text:
Pocz�tek reformy emerytalnej - Biznes w INTERIA.PL Przejd� do g��wnej cz�ci strony
 Biznes Wyszukiwarka serwisowa w serwisie Biznes w serwisie Biznesw�r�d walor�wwybierz ×
 StartWiadomo�ciGie�dyWalutyPracaFirmaNieruchomo�ciBudownictwoPodatkiMediaPrasaGalerieBiznesTVAnkietyRaportyNotowania GPWWaluty onlineKredyty hipoteczneMapa serwisuNewsroomMakroekonomiaUbezpieczeniaWiadomo�ci dniaMakroekonomiaFinanse osobisteNotowania GPWStatystyki GPWAnaliza technicznaNotowania i IndeksyNewConnectGie�dy zagraniczneAktualno�ciKomentarzeSurowceKontraktyEmitentKalendariumRynek pierwotnyPochodneNarz�dziaSurowce onlineProfile sp�ekWykresyMoja gie�daFundusze inwestycyjneFundusze emerytalneIKEKNFS�ownik gie�dowyAktualno�ciKomentarzeWaluty onlineKantoryNotowania NBPNBP kupno/sprzeda�Notowania f/xNotowania i IndeksyAktualno�ciAktualno�ciKalkulatoryWska�nikiPrawoMakroekonomiaInformacje z firmAuta dla firmyKonta firmoweHoteleAktualno�ciOferty nieruchomo�ciKredyty hipotecznePolecamy:Deccoria - serwis wn�trzarskiAktualno�ciPorady budowlanePolecamy:Deccoria - serwis wn�trzarskiAktualno�ciPodatki 2013ePodatnik.pl Stawki podatkoweFormularze PIT-�wProgram PITMISPNowy Przemys�Gazeta MSPGazeta PodatkowaGofin.plPrivate BankingGazeta BankowaMiesi�cznik Kapita�owyTrendDziennik Gazeta PrawnaRynek kolejowyRynek infrastrukturyRynek ZdrowiaRynek Spo�ywczyPro-TestFotoreporta�eTeraz tonie Grecja. Kto nast�pnyKryzys finansowy w �wiecieGaz �upkowyPorozmawiajmy o zarobkachEmerytury: Musimy d�u�ej pracowa�?
 Emerytury na �wiecie
 B�dziemy pracowa� d�u�ej
 Pocz�tek reformy emerytalnej Pi�tek, 4 stycznia 2013 (07:11) Ten artyku� mo�esz przeczyta� r�wnie� w wersji mobilnej »
 Dla os�b, kt�re do 31 grudnia ubieg�ego roku nie uko�czy�y 60 lat w przypadku kobiet i 65 lat w przypadku m�czyzn, pocz�tek 2013 r. oznacza istotne zmiany w przechodzeniu na powszechn� emerytur�. Przede wszystkim zosta� im wyd�u�ony wiek uprawniaj�cy do skorzystania z tego �wiadczenia. Pierwsza grupa ubezpieczonych, kt�ra gdyby nie zmiana przepis�w mog�aby przej�� na emerytur� ju� w styczniu br., b�dzie musia�a na ni� poczeka� miesi�c. Co istotne, zmiany obejmuj� tak�e m�czyzn z rocznika 1948, a wi�c uprawnionych do emerytury ustalanej jeszcze na tzw. "starych zasadach".Pocz�tek 2013 r. oznacza istotne zmiany w przechodzeniu na powszechn� emerytur� /©123RF/PICSEL
 wa�ne Pos�owie popieraj� projekt noweli ustawy o emeryturach i rentach z FUS Pos�owie wszystkich klub�w opowiedzieli si� w czwartek za projektowan� nowelizacj� ustawy o emeryturach i rentach z Funduszu Ubezpiecze� Spo�ecznych. Nowela ma usprawni� prac� terenowych oddzia��w ZUS. G�osowanie nad projektem przewidziano na pi�tek. wi�cej » P�niej na emerytur�
 Reforma emerytalna, polegaj�ca na stopniowym wyd�u�aniu powszechnego wieku emerytalnego, a� do docelowych 67 lat zar�wno dla kobiet, jak i m�czyzn, sta�a si� faktem. Jej pocz�tek przypada na dzie� 1 stycznia 2013 r., cho� w tym miesi�cu �adna osoba nie uko�czy odpowiedniego dla niej wieku emerytalnego.
 Gdyby nie wprowadzono zmian, na emerytur� w styczniu 2013 r. mog�yby przej�� osoby urodzone w styczniu 1953 r. (kobiety) lub styczniu 1948 r. (m�czy�ni). W miesi�cu tym uko�cz� (uko�czyli) bowiem odpowiednio 60 lub 65 lat, tj. obowi�zuj�cy do tej pory tzw. powszechny wiek emerytalny. Niestety za spraw� ustawy z dnia 11 maja 2012 r. o zmianie ustawy o emeryturach i rentach z Funduszu Ubezpiecze� Spo�ecznych oraz niekt�rych innych ustaw, zwanej dalej ustaw� nowelizuj�c�, b�d� musia�y poczeka� jeszcze miesi�c. O tyle w�a�nie zosta� im wyd�u�ony wiek uprawniaj�cy do emerytury. Na �wiadczenie to b�d� zatem mog�y przej�� dopiero w lutym 2013 r.
 Jest to pierwsza grupa ubezpieczonych obj�tych reform� emerytaln�. M�odsze od niej roczniki b�d� musia�y czeka� na prawo do emerytury odpowiednio (do daty swojego urodzenia) d�u�ej.
 Wiek wymagany do przej�cia na emerytur� dla:
 os�b urodzonych po 31 grudnia 1948 r. oraz m�czyzn urodzonych w okresie od 1 stycznia do 31 grudnia 1948 r.,
 wa�ne Odwr�cona hipoteka to nie to samo co odwr�cony kredyt hipoteczny! Odwr�cona hipoteka to wynalazek kt�ry ma pom�c wyj�� z ub�stwa emerytom, kt�rzy dzi� ledwo wi��� koniec z ko�cem. Odwr�cona hipoteka to jednak nie to samo, co odwr�cony kredyt hipoteczny, oferowany przez banki w innych krajach. wi�cej » okre�la odpowiednio art. 24 i art. 27 ustawy o emeryturach i rentach z FUS, zwanej ustaw� emerytaln�, w brzmieniu obowi�zuj�cym od 1 stycznia 2013 r.
 Z przepis�w tych jednocze�nie wynika, i� proces podwy�szania wieku emerytalnego zosta� roz�o�ony w d�ugim okresie czasu. Okres przej�ciowy obejmie kobiety urodzone do 30 wrze�nia 1973 r. i m�czyzn urodzonych do 30 wrze�nia 1953 r. Natomiast wszystkie osoby, kt�re przysz�y na �wiat po tych datach, b�dzie ju� obowi�zywa� docelowy, tj. 67-letni wiek emerytalny.
 Rozpocz�o si� wyd�u�anie wieku emerytalnego. Do��cz do dyskusji na Forum INTERIA.PL
 D�u�ej z poprzednimi uprawnieniami
 Podniesienie wieku emerytalnego cho� tylko po�rednio, wp�yn�o tak�e na uprawnienia do pozosta�ych �wiadcze� wyp�acanych z Funduszu Ubezpiecze� Spo�ecznych. Przy czym nie chodzi tu o zmian� warunk�w ich przyznawania, a o okres ich pobierania. Ot� za spraw� art. 17 ustawy nowelizuj�cej, osoby, kt�re w dniu wej�cia w �ycie tej ustawy maj� ustalone decyzj� organu rentowego prawo do:
 1) renty z tytu�u niezdolno�ci do pracy przyznanej na okres do dnia osi�gni�cia wieku emerytalnego,
 2) �wiadczenia przedemerytalnego,
 3) emerytury pomostowej,
 4) nauczycielskiego �wiadczenia kompensacyjnego,
 zachowaj� te uprawnienia nie jak dotychczas do uko�czenia odpowiednio 60 lub 65 lat, a do dnia osi�gni�cia odpowiedniego dla danego �wiadczeniobiorcy podniesionego wieku emerytalnego. Oczywi�cie pod warunkiem, �e prawo do tego �wiadczenia nie ustanie lub nie wyga�nie przed tym dniem.
 Ponadto o jeden rok zosta�a wyd�u�ona mo�liwo�� ustalania wysoko�ci emerytury na tzw. mieszanych zasadach, tj. cz�ciowo wed�ug starych i cz�ciowo wed�ug nowych zasad (okre�lonych odpowiednio w art. 53 i 26 ustawy emerytalnej).
 Z ka�dym rokiem proporcje starej cz�ci do nowej odpowiednio si� zmieniaj� z 80% i 20% na: 70% i 30%, 55% i 45%, 35% i 65%, 20% i 80%. Pierwotnie z emerytury mieszanej, na zasadach okre�lonych w art. 183 ustawy emerytalnej, mog�y skorzysta� osoby ubezpieczone urodzone po dniu 31 grudnia 1948 r., kt�re osi�gn�y wiek uprawniaj�cy do emerytury w latach 2009-2013. Tymczasem za spraw� ustawy nowelizuj�cej na mieszanych zasadach �wiadczenie b�dzie mog�o by� ustalone tak�e dla os�b, kt�re wiek emerytalny uko�cz� w 2014 r. (w proporcjach odpowiednio 20% i 80%).
 Korzystniej dla rencist�w
 Przy ustalaniu wysoko�ci renty z tytu�u niezdolno�ci do pracy, opr�cz okres�w sk�adkowych i niesk�adkowych, uwzgl�dnianych w wysoko�ci �wiadczenia odpowiednio po 1,3% i 0,7% podstawy wymiaru renty za ka�dy taki rok, dolicza si� r�wnie� po 0,7% tej podstawy za ka�dy rok okresu brakuj�cego do pe�nych 25 lat okres�w sk�adkowych i niesk�adkowych. Te tzw. lata hipotetyczne liczone s� od dnia zg�oszenia wniosku o rent� do dnia, w kt�rym rencista uko�czy�by okre�lony dla kobiet wiek emerytalny. W zwi�zku z reform�, zamiast do obowi�zuj�cych wcze�niej 60 lat, okres ten b�dzie liczony do wyd�u�onego a� do docelowych 67 lat wieku danego ubezpieczonego.
