurojusti ametikohtade loetelust lisatöötajaid, sest
 pärast Euroopa Prokuratuuri loomist lõpetatakse teatav tegevus ning selle
 tagajärjel paigutatakse töötajad Eurojusti siseselt ümber.
 Praktilisest küljest kaetakse Eurojusti
 haldusstruktuuriga nii Eurojusti kui ka Euroopa Prokuratuuri vajadused. Selline
 haldusstruktuur tagab eelarve kooskõlastatud planeerimise ja täitmise,
 mitmesugused personalijuhtimisega seotud probleemide lahendamise ja kõikide
 muude tugiteenuste osutamise.
 Eelduste kohaselt tegutseb Eurojusti
 raamatupidaja ka Euroopa Prokuratuuri raamatupidajana.
 Eelkõige käesoleva määruse rakendamise ja
 mõju, aga ka Eurojusti tõhususe ja tulemuslikkuse hindamisega seotud kulud
 kaetakse uuest õigusprogrammist.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Õigusküsimuste peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Õigusküsimuste peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || || || || || || 0,400 || || 0,400
 Maksed || || || || || || 0,400 || || 0,400
 3.2.2. Hinnanguline mõju [asutuse]
 tegevusassigneeringutele
 –
 X Ettepanek/algatus ei hõlma
 tegevusassigneeringute kasutamist Ettepanek/algatus hõlmab
 tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
 kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[32] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[33] ... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 ERIEESMÄRK nr 2 ... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 ERIEESMÄRK nr 3 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Väljund || || || || || || || || || || || || || || || ||
 KULUD KOKKU || || || || || || || || || || . || || || || || ||
 3.2.3. Hinnanguline mõju [asutuse]
 inimressurssidele
 3.2.3.1. Ülevaade
 –
 þ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 o Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
 järgmiselt:
 täistööajale
 taandatud töötajad
 Inimressursid || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (töötajate arv) || || || || || || || ||
 - AD palgaastmed || || || || || || || ||
 - AST palgaastmed || || || || || || || ||
 Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) || || || || || || || ||
 - lepingulised töötajad || || || || || || || ||
 - riikide lähetatud eksperdid || || || || || || || ||
 Töötajad kokku || || || || || || || ||
 miljonites eurodes
 (kolm kohta pärast koma)
 Personalikulud || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku
 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad || || || || || || || ||
 - AD palgaastmed || || || || || || || ||
 - AST palgaastmed || || || || || || || ||
 Koosseisuväline personal || || || || || || || ||
 - lepingulised töötajad || || || || || || || ||
 - riikide lähetatud eksperdid || || || || || || || ||
 Personalikulud kokku || || || || || || || ||
 3.2.3.2. Haldusala peadirektoraadi
 hinnanguline personalivajadus
 –
 X Ettepanek/algatus ei hõlma täiendava personali
 kasutamist
 –
 Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis
 toimub järgmiselt:
 hinnanguline väärtus täisarvuna (või
 maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || || || || || || ||
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||
 || || || || || || || ||
 ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[34] ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || || || || || || ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides) || || || || || || ||
 || XX 01 04 aa[35] || - peakorteris[36] || || || || || || ||
 || - delegatsioonides || || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || ||
 || KOKKU || || || || || || ||
 XX osutab
 asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused kaetakse
 juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
 ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
 personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
 eraldamise käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Poliitika jälgimine ning ameti nõustamine, ameti eelarvealane ja finantsnõustamine ning tegelikud maksed, eelarve täitmise heakskiitmine, eelarveprojekti menetlused
 Koosseisuvälised töötajad ||
 Täistööajale taandatud töötajate
 kulukalkulatsiooni kirjeldus tuleks esitada lisa jaos 3.
 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga
 –
 X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
 asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
 Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
 eelarveridadele ja summadele.
 –
 ̈ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või
 mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[37]
 Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
 rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline
 osalus
 –
 X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
 poolset kaasrahastamist
 –
 Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
 hinnanguline summa on järgmine:
 assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
 koma)
 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || ||
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 –
 X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
 tuludele
 –
 ̈ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 –
 ̈ omavahenditele
 –
 ̈ mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[38]
 Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju (vt punkt 1.6)
 Artikkel ............. || || || || || || || ||
 Mitmesuguste
 sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
 ettepanek mõjutab.
 Täpsustage tuludele
 avalduva mõju arvutusmeetod.
 [1] Nõukogu otsus, 28. veebruar 2002, millega moodustatakse
 Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu, mida on muudetud
 nõukogu otsusega 2003/659/JSK ja nõukogu otsusega 2009/426/JSK, 16. detsember 2008,
 Eurojusti tugevdamise kohta. EÜT L 063, 6.3.2002, lk 1.
 [2] Politseikoostöö
 tõhustamist ning raskete kuritegude ennetamist ja nende vastast võitlust
 käsitletakse ettepaneku projektis Europoli uue määruse kohta.
 [3] Nõukogu
 otsus 2009/426/JSK, 16. detsember 2008, ELT L 138, 4.6.2009, lk 14.
 [4] Vt
 KOM(2008) 135
 [5] GHK
 uurimus „Study on the Strengthening of Eurojust”.
 [6] EÜT, L 8, 12.1.2001, lk 1.
 [7] EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.
 [8] ELT L 245, 29.9.2003, lk 44.
 [9] ELT L 138, 4.6.2009, lk 14.
 [10] EÜT L 167, 26.6.2002, lk 1
 [11] ELT L 332, 18.12.2007, lk 103.
 [12] ELT L 301, 12.11.2008, lk 38.
 [13] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1
 [14] EÜT L 105, 27.4.1996, lk 1.
 [15] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
 [16] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
 [17] Nõukogu 18. detsembri 1961. aasta määrus
 nr 31 (EMÜ), 11 (Euratom), milles sätestatakse Euroopa Majandusühenduse ja
 Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate
 teenistustingimused (EÜT 45, 14.6.1962, lk 1385), mida on muudetud
 eelkõige nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrusega 259/68
 (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1), mida on omakorda hiljem muudetud.
 [18] Nõukogu 18. detsembri 1961. aasta määrus
 nr 31 (EMÜ), 11 (Euratom), milles sätestatakse Euroopa Majandusühenduse ja
 Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate
 teenistustingimused (EÜT 45, 14.6.1962, lk 1385), mida on muudetud
 eelkõige nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrusega 259/68
 (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1), mida on omakorda hiljem muudetud.
 [19] EÜT L 136, 31.5.1999, lk. 8.
 [20] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
 [21] EÜT L 17, 6.10.1958,
 lk 385.
 [22] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
 [23] EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.
 [24] EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1. Alates 10. jaanuarist 2015
 asendatakse määrus (EÜ) nr 44/2001 määrusega (EL) nr 1215/2012.
 [25] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
 eelarvestamine.
 [26] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või
 b.
 [27] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
 finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [28] Liigendatud assigneeringud/liigendamata assigneeringud.
 [29] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [30] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
 potentsiaalsed kandidaatriigid.
 [31] Määruse artikliga 56 pannakse komisjonile kohustus esitada
 aruanne määruse rakendamise kohta. Kõnealune aruanne põhineb välisuuringul.
 [32] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud
 teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus
 kilomeetrites jms).
 [33] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
 [34] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
 lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
 [35] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
 töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
 [36] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond
 ja Euroopa Kalandusfond.
 [37] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
 [38] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste
 tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t
 brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.