text:
VSC sodba Cp 29/98
 VSC00118
 negmotna škoda - telesne bolečine - odmera odškodnine
 Odškodnina za negmotno škodo se zaradi preprečitve tako imenovanega "zidanja zahtevkov" praviloma določa v enem znesku.
 VSC sklep Cp 201/98
 VSC00129
 Zahtevek za razveljavitev darilne pogodbe sklenjene med prvotoženo in drugotoženo stranko ni utemeljen, ker sta bili obe toženi stranki v času sklenitve te darilne pogodbe v dobri veri - tako glede pravic tožnice kot tudi glede obveznosti toženke in omogoča tožeči stranki varstvo kot je to sklenjeno med tožečo stranko in prvotoženo stranko.
 VSC sodba Cp 83/98
 VSC00122
 ZOR člen 200, 200/1, 210, 200, 200/1, 210.
 negmotna škoda - skaženost - pravno priznana škoda - izvedenina
 Skaženost je pravni standard. Za prisojo odškodnine za duševne bolečine zaradi skaženosti je sodna praksa izoblikovala objektivna in subjektivna merila. Vendar odškodnino lahko odmerimo šele, če stopnja bolečin in njihovo trajanje to opravičujeta. Stranka, ki je dolžna povrniti stroške postopka, je dolžna nadomestiti tudi vrednost denarnega zneska (izvedenine), ki jo je ta ob dnevu plačila imel.
 VSC sklep Cp 74/98
 VSC00108
 ZOR člen 27, 27/II, 27, 27/II.
 sklenitev pogodbe - obvezna sklenitev pogodbe - RTV naročnina
 sklenitev pogodbe in obveznost izpolnjevanja pogodbe (plačevanje RTV naročnine) je po predpisih naložena le imetniku TV sprejemnika, ki ima prebivališče v Republiki Sloveniji
 VSL sklep I Cp 347/98
 VSL41449
 ZTLR člen 77, 77. ZPP (1977) člen 191, 191/1, 191/2, 191/3, 191, 191/1, 191/2, 191/3.
 motenje posesti - sprememba tožbe
 Ker je rok iz čl. 77 ZTLR prekluziven rok, po izteku tega roka ni več mogoča sprememba tožbe v postopku zaradi motenja posesti.
 VSL sklep I Kp 447/98
 VSL0020416
 ZKP člen 370, 370/2, 439, 439/1, 370, 370/2, 439, 439/1.
 bistvena kršitev določb kazenskega postopka - pravica do obrambe - prekršitev pravice do obrambe
 S tem, ko sodišče prve stopnje na glavno obravnavo ni vabilo tudi obdolženčevega zagovornika, katerega pooblastilo je bilo v spisu, ter na tej glavni obravnavi brez navzočnosti zagovornika tudi izreklo sodbo, je prekršilo obdolženčevo pravico do obrambe, to pa je moglo vplivati na pravilnost sodbe.
 VSL sklep III Cpg 36/98
 VSL00752
 ZPP (1977) člen 150, 278, 312, 312/1, 378, 378/1, 150, 278, 312, 312/1, 378, 378/1. ZPPSL člen 12, 13, 15, 12, 13, 15.
 sklep procesnega vodstva - pravni pouk - smiselna uporaba ZPP v stečaju
 Zoper sklepe procesnega vodstva ni pritožbe (glej 2. odstavek 278. člena ZPP) oz. ni posebne pritožbe (glej 5. odstavek 311. člena ZPP). Teh določb, torej objektivnega prava, tudi nepravilni pravni pouk, ki ga je prvostopno sodišče v izpodbijanem sklepu dalo, ne more spremeniti.