 Emerytury cz�ciowe
 Ustawa nowelizuj�ca wprowadzi�a tak�e nowe �wiadczenie, tj. cz�ciow� emerytur�, z kt�rej b�dzie mo�na korzysta� przed osi�gni�ciem podwy�szonego wieku emerytalnego, okre�lonego w art. 24 ust. 1a pkt 26-85 i ust. 1b pkt 2-20 ustawy emerytalnej. Przewidziana jest ona zatem dla:
 kobiet, urodzonych po dniu 31 grudnia 1958 r., kt�re uko�cz� co najmniej 62 lata i b�d� posiada�y okres sk�adkowy i niesk�adkowy wynosz�cy nie mniej ni� 35 lat, oraz m�czyzn, urodzonych po dniu 31 marca 1949 r., w wieku co najmniej 65 lat, legitymuj�cych si� co najmniej 40-letnim okresem sk�adkowym i niesk�adkowym.
 Przy czym z cz�ciowej emerytury b�d� korzysta� zar�wno osoby pozostaj�ce bez pracy, jak i nadal aktywne zawodowo. Co wi�cej, do tego nowego �wiadczenia nie maj� zastosowania przepisy art. 103 ust. 1 i 2, art. 103a i 104 ustawy emerytalnej. Uruchomienie wyp�aty cz�ciowej emerytury b�dzie zatem nast�powa�o bez konieczno�ci rozwi�zania stosunku pracy oraz bez wzgl�du na wysoko�� osi�ganych z tego tytu�u dochod�w.
 Cz�ciowa emerytura stanowi� b�dzie 50% powszechnej emerytury, obliczonej zgodnie z art. 26 ustawy emerytalnej. Ustalona kwota b�dzie podlega�a waloryzacji analogicznie jak inne �wiadczenia wyp�acane z FUS, ale nie zostanie podniesiona do kwoty najni�szej emerytury.
 �wiadczenie to na wniosek ubezpieczonego zostanie zamienione na emerytur� powszechn� po osi�gni�ciu przewidzianego dla niego wieku emerytalnego oraz - w przypadku pracownika - ustaniu stosunku pracy.
 Zmniejszenie wysoko�ci powszechnej emerytury
 Osoby, kt�re skorzystaj� z cz�ciowej emerytury, musz� jednak liczy� si� z tym, �e ich powszechna emerytura b�dzie ni�sza ni� gdyby nie pobiera�y tego �wiadczenia.
 Ot� przy ustalaniu podstawy obliczenia powszechnej emerytury dla osoby, kt�ra mia�a ustalone prawo do emerytury cz�ciowej, nie b�d� uwzgl�dniane kwoty zwi�ksze� sk�adek na ubezpieczenie emerytalne oraz kapita�u pocz�tkowego, uzyskanych w wyniku waloryzacji kwartalnej, o kt�rej mowa w art. 25a ustawy emerytalnej, przeprowadzonej w celu obliczenia emerytury cz�ciowej.
 Ponadto podstawa obliczenia powszechnej emerytury zostanie pomniejszona o kwot� stanowi�c� sum� kwot pobranych wcze�niej emerytur w wysoko�ci przed odliczeniem zaliczki na podatek dochodowy od os�b fizycznych i sk�adki na ubezpieczenie zdrowotne. Warto w tym miejscu doda�, i� taka sama zasada obowi�zuje przy ustalaniu wysoko�ci powszechnej emerytury dla os�b, kt�re korzysta�y z wcze�niejszej emerytury przyznanej na podstawie przepis�w art. 46, 50, 50a, 50e, 184 ustawy emerytalnej lub art. 88 Karty Nauczyciela (Dz. U. z 2006 r. nr 97, poz. 674 ze zm.).
 Trudniej o gwarantowan� kwot� �wiadczenia
 Wysoko�� emerytury dla ka�dej osoby ustalana jest indywidualnie, odpowiednio w oparciu o m.in. wypracowany sta� pracy i uzyskiwane zarobki lub zgromadzony kapita� na indywidualnym koncie ubezpieczonego. W przypadku gdy emerytura przys�uguj�ca z FUS, ��cznie z okresow� emerytur� kapita�ow� albo do�ywotni� emerytur� kapita�ow�, oka�e si� bardzo niska, �wiadczeniobiorca mo�e liczy� na gwarantowan�, najni�sz� kwot� tego �wiadczenia, aczkolwiek z pewnym zastrze�eniem, okre�lonym w art. 87 ustawy emerytalnej. Ot� dla cel�w skorzystania z tego przywileju wymagane jest:
 uko�czenie powszechnego (podwy�szonego ju�) wieku emerytalnego oraz legitymowanie si� okre�lonym sta�em pracy, kt�ry obecnie zr�nicowany (20 lat dla kobiet i 25 lat dla m�czyzn), ma by� stopniowo zr�wnany do 25 lat zar�wno dla kobiet, jak i m�czyzn.
 Przewidziany dla kobiet minimalny okres sk�adkowy i niesk�adkowy b�dzie wzrasta� co dwa lata o jeden rok, pocz�wszy od 1 stycznia 2014 r. Docelowe 25 lat wymagane wi�c b�dzie od wszystkich �wiadczeniobiorc�w dopiero od 1 stycznia 2022 r.
 Prawo do wcze�niejszej emerytury
 W dalszym ci�gu, mimo i� jest to zjawisko wygasaj�ce, przyznawane jest prawo do wcze�niejszej emerytury w oparciu o art. 184 ustawy emerytalnej. �wiadczenie to przewidziane jest dla os�b, kt�re przed 1999 r. przepracowa�y co najmniej 20 lat w przypadku kobiet i 25 lat w przypadku m�czyzn, w tym co najmniej 15 lat w szczeg�lnych warunkach lub w szczeg�lnych charakterze. Wystarczy, �e uko�cz� odpowiednio 55 lub 60 lat i - w przypadku gdy s� cz�onkami otwartego funduszu emerytalnego - z�o�� wniosek o przekazanie �rodk�w zgromadzonych na rachunku w ofe, za po�rednictwem ZUS, na dochody bud�etu pa�stwa.
 Do ko�ca grudnia 2012 r., aby ZUS m�g� ustali� prawo do tego �wiadczenia, osoby pozostaj�ce w stosunku pracy musia�y go rozwi�za�. Nie ka�da jednak osoba wyst�puj�ca o przyznanie wcze�niejszej emerytury spe�nia�a warunki do uzyskania tego �wiadczenia. W efekcie pozostawa�a bez pracy i prawa do emerytury. Aby tego unikn��, za spraw� ustawy nowelizuj�cej ten dodatkowy warunek zosta� zlikwidowany. Obecnie, tj. od 1 stycznia 2013 r. o przyznanie wcze�niejszej emerytury mog� wyst�powa� tak�e osoby nadal pozostaj�ce w zatrudnieniu. Ustanie stosunku pracy b�dzie wymagane dopiero dla cel�w uruchomienia wyp�aty emerytury (art. 103a ustawy emerytalnej).
 Za spraw� omawianej reformy emerytalnej nast�pi m.in.:
 stopniowe podwy�szenie wieku emerytalnego dla kobiet i m�czyzn do jednakowego poziomu 67 lat
 mo�liwo�� przechodzenia na cz�ciow� emerytur� przed osi�gni�ciem wieku emerytalnego
 zmniejszenie podstawy obliczenia emerytury o kwot� stanowi�c� sum� wcze�niej pobieranych emerytur, przyznanych przed osi�gni�ciem wieku emerytalnego
 ograniczenie wcze�niejszego przechodzenia na emerytur� lub w stan spoczynku rolnik�w oraz s�dzi�w i prokurator�w
 ujednolicenie sta�u ubezpieczeniowego uprawniaj�cego do najni�szej emerytury dla m�czyzn i kobiet
 odst�pienie od konieczno�ci rozwi�zania stosunku pracy przy ustalaniu uprawnie� do wcze�niejszej emerytury z art. 184 ustawy emerytalnej
 » wyd�u�enie okresu przyznawania emerytur na tzw. "mieszanych" zasadach
 wyd�u�enie okresu pobierania przyznanych wcze�niej �wiadcze�, b�d�ce konsekwencj� podniesienia wieku emerytalnego
 Osoby, kt�re uprawnienia do powszechnej emerytury uzyskaj� w 2013 r. Data urodzenia
 Wymagany wiek emerytalny (co najmniej)
 Data przej�cia na emerytur� (nie wcze�niej ni�)
 Ustawa z dnia 11.05.2012 r. o zmianie ustawy o emeryturach i rentach z Funduszu Ubezpiecze� Spo�ecznych oraz niekt�rych innych ustaw (Dz. U. poz. 637)
 Ustawa z dnia 17.12.1998 r. o emeryturach i rentach z Funduszu Ubezpiecze� Spo�ecznych (Dz. U. z 2009 r. nr 153, poz. 1227 ze zm.)
 autor: Bo�ena Dziuba Gazeta Podatkowa nr 1 (938) z dnia 2013-01-03 GOFIN podpowiada �r�d�o informacji: Wi�cej o:
 Nie, wyd�u�enie wieku emerytalnego, wiek emerytalny, reforma emerytalna, Gazeta Podatkowa, emeryci, emerytura
 Zobacz r�wnie�Zmiany w OFE w s�dzie. Chc� milion�w za przej�cie...Kilka milion�w z�otych odszkodowania. Tyle za bezprawne przej�cie przez ZUS Wp�ata na IKZE obni�y podatek przedsi�biorcyJednym ze sposob�w na obni�enie podatku jest wp�ata na Indywidualne Konto Zobacz r�wnie�Zmiany w OFE w s�dzie. Chc� milion�w za przej�cie sk�adek przez ZUSG�rnicy z najwy�szymi emeryturamiWp�ata na IKZE obni�y podatek przedsi�biorcyEmeryci znikaj�, a wraz z nimi problemy ZUSFrancja: P�niejsze przechodzenie na emerytur�Jak mie� wy�sz� emerytur�? Zadbaj o ni� na w�asn� r�k�Senior lojalnym ale biednym klientem?wi�cej wiadomo�ci »
 Na emeryturzeNotowaniaStopy zwrotu
 AnkietaCzy zakup poci�g�w Pendolino ma ekonomiczny sens?TakNieTrudno powiedzie�Nie mam zdaniaCzy zakup poci�g�w Pendolino ma ekonomiczny sens?Dzi�kujemy. Tw�j g�os zosta� ju� zarejestrowanyWYNIKITak 7%Nie 88%Trudno powiedzie� 3%Nie mam zdania 2%G�os�w: 27160Zag�osuj w innych ankietach »
 Jakie zmiany w systemie emerytalnym?Premier Tusk nie wierzy w m�dro�� Polak�w?
 Premierowi Tuskowi zabrak�o wiary w m�dro�� Polak�w?
 Premiera Tuska walka z wiatrakami
 Premier chce ratowa� nasze emerytury czy finanse pa�stwa?
 Polacy �yj� za d�ugo
 Premier Tusk o�miesza si� w "emerytalnym boju" »GalerieZobaczwi�cej »IKEA szpiegowa�a pracownik�w(6 zdj��)Zobaczwi�cej »W Gdyni jak w niebie(7 zdj��) Skomentuj artyku�: Emerytury: Musimy d�u�ej pracowa�
 - 18.01.2013 (09:58)
 Ja przepracowalam w Polsce 30lat mam okresowa rente wypadkowa,co mnie wkurza....(czy kregoslup moze ulec poprawie..juz zoperowany? chyba nie...) Zotawilam to wszystko i od 2lat pracuje w Niemczech--nie jest latwo,ale za godne pieniadze) Tu nie dalabym rady....tam mnie doceniono.........
 ~Franciszek
 - 04.01.2013 (09:32)
 mieszkam i pracuje w Niemczech od 9 lat. W�a�nie dostali�my z �ona prognoz� naszych emerytur, moja to 1956 a �ony to 1641 euro. Oczywi�cie brutto, od tego podatek i kasa chorych do odliczenia ale mysl� �e to i tak nie�le. Na emeryture przyjedziemy do Polski do naszego domku kt�ry wybudowalismy w ostatnich latach i kt�ry odwiedzamy raz na 2 tygodnie. Wyjazd z Polski bo by� najlepszy zwrot w moim �yciu a drugim bedzie powr�t na emeryture.
 ~58 latka
 - 15.01.2013 (13:33)
 Im wi�cej czytam tym mniej wiem.Ja 58 lat sko�cz� w kwietniu.Mam ponad 35 lat okres�w sk�.Obecnie nie pracuj� bo musz� opiekowa� si� niepe�nosprawn� Mam�. Czy kto� mi powie po ludzku kiedy mog� przej�� na emerytur�.Z g�ry dzi�kuj�.
 - 14.01.2013 (16:58)
 czyli jak obliczonow ZUS �redni� umieralno�ci pracujemy do �mierci.
 wkurza mnie, ze przepracowa�am 35 lat i nie ma dla mniemo�liwo�ci skorzystania z emerury wczesniejszej
 Takich jak ja jest bardzo du�o, a m�odzi czekaja na prace........, ale kogo to obchodzi
 - 04.01.2013 (16:40)
 Praca czyni wolnym - gdzie� ju� tak by�o
 ~Zaneta
 - 10.01.2013 (10:57)
 Starych powinno sie wywalic z pracy.Jak nie dadza miejsca mlodym,to pojda spaqcerkiem na cmentarz.
 ~janko muzykant
 - 04.01.2013 (08:47)
 akurat urodzilem sie w 1948 roku mam wczesniejsza emeryture czy dostane pelna w styczniu czy musze czekac jak kazla Tusk do lutego .cvzy rzad liczy na to ze nie dozyje??
 ~bronx
 - 07.01.2013 (21:47)
 Jak s� wybory to trzeba ruszy� dupe i wywali� PO.
 Oboj�tny
 liczyrzepa8
 - 04.01.2013 (08:21)
 Mnie osobi�cie zastanawia punk kt�ry m�wi o tym �e rencist� kt�rzy maj� przyznan� rente do osi�gni�cia wieku emerytalnego automatycznie wyd�u�a si� czas pobierania �wiadczenia.Prosz� si� zastanowi� czy to m�dre?Przecie� ci ludzie ju� do pracy nie wr�c�.B�d� tylko d�u�ej czeka� na emerytur�.Czy nie by�o by m�drzej pozwoli� tym ludzi� korzysta� z pieni�dzy kt�re zgromadzili na swoich osobistych kontach kapitalu poczatkowego?
 ~jakub2
 - 04.01.2013 (23:45)
 Dok�d w polsce bed� rz�dzi� ludzie nie polskiego pochodzenia , dot�d bedziemy zebrakami
 123456789...12Nast�pne Dodaj komentarz
 Najciekawsze tematy na forumChcesz kupi� mieszkanie od komornika?Sprawd� czy si� op�aca!Przywileje pracownicze powinny by� zlikwidowane?Od 2015 roku zakup mieszkania jeszcze trudniejszy!Polacy s� tani� si�� robocz� dla Niemc�w?
 Biznes w INTERIA.PL to naj�wie�sze informacje gospodarcze, a wi�c aktualne kursy walut, notowania gie�dowe i wiadomo�ci z GPW. Serwis funkcjonuje jako niezb�dnik ka�dego przedsi�biorcy - dowiedz si�, na jakiej zasadzie dzia�a firma i gie�da, jak rozliczy� PIT, co zmieni�o si� w prawie gospodarczym oraz jakie fundusze inwestycyjne i waluty warto naby�. Przeczytaj rekomendacje ekspert�w i z sukcesem pomna�aj sw�j kapita�.Napisz do nasMapa serwisuNewsroomRSSPrzegl�daj w wersji mobilnejReklamaKorzystanie z portalu oznacza akceptacj� Regulaminu. Polityka Cookies. Copyright © 1999-2014 INTERIA.PL. Wszystkie prawa zastrze�one.


type: wikipedia

text:
Abhazia este o republică autonomă în nord-vestul Georgiei, autoproclamată independentă, situată între țărmul Mării Negre și vestul Munților Caucaz, creată la 4 martie 1921. Predomină exploatarea cărbunelui, industria materialelor de construcții și prelucrarea lemnului și a peștelui. Comerțul este bazat pe citrice, tutun, ceai și mătase.
 Populație
 Ultimul recensământ sovietic din 1989 a consemnat aici 525.061 de persoane, din care 48% georgieni și 17 % abhazi, restul fiind alcătuit din ruși, greci, armeni ș.a. În urma războiului de secesiune au fost ucise sau expulzate 250.000 persoane, din care ca. 200.000 georgieni. Conform recensământului din 2005 au fost numărate în Abhazia doar 215.972 de persoane, din care 44% abhazi, 21% georgieni, 12% ruși ș.a.
 Religia predominantă este creștin ortodoxă (abhazi, ruși, georgieni), apostolică armeană și minoritar musulmană.
 Istorie
 Între secolele al 9-lea și al 6-lea î.e.n., teritoriul actual al Abhaziei făcea parte din regatul Colchid (Colhida). În anul 63 î.e.n., acest regat a fost absorbit de Regatul Egrisi, cunoscut de bizantini sub numele de "Lazica", respectiv de persani sub numele "Lazistan", după numele tribului Laz din zonă.
 Între anii 1000 și 550 î.e.n., grecii au întemeiat colonii pe țărmul Mării Negre în zona Abhaziei, de exemplu la Pitiunt (azi Pițunda) and Dioscurias (capitala de azi a Abhaziei, Suhumi).
 Imperiul Roman a cucerit Egrisi în secolul 1 e.n. și l-a administrat până în secolul al 4-lea, când acesta a devenit în mare măsură independent, dar a rămas în sfera de influență a Bizanțului.
 Independența
 După Revoluția Rusă din 1917 a fost creată o Georgie independentă, care integra Abhazia în teritoriul său. În 1921 însă, Armata Roșie a invadat zona și a pus capăt independenței acesteia. Ulterior, Abhazia a devenit Republică Sovietică Socialistă (RSS), cu statut ambiguu (asociată cu RSS Georgiană). În 1931, Stalin i-a acordat autonomie, sub titulatura de RSS Autonomă Abhază în cadrul RSS Georgiană.
 Abhazia și-a declarat independența față de Georgia în anul 1992. Războiul de independență s-a soldat cu numeroase victime în perioada 1991-1994. În august 2008, armata georgiană a încercat să recâștige controlul asupra Abhaziei, fapt ce a determinat intervenția rapidă a forțelor militare ruse, georgienii fiind nevoiți să se retragă în numai 6 zile. La 26 august 2008, președintele Rusiei, Dmitri Medvedev, a declarat că guvernul de la Moscova recunoaște oficial independența celor două republici separatiste, Osetia de Sud și Abhazia. La 6 luni după recunoașterea independenței Abhaziei, ea nu a fost recunoscută decât de Nicaragua.
 Articol principal: Purificarea etnică a georgienilor din Abhazia
 Geografie
 Abhazia se întinde pe o suprafață de 8600 km2. Munții Caucaz la nord și nord-est formează granița cu Federația Rusă. La est și sud-est, Abhazia se învecinează cu regiunea Georgiană Samegrelo-Zemo Svaneti, iar la sud și sud-vest cu Marea Neagră.