 VSM sklep Cpg 187/96
 VSM00594
 ZGD člen 170, 546, 547, 548, 549, 550, 170, 546, 547, 548, 549, 550.
 ustanovitev delniške družbe - preoblikovanje družbe
 Pri predlagatelju, ki ima znanega ustanovitelja - lastnika ne pridejo v poštev določila zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij (Ur.l. RS štev. 55/92 in sl.), pač pa veljajo pogoji, ki jih določa zakon o gospodarskih družbah (ZGD) za ustanovitev delniške družbe tudi za prEoblikovanje le-te iz družbe z omejeno odgovornostjo - torej določilo 170 člena ZGD o petih ustanoviteljih. Izjemo od tega določila lahko določa samo zakon, še zlasti, ko ima ZGD posebna določila o preoblikovanju d.o.o. v d.d. in sicer v členih 546 do 550, kjer ni določila, da ob preoblikovanju ne velja člen 170 ZGD.
 VSC sklep Cp 14/98
 VSC00117
 ZOR člen 173, 174, 173, 174.
 povzročitev škode - odgovornost za škodo od nevarne stvari ali nevarne dejavnosti
 Za škodo, nastalo pri obveznem izvajanju vaj iz borilnih veščin, ki spadajo med naravne dejavnosti, je odškodninsko odgovoren organizator pouka borilnih veščin.
 VSC sklep Cp 483/98
 VSC00119
 ZZK člen 75, 75.
 postopek za vpis v zemljiško knjigo - predlog
 Sodišče vpiše v zemljiško knjigo tako hipoteko, kakršna je s pravnim poslom nastala.
 VSL sklep I Cp 694/98
 VSL41458
 ZZZDR člen 76, 76. ZPP (1977) člen 95, 95/2, 141, 142, 421, 421-1, 426, 95, 95/2, 141, 142, 421, 421-1, 426.
 Naslovniku ni možno vročiti sodnih pisanj tako, da se vročijo osebi, ki je njegov procesni nasprotnik (gre za nepravilno nadomestno vročitev). Ni dopustna obnova postopka v tistem delu, s katerim je bila pravnomočno razvezana zakonska zveza, ker se na podlagi obnove postopka ne more razveljaviti pravnomočne odločbe o razvezi zakonske zveze. Predlog za obnovo postopka je zato v tem delu zavreči. Če je predlog za obnovo postopka vložen po preteku šestih mesecih od pravnomočnosti odločbe, mora odvetnika stranke, ki predlaga obnovo postopka in tudi odvetnik nasprotne stranke, predložiti novo pooblastilo za zastopanje v postopku obnove postopka.
 VSC sklep CP 401/98
 VSC00120
 ZPP (1977) člen 95, 95/1, 95/1-2, 164, 164/6, 95, 95/1, 95/1-2, 164, 164/6. ZOR člen 379, 379/1, 392, 392/3, 392/5, 379, 379/1, 392, 392/3, 392/5.
 zastaranje - pretrganje zastaranja - pooblaščenec - stroški izvršilnega postopka
 Uveljavljanje terjatve (izvršilni naslov je sodna poravnava) v izvršilnem postopku pretrga zastaranje. Zastaranje začne teči znova šele od dneva, ko se ta postopek konča. Na podlagi splošnega pooblastila je pooblaščenec upravičen zahtevati izvršbo, če pravica do povračila stroškov ni odvisna od odločbe o glavni stvari, lahko sodišče odloči o teh stroških že med postopkom.
 VSL sklep I Cp 768/98
 VSL41408
 ZPP (1977) člen 153, 153/3, 221a, 223, 153, 153/3, 221a, 223.
 dokazno breme - prosti preudarek
 Določba 3. odstavka 153. člena ZPP, da sodišče glede na vse okoliščine po prostem prepričanju presodi, kakšen pomen ima to, da stranka ni v roku založila zneska, potrebnega za stroške, praviloma pomeni napotitev na 221.a člen ZPP. Vendar če je sodišče ugotovilo, da ima tožnik pravico do denarnega zneska, pa zaradi neplačila predujma za stroške, izvedbe dokaza o tej višini ni mogoče izvesti, sodišče uporabi prosti preudarek.