 Abhazia este o zonă în principal muntoasă. Lanțul Caucazului aflat în nordul regiunii formează câteva masive – Gagra, Bzyb și Kodori – care o împart în văi adânci, puternic irigate. Cele mai înalte vârfuri ale Abhaziei sunt în nord-est și est, câteva din ele depășind 4000 metri.
 Cea mai adâncă peșteră cunoscută, peștera Voronya (având și numele de peștera Krubera, sau Peștera Ciorilor), se află în Caucazul de Vest pe teritoriul Abhaziei. Cea mai recentă măsurătoare (din noiembrie 2010) indică o diferență de altitudine de 2191 de metri între cel mai ridicat și cel mai scăzut punct explorat al peșterii, și o lungime de aprox. 16 km.
 Diviziuni administrative
 Gagra
 Gudauta
 Suhumi
 Gulripsh
 Ochamchira
 Tquarchal
 Gali
 Orașele din Abhazia
 Anacopia / Akhali Atoni
 Gagra
 Gali
 Gudauta
 Ochamchire
 Pițunda (din 2007)
 Suhumi
 Tq'varcheli
 Note
 Legături externe
 http://www.abkhaziagov.org/ru/state/sovereignty/independence.php
 Teritorii disputate
 Georgia
 Abhazia
 Regiuni separatiste
 State nerecunoscute
 Eponime ale asteroizilor


text:
L'équipe de France joue sept matches en 1924 pour deux victoires et cinq défaites.
 La France participe au tournoi de football des JO de Paris et est éliminée en quart de finale par l'Uruguay futur champion olympique.
 Jusqu'à la fin des JO, un entraineur fédéral (Griffiths) est adjoint aux sélectionneurs.
 Maurice Bigué et Henri Bard entrent au Comité de sélection.
 Les matchs
 A : match amical. JO : Jeux Olympiques de 1924
 Les joueurs
 1924
 France
 Sport en France en 1924


type: other

text:
af)5 az Országgyűlési Őrség
 2. §6 E törvény, valamint a végrehajtására kiadott jogszabályok alkalmazásában:
 4.7 elöltöltő fegyver: az olyan egylövetű- vagy ismétlőfegyver, amelynél a lőport és a lövedéket kizárólag a csőtorkolat irányából lehet a csőbe vagy a forgódobba betölteni, rendeltetésszerűen fekete lőporral vagy gyárilag a fekete lőpor kiváltására készült lőporral és hozzávaló csappantyúval működtethető;
 12.8 hosszú lőfegyver: a rövid lőfegyvernek nem minősülő lőfegyver;
 18.9 lőfegyver-kereskedő: az a természetes személy, jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet, aki (amely) kereskedelmi vagy egyéb üzleti tevékenységét teljes egészében vagy részben lőfegyver-, lőfegyverdarab- vagy lőszergyártás, kereskedelem, közvetítő kereskedelem, csere, bérbeadás, javítás, hatástalanítás vagy átalakítás területén végzi;
 19.10 forgalmazás: lőfegyver, lőszer, illetve egyéb fegyver tulajdonjogának átruházása, bérbeadása, ideértve a kereskedelmi és közvetítő kereskedelmi tevékenységet is;
 29.12 tűzfegyver: olyan, a Mellékletben meghatározott „A”, „B”, „C” vagy „D” kategóriába tartozó – vagy ilyenné átalakított – eszköz, amelyből gyúlékony hajtóanyag segítségével szilárd anyagú lövedék lőhető ki, kivéve, ha
 30.13 tűzfegyver fődarab (lőfegyverdarab): fegyvercső, váltócső, betétcső, zár vagy zárszerkezet, forgódob és az ezeket egybefoglaló tokszerkezet. A tűzfegyver fődarab abba a tűzfegyver kategóriába tartozik, amelyre felszerelték vagy amelyhez gyártották;
 31.14 festéklövő fegyver: olyan sűrített levegő vagy egyéb sűrített gáz felhasználásával működő eszköz, melynek csövéből 15 joule vagy annál kisebb mozgási energiával lőhető ki festéklövedék;
 32.15 gáz- és riasztófegyver: olyan eszköz, amely rendeltetésszerűen csak gáztöltény és riasztótöltény működtetésére alkalmas;
 33.16 gáztöltény: olyan, szilárd anyagú lövedékkel nem rendelkező töltény, amely a szemre és a légutakra ingerlő hatást kifejtő adalékanyagot tartalmaz;
 34.17 riasztótöltény: az a lövedékkel nem rendelkező, hang-, fény- és füsthatás kiváltására szolgáló töltény, amelynek kaliberjelét a fegyverek, lövőkészülékek, valamint ezek lőszereinek vizsgálatáról szóló miniszteri rendelet, illetve az abban meghatározott szabvány a riasztópisztoly és a riasztó revolvertöltények körében nevesíti;
 35.18 színházi fegyver: kifejezetten vaktöltény működtetésére készült, lőfegyverből kialakított fegyver, amelynek csövét (forgódobját) úgy alakították át, hogy az a fegyverhez eredetileg használható lőszer befogadására nem alkalmas, illetve a csőben elhelyezett szűkítések megakadályozzák űrméretes lövedékek kilövését, továbbá az a lövedék kilövésére alkalmatlan gáz- és riasztófegyver, amelyet színházi fegyverként kívánnak használni;
 36.19 átadás: amikor a tartásra jogosító hatósági engedélyben megjelölt eszköz a tartására jogosult felügyelete alól kikerül;
 37.20 átengedés: amikor a tartásra jogosító hatósági engedélyben megjelölt eszközt a tartására jogosult felügyelete alatt használják vagy birtokolják;
 38.21 fegyver: a lőfegyver, a gáz- és riasztófegyver, a légfegyver, a festéklövő fegyver, a muzeális fegyver, valamint a színházi fegyver;
 39.22 festéklövedék: a festéklövő fegyverekhez használatos, becsapódáskor felrepedő burokban folyékony festékanyagot tartalmazó, 5 grammot nem meghaladó tömegű, 12 mm-nél nagyobb átmérőjű lövedék;
 40.23 fegyverviselés: fegyvernek a természetes személy testén, illetve a testén lévő ruházatán rejtett vagy nyílt módon történő elhelyezése;
 41.24 lőfegyver behozatala, kivitele, átszállítása: a lőfegyver átvitele Magyarország államhatárán;
 42.25 lőfegyver jellege: sörétes lőfegyver (huzagolatlan hosszú), golyós lőfegyver (huzagolt hosszú), maroklőfegyver (rövid), 7,5 joule vagy annál kisebb csőtorkolati energiájú flóbert fegyver és 7,5 joule csőtorkolati energia feletti teljesítményű légfegyver;
 43.26 lőfegyvertartási cél: az önvédelem, a munkavégzés, a filmgyártás, a céllövészet, az oktatás, a sportlövészet, a személy- és vagyonvédelem, valamint a vadászat;
 44.27 házilagos lőszerszerelés és -újratöltés: lőszer saját felhasználás céljára történő házilagos gyártása (lőszerelemekből és egyéb alkatrészekből történő összeszerelése), amelyre a lőszergyártástól eltérő szabályok vonatkoznak;
 45.28 sportlőfegyver: az országos sportági szakszövetség versenyszabályzatában meghatározott, sportlövészeti célra használható lőfegyver;
 46.29 vadászlőfegyver: a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló törvény szerint vadászatra használható lőfegyver;
 47.30 vaktöltény: az a lövedékkel nem rendelkező, hang-, fény- és füsthatás kiváltására szolgáló töltény, amelynek kaliberjelét a fegyverek, lövőkészülékek, valamint ezek lőszereinek vizsgálatáról szóló miniszteri rendelet, illetve az abban meghatározott szabvány a riasztópisztoly és a riasztó revolvertöltények vagy az ipari lövőkészülékek hüvelytöltényei körében nem nevesíti.
 3. §31 (1) A rendőrség által kiadott engedély szükséges:
 3/A. §32 (1)33 E törvény eltérő rendelkezése hiányában a 3. §-ban meghatározott engedély abban az esetben adható meg, ha az engedélyt kérelmező természetes személy a rendészetért felelős miniszter rendeletében meghatározott, a fegyvertartáshoz – és a házilagos lőszerszerelés és -újratöltés esetén az e tevékenységhez – szükséges elméleti és jártassági követelményeket teljesítette, valamint, ha az engedélyt kérelmező természetes személy, jogi személy esetén annak vezető tisztségviselője vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén a tevékenységért felelős vezető
 (2)34 A 3. §-ban meghatározott engedély nem adható, illetve hosszabbítható meg, ha az (1) bekezdésben meghatározott személy
 b)35 büntetlen előéletű, de büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerősen megállapította a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény X. fejezetében meghatározott állam elleni bűncselekmény, XI. fejezetében meghatározott emberiség elleni bűncselekmény, emberölés, erős felindulásban elkövetett emberölés, öngyilkosságban közreműködés, 170. § (2)–(4) és (6) bekezdése szerinti testi sértés, foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés, kényszerítés, emberkereskedelem, 174/B. § (2) bekezdés a) pontja szerinti közösség tagja elleni erőszak, 175. § (3) bekezdés g) pontja szerinti személyi szabadság megsértése, 175/A. § (2) bekezdés b) pontja szerinti emberrablás, illetve 176. § (2) bekezdés b) pontja, (3) és (4) bekezdése szerinti magánlaksértés, 176/A. § (2) bekezdése szerinti zaklatás, erőszakos közösülés, szemérem elleni erőszak, 207. § (3) bekezdés b) pontja szerinti kerítés, 218. § (3) bekezdés b) pontja szerinti embercsempészés, XV. fejezet V. címében meghatározott hivatalos személy elleni bűncselekmény, 242/B. § (3) bekezdése szerinti hatóság eljárásának megzavarása, 259. § (1)–(3) bekezdése szerinti közveszélyokozás, 260. § (2) bekezdése szerinti közérdekű üzem működésének megzavarása, terrorcselekmény, 261/A. § (3) bekezdése szerinti nemzetközi gazdasági tilalom megszegése, légijármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése, visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel, visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel, visszaélés haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel, bűnszervezetben részvétel, visszaélés radioaktív anyaggal, visszaélés nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel, 266/B. § (2) bekezdés első fordulata szerinti állatkínzás, 271. § (3) bekezdése szerinti garázdaság, 273. § (2) bekezdése szerinti önbíráskodás, visszaélés kábítószerrel, visszaélés kábítószer-prekurzorral, rablás, 322. § (1) bekezdés b) pontja szerinti kifosztás, zsarolás, 324. § (4) bekezdés c) pontja szerinti rongálás, 327. § (2) bekezdés a) pontja vagy (3) bekezdése szerinti jármű önkényes elvétele, 343. § (2) bekezdés a) pontja, (4) és (5) bekezdése szerinti szökés, 355. § (2) bekezdés a) pontja szerinti elöljáró vagy szolgálati közeg elleni erőszak, 363. § (1) bekezdés b) pontja szerinti harckészültség veszélyeztetése elkövetése vagy olyan bűntett miatt, amelyet bűnszervezet keretében követett el,
 ba) szándékos bűncselekmény miatt kiszabott, ötévi vagy azt meghaladó végrehajtandó szabadságvesztés esetén a mentesítés beálltától számított nyolc évig,
 bc) szándékos bűncselekmény miatt kiszabott közérdekű munka vagy pénzbüntetés esetén a mentesítés beálltáig,
 bd) szándékos bűncselekmény miatt kiszabott, végrehajtásában felfüggesztett szabadságvesztés esetén a mentesítés beálltától számított négy évig.
 d)36 szabálysértési felelősségét polgári felhasználású robbanóanyaggal és pirotechnikai termékkel kapcsolatos szabálysértés, lőfegyverrel kapcsolatos szabálysértés, a közbiztonságra különösen veszélyes eszközzel kapcsolatos szabálysértés, a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény 169. § (2) bekezdés a) pontja szerinti rendzavarás, közbiztonsági tevékenység jogosulatlan végzése, számszeríj, szigonypuska jogellenes használata, veszélyes fenyegetés vagy jogosulatlan vadászat elkövetése miatt a szabálysértési hatóság jogerősen megállapította, a határozat jogerőre emelkedését követő hat hónapig,
 e)37 az engedély kiadására vonatkozó kérelmében valótlan adatot közöl, a kérelemmel összefüggő valós adatot elhallgat vagy a fegyverre, lőszerre (töltényre) lőszerelemre, lőtérre vonatkozó, jogszabályban meghatározott kötelezettségét súlyosan megszegi, a kérelem benyújtását vagy – ha ezen ok miatt az engedély visszavonása iránt eljárás indul – az engedélyt visszavonó határozat jogerőre emelkedését követő hat hónapig.
 (3)38 A 3. § (1) bekezdésében meghatározott engedély iránti kérelem elbírására irányuló eljárásban a kérelmező hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy vele szemben a (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott körülmény nem áll fenn, vagy kéri, hogy az e tények fennállására vonatkozó adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv a rendőrség részére – annak az engedély iránti kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján – továbbítsa.
 b)39 a (2) bekezdés d) pontjában meghatározott körülmény vizsgálata céljából a szabálysértési nyilvántartásból a (2) bekezdés d) pontjában
 (6)40 A 22 Short, 22 Long Rifle kaliberjelű sportlőfegyver tartását a rendőrség a tizenhatodik életévét betöltött sportlövő részére – a törvényes képviselő hozzájárulásával – engedélyezi.
 3/B. §41 (1)42 Eltérő rendelkezés hiányában a kizárólag 7,5 joule vagy annál kisebb csőtorkolati energiájú lövedék kilövésére alkalmas tűzfegyver tartása céllövészetre
 (2)43 Az (1) bekezdésben meghatározott engedély az alábbi szervezeteknek adható meg:
 (3)44 Gáz- és riasztófegyver viselése kizárólag önvédelmi célra engedélyezhető, annak a természetes személynek, aki megfelel a 3/A. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott feltételnek, és akivel szemben nem áll fenn a 3/A. § (2) bekezdés a), b) vagy c) pontjában meghatározott körülmény.
 (4)45 Az (1) és (3) bekezdésben meghatározott engedély kiadására irányuló eljárásban
 a) a 3/A. § (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott körülménnyel kapcsolatos igazolásra a 3/A. § (3) és (5) bekezdésében,
 3/C. §46 (1) A színházi fegyver tartására vonatkozó engedély kiadásának feltétele, hogy a kérelmező a színházi fegyverek kezeléséért és tárolásáért felelős személyt bízzon meg.
 (3)47 A színházi fegyverek kezeléséért és tárolásáért felelősnek jelölt személyt az (1) bekezdésben meghatározott engedély iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg – ha az engedéllyel rendelkező a színházi fegyverek kezeléséért és tárolásáért felelős új személyt kíván megbízni, e megbízásra irányuló jogviszony létesítését harminc nappal megelőzően – a rendőrségnek be kell jelenteni.
 (4)48 A (3) bekezdésben meghatározott bejelentéssel egyidejűleg a színházi fegyverek kezeléséért és tárolásáért felelősnek jelölt – az (1) bekezdésben meghatározott engedéllyel nem rendelkező – személy hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű, vagy kéri, hogy az e tények fennállására vonatkozó adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv a rendőrség részére – annak az engedély iránti kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján – továbbítsa.
 (7)49 Ha az (5) bekezdés szerinti hatósági ellenőrzés során a rendőrség megállapítja, hogy a színházi fegyverek kezeléséért és tárolásáért felelős személy büntetett előéletű, erről a tényről haladéktalanul értesíti a színházi fegyver tartására engedéllyel rendelkezőt, és ezzel egyidejűleg felhívja, hogy az értesítés kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a színházi fegyverek kezeléséért és tárolásáért felelős személy e megbízatására irányuló jogviszonyát szüntesse meg, és a megszüntetés tényéről – a színházi fegyverek kezeléséért és tárolásáért felelősnek jelölt, e törvényben meghatározott feltételeknek megfelelő személy bejelentésével egyidejűleg – a rendőrséget értesítse.
 (8)50 Ha a színházi fegyver tartására engedéllyel rendelkező a (7) bekezdés szerinti értesítési és bejelentési kötelezettségének a rendőrség (7) bekezdés szerinti értesítésének kézbesítésétől számított harminc napon belül nem tesz eleget, a rendőrség az engedélyt visszavonja.
 4. § (1)51 Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában nem engedélyezhető:
 (2)52 Nem engedélyezhető olyan lőfegyver, lőszer tartása, amelynek használatát arra a célra, amelyre kérelmezték, más jogszabály tiltja.
 4/A. §53 (1) A 3. § (1) bekezdését a lőfegyvernek, a festéklövő fegyvernek, a gáz- és riasztófegyvernek, a légfegyvernek, a színházi fegyvernek, a muzeális lőszer kivételével a lőszernek, a flóberttölténynek, a gáz- és riasztótölténynek, valamint a lőszerelemnek a szolgáltatási kerettörvény szerint a szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében történő javítására, forgalmazására is alkalmazni kell.
 (3)54 A 3. § (1) bekezdését a szolgáltatási kerettörvény szerint a szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében történő lövészet-vezetői tevékenységére is alkalmazni kell.
 5. § (1)55 A lőfegyverek központi nyilvántartását a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvényben meghatározottak szerint a rendőrség központi szerve kezeli.
 (2)56 Az erre a feladatra kormányrendeletben kijelölt rendőrségi szerv központi nyilvántartást vezet
 b) a gyártó által gyártott és raktározott lőfegyverről, tűzfegyver fődarabról, lőszerről – a gyártásra jogosító engedély érvényességi idejének lejártától számított húsz évig – az a) pont ad)–af) alpontjában meghatározott adattartalommal, a lőfegyver műszaki érvényességének kivételével.
 d)57 az Országgyűlési Őrség személyvédelmi és létesítménybiztosítási feladatainak ellátásához.
 (2)58 Az 5. § (2) bekezdés b) és d) pontjában meghatározott adatok – a lőfegyver műszaki érvényességének időtartama kivételével – a vadászjegy vagy a vadászati engedély visszavonására irányuló eljárás lefolytatása céljából a vadászati hatóság részére továbbíthatók. A vadászlőfegyver tartására jogosító engedély, valamint az annak alapján kiadott európai lőfegyvertartási engedély visszavonásáról a rendőrség a vadászati hatóságot tájékoztatja.
 (3)59 A lőfegyverek központi nyilvántartásából a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ, illetve Magyarország nemzetközi szerződésben adattovábbításra feljogosított más szerve az (1) bekezdés c) pontjában felsoroltak részére adatszolgáltatás teljesítése céljából az adatok átvételére és továbbítására jogosult.