 VSL sodba II Cp 684/98
 VSL41460
 ZPP (1977) člen 332, 334, 334/1, 332, 334, 334/1. ZOZP člen 7, 7/2, 7, 7/2.
 opravičilo tožene stranke - izdaja in razglasitev sodbe - regresni zahtevek zavarovalnice zoper povzročitelja
 Razpravljajoča sodnica je zdravniško potrdilo, s katerim je toženec poskušal opravičiti svoj izostanek s prvega naroka za glavno obravnavo, prejela v svoj predal že po dnevu izdaje sodbe zaradi izostanka. Z izdajo sodbe je bila implicite obsežena tudi njena razglasitev in je bilo tako s tem trenutkom sodišče prve stopnje vezano na svojo odločitev (člen 334/1 ZPP). Zato je kljub dejstvu, da je navedeno zdravniško potrdilo prispelo na sodišče na dan izdaje sodbe, ni moglo več spremeniti (člen 334/1 ZPP). Tožeča stranka v tej pravdi uveljavlja regresni zahtevek na podlagi 2. odstavka 7. člena Zakona o obveznih zavarovanjih v zvezi s škodo, ki jo je povzročil tožnik, ki ni sklenil obveznega zavarovanja - za zneske, ki jih je plačala zavarovancem. Za takšen zahtevek je tožeča stranka tožbi priložila ustrezne listinske dokaze in je zato upravičena do povrnitve zneskov odškodnine, za katere je izkazala, da jih je oškodovancem plačala.
 VSL sklep III Cp 255/98
 VSL41450
 ZIP člen 16, 234, 234/1, 235, 16, 234, 234/1, 235.
 izvršljivost - sodba
 Pravnomočna sodba ne more nadomestiti kupoprodajne pogodbe, ampak je lahko le podlaga za izvršbo.
 VSL sodba II Cp 1163/97
 VSL41404
 ZTLR člen 43, 43. ZOR člen 154, 154/1, 155, 186, 186/1, 189, 189/1, 154, 154/1, 155, 186, 186/1, 189, 189/1.
 tožba solastnika - dokazovanje škode - vsebina tožbe
 Tožnik kot solastnik predmetov lahko zahteva izročitev solastnih stvari od toženca, ki je tretja oseba. Tožeča stranka mora dokazati škodo in dejstvo, da škoda izvira iz škodnega razmerja odgovorne osebe.
 VSL sklep IV Cpg 19/98
 VSL00732
 ZGD člen 438, 438/2, 448, 449, 449/4, 438, 438/2, 448, 449, 449/4.
 družba z omejeno odgovornostjo - imenovanje in odpoklic poslovodje
 Določba 4. odst. 449. čl. ZGD je kogentna le v primeru, če družba z omejeno odgovornostjo tega vprašanja, torej imenovanje in razrešitev poslovodje ni uredila drugače v družbeni pogodbi. Gre za kogentno, vendar subsidiarno zakonsko določbo. ZGD dopušča možnost avtonomne ureditev tega področja z družbeno pogodbo (2. odst. 438. in 448. člen ZGD).
 VDS sodba Pdp 733/98
 VDS00299
 ZPP (1977) člen 354, 354. ZSDU člen 35, 35/1, 35/2, 53, 35, 35/1, 35/2, 53. ZDSS člen 59, 59.
 Le tiste pomanjkljivosti pri izvedbi volitev za svet delavcev, ki so bistvene in so vplivale ali bi lahko vplivale na zakonitost volitev, imajo za posledico razveljavitev volitev.