 (4)60 A lőfegyvereknek más tagállam területére történő átvitele esetén a rendeltetési hely, illetőleg a tranzitország részére történő adatszolgáltatást – a kérelmező által az 5. § (2) bekezdésének b) pontjára, a szállítandó lőfegyverekre, lőfegyver-kereskedők közötti szállítás kivételével a szállítóeszközre, valamint az indulás és érkezés várható időpontjára vonatkozó bejelentési kötelezettség teljesítése alapján – a rendőrség központi szerve végzi.
 a)61 a rendészetért felelős miniszter, illetve az általa ellenőrzésre feljogosított szerv;
 12. § (1)62 A lőfegyver-kereskedő a lőfegyver és lőszer forgalmazásakor köteles
 a) a vevő, az eladó (szállító), illetve a megrendelő adatait, a lőfegyver, lőszer azonosító adatait, továbbá a házilagos lőszerszereléshez szükséges lőszerelem (csappantyú, lőpor) forgalmazott mennyiségét nyilvántartásba venni,
 c) a vevő lőfegyver tartására jogosító engedélyének érvényességéről, valamint arról meggyőződni, hogy jogosult a forgalmazott lőfegyver, lőszer megszerzésére, továbbá
 (1a)63 Kormányrendelet az elektronikus úton történő adattovábbítást kötelezővé teheti, illetve előírhatja, hogy lőfegyver-kereskedői tevékenységet kizárólag az elektronikus úton történő adattovábbításhoz meghatározott technikai feltételekkel rendelkezők folytathatnak.
 14. § (1)64 A 12. § (2) bekezdésében foglalt adatok szolgáltatásának igénylésére a központi nyilvántartást vezető rendőrség központi szerve és a 6. § (1) bekezdésében felsoroltak jogosultak.
 (2)65 A lőfegyver-kereskedő tevékenységének befejezésekor köteles a 12. § (2) bekezdésében és a 15. §-ban foglalt nyilvántartását a rendőrség központi szervének átadni.
 A POLGÁRI CÉLÚ PIROTECHNIKAI TEVÉKENYSÉGEK SZABÁLYAI66
 18/A. §67 (1) E cím alkalmazásában polgári célú pirotechnikai tevékenység: a pirotechnikai termék gyártása, forgalomba hozatala, forgalmazása, tárolása, kiállítása, felhasználása, birtoklása, vizsgálata, valamint megsemmisítése.
 18/B. §68 (1) A rendőrség által kiadott hatósági engedély (e cím alkalmazásában a továbbiakban: engedély) szükséges – kivéve, ha e törvény, vagy a polgári célú pirotechnikai tevékenységekről szóló kormányrendelet eltérően rendelkezik –
 (4)69 Nem kell engedély a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, továbbá a Magyarország területén állomásozó fegyveres szervek által nem kereskedelmi jellegű felhasználásra szánt polgári célú pirotechnikai termék gyártásához, forgalomba hozatalához, vizsgálatához, forgalmazásához, tárolásához, kiállításához, felhasználásához, birtokolásához, valamint megsemmisítéséhez.
 18/C. §70 (1) Az a vállalkozás, amely valamely EGT-tagállamban polgári célú pirotechnikai termék vizsgálatára, forgalmazására, tárolására, kiállítására, illetve megsemmisítésére vonatkozó engedélyt szerzett, e tevékenységét határon átnyúló szolgáltatás keretében, köteles a rendőrségnek bejelenteni.
 18/D. §71 (1)72 Polgári célú pirotechnikai tevékenység nem engedélyezhető annak
 a)73 a vállalkozásnak, amelynek tagja, tulajdonosa, vezető tisztségviselője büntetett előéletű, vagy a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló törvényben meghatározott, a polgári célú pirotechnikai tevékenységgel, illetve a polgári célú pirotechnikai termékkel összefüggő szabálysértés elkövetése miatt két éven belül ismételten elmarasztalták, az elmarasztaló döntésre vonatkozó adatnak a központi szabálysértési nyilvántartásból történt törléséig,
 (2)74 Nem foglalkoztatható pirotechnikusként, valamint nem gyakorolhat polgári célú pirotechnikai tevékenységet, továbbá nem végezheti polgári célú pirotechnikai tevékenység irányítását az, aki
 a)75 büntetett előéletű, vagy a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló törvényben meghatározott, a polgári célú pirotechnikai tevékenységgel, illetve a polgári célú pirotechnikai termékkel összefüggő szabálysértés elkövetése miatt két éven belül ismételten elmarasztalták, az elmarasztaló döntésre vonatkozó adatnak a központi szabálysértési nyilvántartásból történt törléséig,
 b)76 büntetlen előéletű, de büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerősen megállapította a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény X. fejezetében meghatározott állam elleni bűncselekmény, XI. fejezetében meghatározott emberiség elleni bűncselekmény, emberölés, erős felindulásban elkövetett emberölés, öngyilkosságban közreműködés, a 170. § (2)–(6) bekezdése szerinti testi sértés, foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés, kényszerítés, személyi szabadság megsértése, emberrablás, emberkereskedelem, a 176. § (2) bekezdés b) pontja, (3) és (4) bekezdése szerinti magánlaksértés, erőszakos közösülés, szemérem elleni erőszak, a 207. § (3) bekezdés b) pontja szerinti kerítés, embercsempészés, XV. fejezet V. címében meghatározott hivatalos személy elleni bűncselekmények, a 259. § (1)–(3) bekezdés szerinti közveszélyokozás, közérdekű üzem működésének megzavarása, terrorcselekmény, a 261/A. § (3) bekezdése szerinti nemzetközi gazdasági tilalom megszegése, légi jármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése, visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel, visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel, visszaélés haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel, bűnszervezetben részvétel, visszaélés radioaktív anyaggal, visszaélés nukleáris létesítmény üzemeltetésével, visszaélés atomenergia alkalmazásával, visszaélés nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel, tiltott állatviadal szervezése, állatkínzás, önbíráskodás, visszaélés kábítószerrel, visszaélés kábítószer-prekurzorral, a 292. § (1) és (3) bekezdése, valamint a 293. § szerinti rossz minőségű termék forgalomba hozatala, a XVIII. Fejezetben meghatározott, szándékosan elkövetett vagyon elleni bűncselekmény, vagy a XX. Fejezetben meghatározott katonai bűntett elkövetése vagy olyan bűntett miatt, amelyet bűnszervezet keretében követett el,
 (3)77 A 18/B. § (1) bekezdésében meghatározott engedélyezési eljárásokban a kérelmező hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy vele és az általa foglalkoztatott pirotechnikussal, valamint az általa foglalkoztatott, a polgári célú pirotechnikai tevékenységet irányító személlyel szemben az (1) bekezdés a) és c), valamint a (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott körülmény nem áll fenn, vagy kéri, hogy az e tények fennállására vonatkozó adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv a rendőrség részére – annak az engedély iránti kérelem elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján – továbbítsa.
 18/E. §78 (1) A rendőrség a polgári célú pirotechnikai tevékenységet jogosulatlanul végző, továbbá a tevékenységére vonatkozó előírásokat ismételten vagy súlyosan megsértő vállalkozást felügyeleti bírsággal sújtja.
 21. §81 (1) E törvénynek a lőfegyverekről és lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvény módosításáról szóló 2012. évi XIII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított rendelkezései – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – nem érintik a Módtv. hatálybalépését megelőzően kiadott engedélyek érvényességét.
 22. § (1)82 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza:
 a)83 a lőfegyverek – ideértve a filmgyártási célú lőfegyvereket is – és más fegyverek, a lőszerek, valamint a gáz-, a riasztó és a vaktöltények gyártását, javítását, szállítását, hatástalanítását, forgalmazását, megszerzését, tartását, kiállítását, behozatalát, kivitelét, átszállítását, használatát, a hatástalanított lőfegyverek tartását és forgalomba hozatalát, az engedélyek tartalmi, formai követelményeit, valamint az ezekkel összefüggő nyilvántartás és az e nyilvántartásba, illetőleg az abból történő adatszolgáltatás eljárási szabályait,
 b) a polgári célú pirotechnikai termékek körét, a polgári célú pirotechnikai tevékenység folytatásának feltételeire és hatósági felügyeletére, továbbá az e tevékenységre jogosító további engedélyezési feltételekre, az engedélyek kiadásának rendjére, az engedéllyel rendelkezőkről vezetett nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalmára, a nyilvántartás vezetésére, valamint az e tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek meg nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményekre vonatkozó részletes szabályokat és a polgári célú pirotechnikai termékek felhasználásával, valamint a felhasználáshoz szükséges segédeszközök használatával kapcsolatos biztonsági szabályzatot.84
 (2)85 Felhatalmazást kap a rendészetért felelős miniszter, hogy rendeletben meghatározza:
 b)86 a fegyvertartáshoz, valamint a házilagos lőszerszereléshez és -újratöltéshez szükséges elméleti és jártassági követelményeket és számonkérésük rendjét, továbbá a lőterek működtetésére és a lövészetvezetői vizsgára vonatkozó szabályokat.
 (3)87 Felhatalmazást kap a rendészetért felelős miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben meghatározza:
 a) a fegyverekkel kapcsolatos tevékenységek engedélyezése igazgatási szolgáltatási és vizsgadíjának mértékét, a díjak beszedésének, kezelésének, nyilvántartásának, a fegyverek, lőszerek rendőrségi tárolása és megsemmisítése során felmerült költségek megállapításának szabályait,88
 b) a polgári célú pirotechnikai tevékenységek engedélyezése igazgatási szolgáltatási díjának mértékét, a díjak beszedésének és kezelésének szabályait.89
 (4)90 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy az érdekelt miniszterekkel egyetértésben rendeletben meghatározza a fegyvertartáshoz szükséges egészségi alkalmasság feltételeit és vizsgálatának szabályait.
 (5)91 Felhatalmazást kap a kereskedelemért felelős miniszter, hogy a rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben:
 a) meghatározza a fegyver és lőszer forgalomba hozatalához, forgalmazásához szükséges megelőző és időszakos megvizsgálásának szabályait;92
 b) meghatározza az a) pontban felsorolt eszközök vizsgálatára vonatkozó mérési eljárásokat és eszközöket, a vizsgálat módját és követelményeit, a kiadandó tanúsítványra, szakvéleményre vonatkozó előírásokat, és kijelölje a vizsgálatra, tanúsítvány, szakvélemény kiadására jogosult szervezetet;93
 23. §95 (1) Ez a törvény
 b) a pirotechnikai tárgyaknak és egyes lőszereknek a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalára és felügyeletére vonatozó rendelkezések harmonizációjáról szóló 93/15/EGK tanácsi irányelv alkalmazásában történő meghatározásáról szóló, 2004. április 23-i 2004/57/EK bizottsági irányelvnek, valamint
 6 A 2. § nyitó szövegrésze a 2012: XIII. törvény 13. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
 7 A 2. § 4. pontja a 2012: XIII. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 8 A 2. § 12. pontja a 2012: XIII. törvény 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 9 A 2. § 18. pontja a 2012: XIII. törvény 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 10 A 2. § 19. pontja a 2012: XIII. törvény 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 11 A 2. § 26. pontját a 2012: XIII. törvény 13. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
 12 A 2. § 29. pontja a 2012: XIII. törvény 2. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
 13 A 2. § 30. pontja a 2012: XIII. törvény 13. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 14 A 2. § 31. pontját a 2009: LXXXIV. törvény 43. §-a iktatta be.
 15 A 2. § 32. pontját a 2009: LXXXIV. törvény 43. §-a iktatta be.
 16 A 2. § 33. pontját a 2009: LXXXIV. törvény 43. §-a iktatta be.
 17 A 2. § 34. pontját a 2009: LXXXIV. törvény 43. §-a iktatta be, szövege a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
 18 A 2. § 35. pontját a 2009: LXXXIV. törvény 43. §-a iktatta be, szövege a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
 19 A 2. § 36. pontját a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
 20 A 2. § 37. pontját a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
 21 A 2. § 38. pontját a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
 22 A 2. § 39. pontját a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
 23 A 2. § 40. pontját a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
 24 A 2. § 41. pontját a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
 25 A 2. § 42. pontját a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
 26 A 2. § 43. pontját a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
 27 A 2. § 44. pontját a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
 28 A 2. § 45. pontját a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
 29 A 2. § 46. pontját a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
 30 A 2. § 47. pontját a 2012: XIII. törvény 2. § (5) bekezdése iktatta be.
 31 A 3. § a 2012: XIII. törvény 3. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 32 A 3/A. §-t a 2009: CXLIX. törvény 97. § (3) bekezdése iktatta be.
 33 A 3/A. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: XIII. törvény 13. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
 34 A 3/A. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: XIII. törvény 13. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
 35 A 3/A. § (2) bekezdés b) pontja a 2012: XIII. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 36 A 3/A. § (2) bekezdés d) pontja a 2012: XIII. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 37 A 3/A. § (2) bekezdés e) pontja a 2012: XIII. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 38 A 3/A. § (3) bekezdése a 2012: XIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 39 A 3/A. § (4) bekezdés b) pontja a 2012: XXXI. törvény 37. § 14. pont b) alpontja szerint módosított szöveg.
 40 A 3/A. § (6) bekezdése a 2012: XIII. törvény 13. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 41 A 3/B. §-t a 2009: CXLIX. törvény 97. § (3) bekezdése iktatta be.
 42 A 3/B. § (1) bekezdése a 2012: XIII. törvény 13. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
 43 A 3/B. § (2) bekezdése a 2012: XIII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
 44 A 3/B. § (3) bekezdése a 2012: XIII. törvény 13. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
 45 A 3/B. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: XIII. törvény 13. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
 46 A 3/C. §-t a 2009: CXLIX. törvény 97. § (3) bekezdése iktatta be.
 47 A 3/C. § (3) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (65) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 48 A 3/C. § (4) bekezdése a 2012: XIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
 49 A 3/C. § (7) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (65) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 50 A 3/C. § (8) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (65) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 51 A 4. § (1) bekezdés záró szövegrésze a 2012: XIII. törvény 13. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
 52 A 4. § (2) bekezdése a 2012: XIII. törvény 13. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
 53 A 4/A. §-t a 2009: LXXXIV. törvény 45. §-a iktatta be.
 54 A 4/A. § (3) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 97. § (4) bekezdése iktatta be.
 55 Az 5. § (1) bekezdése a 2007: XC. törvény 25. § (4) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
 56 Az 5. § (2) bekezdése a 2012: XIII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
 57 A 6. § (1) bekezdés d) pontját a 2012: CCXIV. törvény 101. § (2) bekezdése iktatta be.
 58 A 6. § új (2) bekezdését a 2009: XXVIII. törvény 17. § (5) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2)–(3) bekezdés számozását (3)–(4) bekezdésre változtatva. Az új (2) bekezdés második mondatát a 2012: XIII. törvény 8. §-a iktatta be.
 59 A 6. § eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta a 2009: XXVIII. törvény 17. § (5) bekezdése. A 6. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 252. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 60 A 6. § (3) bekezdése a 2007: XC. törvény 25. § (4) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg. [E módosító törvény a 2004: XXIV. törvény 5. § (3) bekezdéséről rendelkezett, azonban a módosítandó szövegrész helyesen a 6. § (3) bekezdésében szerepelt.] A 6. § eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 2009: XXVIII. törvény 17. § (5) bekezdése.
 61 A 10. § a) pontja a 2006: CIX. törvény 171. § (2) bekezdésének h) pontja szerint módosított szöveg.
 62 A 12. § (1) bekezdése a 2012: XIII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
 63 A 12. § (1a) bekezdését a 2012: XIII. törvény 9. §-a iktatta be.
 64 A 14. § (1) bekezdése a 2007: XC. törvény 25. § (4) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
 65 A 18. § (2) bekezdése a 2007: XC. törvény 25. § (4) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
 66 A 18/A. §-t megelőző címet a 2011: XXIV. törvény 5. §-a iktatta be.
 67 A 18/A. §-t a 2011: XXIV. törvény 5. §-a iktatta be.
 68 A 18/B. §-t a 2011: XXIV. törvény 5. §-a iktatta be.
 69 A 18/B. § (4) bekezdése a 2011: CCI. törvény 252. § a) pontja, a 2012: XIII. törvény 13. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
 70 A 18/C. §-t a 2011: XXIV. törvény 5. §-a iktatta be.
 71 A 18/D. §-t a 2011: XXIV. törvény 5. §-a iktatta be.
 72 A 18/D. § (1) bekezdése – 2011: XXIV. törvény 44. § (7) bekezdése alapján – nem alkalmazható azzal szemben, aki 2011. április 21-én rendelkezik a polgári célú pirotechnikai tevékenység végzésére jogosító, a rendőrség által kiadott hatósági engedéllyel.
 73 A 18/D. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: XXXI. törvény 33. §-a szerint módosított szöveg.
 74 A 18/D. § (2) bekezdése – 2011: XXIV. törvény 44. § (7) bekezdése alapján – nem alkalmazható azzal szemben, aki 2011. április 21-én rendelkezik a polgári célú pirotechnikai tevékenység végzésére jogosító, a rendőrség által kiadott hatósági engedéllyel.
 75 A 18/D. § (2) bekezdés a) pontja a 2012: XXXI. törvény 33. §-a szerint módosított szöveg.
 76 A 18/D. § (2) bekezdés b) pontja a 2012: XIII. törvény 13. § (1) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
 77 A 18/D. § (3) bekezdése a 2012: XIII. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
 78 A 18/E. §-t a 2011: XXIV. törvény 5. §-a iktatta be.
 79 A 18/E. § (4) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 35. pontja hatályon kívül helyezte.
 80 A 18/E. § (5) bekezdését a 2012: XXXI. törvény 37. § 14. pont c) alpontja hatályon kívül helyezte.
 81 A 21. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 673. pontja hatályon kívül helyezte. A 21. §-t újonnan a 2012: XIII. törvény 11. §-a iktatta be.
 82 A 22. § (1) bekezdése a 2011: XXIV. törvény 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 83 A 22. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: XIII. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 84 Lásd a 173/2011. (VIII. 24.) Korm. rendeletet.
 85 A 22. § (2) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 171. § (2) bekezdésének h) pontja szerint módosított szöveg.
 86 A 22. § (2) bekezdés b) pontja a 2012: XIII. törvény 12. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 87 A 22. § (3) bekezdése a 2011: XXIV. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 88 Lásd az 50/2004. (VIII. 31.) BM rendeletet.
 89 Lásd az 53/2012. (X. 26.) BM rendeletet.
 90 A 22. § (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 171. § (2) bekezdésének h) pontja szerint módosított szöveg.
 91 A 22. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 171. § (2) bekezdésének h) pontja szerint módosított szöveg.[A 2012: XIII. törvény 13. § (1) bekezdés h) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint az „a kereskedelmért felelős” szövegrész helyébe az „a kereskedelemért felelős” szöveg lép nem vezethető át.]
 92 Lásd a 31/2006. (VI. 1.) GKM rendeletet.
 93 Lásd a 31/2006. (VI. 1.) GKM rendeletet.
 94 A 23. §-t megelőző alcím a 2011: XXIV. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
 95 A 23. § a 2011: XXIV. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 2.9.2006
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 212/19
 2006. június 23-án benyújtott kereset – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Spanyol Királyság
 (C-274/06. sz. ügy)
 (2006/C 212/32)
 Az eljárás nyelve: spanyol
 Felek
 Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: H. Støvlbæk és R. Vidal Puig meghatalmazottak)
 Alperes: Spanyol Királyság
 Kereseti kérelmek
 —
 A Bíróság állapítsa meg, hogy a Spanyol Királyság nem teljesítette az EK-Szerződés 56. cikkéből eredő kötelezettségeit, mivel olyan intézkedéseket tartott hatályban – mint a december 30-i 62/2003 törvény 94. cikkével módosított, a pénzügyi, közigazgatási és szociális intézkedésekről szóló december 29-i 55/1999 törvény 27. sz. kiegészítő rendelkezése –, amelyek az energiaágazatban működő spanyol vállalkozásokban korlátozzák a köztestületek szavazati jogát;
 —
 kötelezze a Spanyol Királyságot a költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 Az 55/1999 törvény 27. sz. kiegészítő rendelkezése előírja, hogy amennyiben egy közvetve vagy közvetlenül valamely hatóság irányítása alatt álló szervezet valamely az energiaágazatban működő társaságban közvetlen irányítást vagy jelentős befolyást szerez, a miniszterek tanácsa két hónapon belül úgy határozhat, hogy „nem ismeri el” az ezzel kapcsolatos társasági jogok gyakorlását, illetve hogy azt meghatározott feltételhez köti. Ezt a határozatot bizonyos, állítólagosan az energiaellátást biztosító szempontok szerint kell meghozni.
 A Bizottság álláspontja szerint az 55/1999 törvény 27. sz. kiegészítő rendelkezése összeegyeztethetetlen az EK-Szerződés 56. cikkével az alábbi indokok miatt:
 —
 a spanyol energiaágazatban működő társaságokban köztestületek általi közvetlen irányítás- vagy jelentős befolyásszerzés az EK-Szerződés 56. cikke szerinti „tőkemozgásnak” minősül;
 —
 az a tény, hogy a fenti irányítás- vagy befolyásszerzések körében a spanyol hatóságok úgy határozhatnak, hogy korlátozzák a társasági jogokat, a tőkemozgások az EK-Szerződés 56. cikke által tiltott korlátozásának minősül;
 —
 a fenti korlátozás nem igazolható a Szerződés alapján.
 A Bizottság különösen úgy véli, hogy az 55/1999 törvény 27. sz. kiegészítő rendelkezése nem igazolható az energiaellátás biztosításának szükségességével az alábbi indokok miatt:
 —
 az a tény, hogy a közvetlen irányítást vagy jelentős befolyást szerző társaság valamely hatóság irányítása alatt áll nem jelen további kockázatot az energiaellátásra és ezért nem igazolhatja a tőkemozgás korlátozását kizárólag ebben az esetben;
 —
 a szavazati jogok korlátozása nem megfelelő módja az energiaellátás biztosításának, ennek sokkal megfelelőbb módjai vannak;
 —
 még amennyiben a szavazati jogok korlátozása megfelelő módja is lenne energiaellátás biztosításának, ennek eszköze aránytalan, mivel a szavazati jog gyakorlásának „el nem ismerése” a társaság minden tevékenységére és határozatára kiterjed;
 —
 a Miniszterek Tanácsának a szavazati jogok gyakorlása elismerésére vagy el nem ismerésére vonatkozó hatásköre nem alapszik tárgyilagos és kellően pontos szempontokon, amelyek lehetővé tennék a bírói felülvizsgálatot.


text:
 27.9.2008
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 247/22
 A Közszolgálati Törvényszék F-79/07. sz., Braun Neumann kontra Parlament ügyben 2008. május 23-án hozott ítélete ellen Kurt-Wolfgang Braun-Neumann által 2008. augusztus 1-jén benyújtott fellebbezés
 (T-306/08. P. sz. ügy)
 (2008/C 247/43)
 Az eljárás nyelve: német
 Felek
 Fellebbező: Kurt-Wolfgang Braun-Neumann (Lohr am Main, Németország) (képviselő: P. Ames ügyvéd)
 A másik fél az eljárásban: Európai Parlament
 A fellebbező kérelmei
 —
 Az Elsőfokú Bíróság helyezze hatályon kívül az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének az F-79/07. sz. ügyben 2008. május 23-án hozott ítéletét;
 —
 az Elsőfokú Bíróság határozzon a keresetről és adjon helyt a fellebbező keresetének és ennek megfelelően a kötelezze a Parlamentet, hogy az fizesse meg a fellebbező részére 2004. augusztus 1-jéig visszamenőleges hatállyal a túlélő hozzátartozói nyugdíj másik felét, havi 1 670,84 eurót valamint ennek az összegnek az Európai Központi Bank – 3 %-kal növelt – aktív oldali rendelkezésre állási kamatlábának megfelelő kamatát;
 —
 másodlagosan az Elsőfokú Bíróság az ügyet határozathozatal céljából utalja vissza Közszolgálati Törvényszék elé.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A fellebbezés a Közszolgálati Törvényszék F-79/07. sz., Braun-Neumann kontra Parlament ügyben 2008. május 23-án hozott ítélete ellen irányul, amely a fellebbező keresetét mint elfogadhatatlant elutasította.
 A fellebbező a fellebbezésének alátámasztására előterjeszti, hogy a Közszolgálati Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzata 90. cikke (1) bekezdésének értelmezése során, mivel ez az értelmezés sérti a közösségi jog általános alapelveit. A fellebbező álláspontja szerint a Közszolgálati Törvényszék tévesen értelmezett egy levelet sérelmet okozó aktusként. Továbbá a jogbiztonság elvét csak az elégíti ki, ha sérelmesnek tekinthető a jogorvoslati kérelmek benyújtására vonatkozó kioktatás elmaradása a határidő kezdő időpontjára vonatkozóan, mivel egyébként a jogalanyok jogai kiüresednének. Végül a fellebbezőt ért következményekre tekintettel aránytalannak kell tekinteni Közszolgálati Törvényszék értelmezését.


text:
Sylviane Levesque née le à Saint-Aubin-Routot, est une marathonienne française.
 Carrière
 Elle remporte le marathon de Paris en 1984. Elle est du marathon des Championnats d'Europe d'athlétisme 1986 à Stuttgart, cinquième du marathon des Jeux de la Francophonie 1989 à Casablanca et du marathon des Championnats d'Europe d'athlétisme 1990 à Split. Elle remporte la médaille de bronze du marathon des Jeux méditerranéens de 1993 à Narbonne.
 Au niveau national, elle est sacrée championne de France de marathon en 1983 et en 1985.
 Liens externes
 Marathonienne
 Coureuse de fond française
 Naissance en avril 1953
 Naissance dans la Seine-Inférieure


text:
 17.7.2017
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 231/36
 Prasība, kas celta 2017. gada 12. maijā – Le Pen/Parlaments
 (Lieta T-284/17)
 (2017/C 231/45)
 Tiesvedības valoda – franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Marion Le Pen (Senklū, Francija) (pārstāvis – M. Ceccaldi, advokāts)
 Atbildētājs: Eiropas Parlaments
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atcelt Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta lēmumu 2016/2295 (IMM) par pieprasījumu atcelt Marine Le Pen imunitāti;
 —
 piespriest Eiropas Parlamentam izmaksāt Marine Le Pen k-dzei naudas summu EUR 35 000 apmērā kā atlīdzību par nodarīto morālo kaitējumu;
 —
 piespriest Eiropas Parlamentam izmaksāt Marine Le Pen k-dzei EUR 5 000 kā atlīdzināmos tiesāšanās izdevumus;
 —
 piespriest Eiropas Parlamentam atlīdzināt visus tiesāšanās izdevumus šajā instancē.
 Pamati un galvenie argumenti
 Prasības pamatošanai prasītāja izvirza četrus pamatus.
 1.
 Ar pirmo pamatu tiek apgalvots Protokola Nr. 7 par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti (turpmāk tekstā – “Protokols”) 8. panta pārkāpums. Šim pamatam ir četras daļas.
 —
 Pirmā daļa attiecas uz Protokola 8. pantā paredzētās imunitātes apjomu.
 —
 Otrā daļa attiecas uz Protokola 8. pantā paredzētās imunitātes priekšmetu.
 —
 Trešā daļa attiecas uz Parlamenta tradicionāli īstenoto Protokola 8. pantā paredzētās imunitātes aizsardzību.
 —
 Ceturtā daļa attiecas uz Protokola 8. pantā paredzētās Le Pen k-dzes imunitātes pārkāpumu.
 2.
 Ar otro pamatu tiek apgalvots Protokola 9. panta pārkāpums. Šim pamatam ir trīs daļas.
 —
 Pirmā daļa attiecas uz Protokola 9. panta priekšmetu.
 —
 Otrā daļa attiecas uz Eiropas Parlamenta pieļauto kļūdu tiesību piemērošanā par Marine Le Pen imunitātes atcelšanu.
 —
 Trešājā daļā tiek apgalvots, ka lēmums par imunitātes atcelšanu esot pretrunā ar Le Pen k-dzes un iestādes neatkarību.
 3.
 Ar ceturto pamatu tiek apgalvots vienlīdzīgas attieksmes un labas ticības principa pārkāpums. Šim pamatam ir divas daļas.
 —
 Pirmā daļa attiecas uz pret Le Pen k-dzi pieļauto atšķirīgo attieksmi līdzīgās situācijās un vienlīdzīgās attieksmes principa pārkāpumu.
 —
 Otrajā daļā tiek apgalvots, ka apstrīdētais lēmums esot acīmredzams fumus persecutionis gadījums un ar to tiek pārkāpts labas pārvaldības princips.
 4.
 Ar ceturto pamatu tiek apgalvots tiesību uz aizstāvību pārkāpums.


text:
Dažiklis – medžiaga naudojama dažymui. Dažniausiai dažikliai naudojami vandeniniuose tirpaluose.
 Archeologiniai įrodymai liudija, kad jau prieš 5000 metų indijoje ir Vidurio Rytuose buvo dažoma.
 Dažiklių tipai
 Pagal kilmę dažikliai skirstomi į šias grupes:
 Natūralūs
 Organiniai
 Gyvūninės kilmės
 Augalinės kilmės
 Mineraliniai
 Sintetiniai
 Organiniai
 Neorganiniai
 Pagal paskirtį dažikliai ar jų mišiniai gali būti skirstomi į: maistinius, tekstilės, spaudos, kosmetinius.
 Taip pat skaitykite
 Gruntuotė
 Glaistas
 Dažas
 Emalis
 Lakas
 Nuorodos
 Acidochrominiai dažikliai Paulius Grigaravičius
 Chemija
 Buitinė chemija
 Maisto priedai