 VSK sklep Cp 58/98
 VSK00457
 ZPP (1977) člen 186, 186/1, 186, 186/1. ZIP člen 243, 243/1, 243, 243/1. SZ člen 121, 121.
 tožbeni zahtevek na sklenitev kupoprodajne pogodbe - določnost zahtevka
 Tožba na sklenitev kupoprodajne pogodbe je tožba za izjavo volje, ki je po obliki dajatvena, po vsebini pa oblikovalna. Tožbeni zahtevek in na njegovi podlagi izdana sodba se v takem primeru morata glastiti tako, da je tožena stranka dolžna skleniti določeno pogodbo, ker se bo sicer štelo, da je takšna pogodba sklenjena oziroma izjava volje podana, ko postane sodba pravnomočna. To pomeni, da mora biti tožbeni zahtevek in v posledici tega tudi izrek sodbe tako določen, da ima sodbeni izrek vse sestavine pogodbe, katere sklenitev se s tožbo zahteva.
 VSM sklep Cpg 52/98
 VSM00593
 ZOR člen 308, 308. ZPPSL člen 125, 125.
 stečaj - izpodbijanje pravnih dejanj - nadomestna izpolnitev
 Prodajna pogodba in dogovor o pobotu terjatve na plačilo kupnine iz te prodajne pogodbe z že nastalo terjatvijo upnika nasproti stečajnemu dolžniku, tvorita ekonomsko celoto. Zaradi skupnega ekonomskega namena obeh poslov tvorita oba skupaj enotno in nedeljivo pravno razmerje, katerega pravna narava je, ne glede na zunanjo obliko, ki sta jo stranki dali poslu, nadomestna izpolnitev po prvem odstavku 308. člena Zakona o obligacijskih razmerjih - ZOR. Že v času sklenitve prodajne pogodbe je namreč namen strank takšen, da upnik kupec svoje obveznosti ne bo izpolnil s plačilom kupnine, temveč s pobotom svoje terjatve nasproti dolžniku. Učinek takšnega dogovora je tako enak, kot če bi se stranki dogovorili, da dolžnik svoje obveznosti ne izpolni v denarju, temveč z izročitvijo določenega blaga. V tem primeru je zahtevek za izpodbijanje pravnih dejanj v stečaju dovolj določen, bodisi če stečajni dolžnik izpodbija posel z označbo zunanje oblike, ki sta jo pogodbeni stranki dali poslu bodisi z označbo dejanske pravne narave posla, če pri tem tožnik v zahtevku določno označi, katero blago je bilo predmet izpodbijanega pravnega posla. Do zmanjšanja stečajne mase je prišlo šele zato, ker sta stranki pobotali terjatev tožene stranke s kupnino za izročeno blago.da pomeni plačilo denarne obveznosti z blagom neobičajen način izpolnitve, zato v tem primeru subjektivnega elementa izpodbojnosti ni potrebno posebej dokazovati.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22000A1116(01)
 Hivatalos Lap L 289 , 16/11/2000 o. 0031 - 0037
 Egyezmény a Rajna védelmérőlA NÉMETORSZÁGISZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,A HOLLAND KIRÁLYSÁG,A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉGKORMÁNYAI,és az EURÓPAI KÖZÖSSÉG,Azzal az óhajjal, hogy egy átfogó megközelítéssel megteremtsék a Rajna ökológiai rendszerének fenntartható fejlődését, figyelembe véve a folyó, a partjai és hordalékos területei természetes gazdagságát,Azzal az óhajjal, hogy fokozzák a Rajna ökológiai rendszerének megőrzését és javítását célzó együttműködésüket,Hivatkozva a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és hasznosításáról szóló, 1992. március 17-i egyezményre és az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló, 1992. szeptember 22-i egyezményre,Figyelemmel a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodás és az 1976. december 3-i kiegészítő megállapodás értelmében végrehajtott munkára,Figyelembe véve, hogy erőfeszítéseket kell tenni a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló, 1976. december 3-i egyezmény és az 1987. szeptember 30-i Rajna cselekvési program keretében a vízminőségben elért javulás további fejlesztésére,Tudatában annak, hogy a Rajna helyreállítása az Északi-tenger ökológiai rendszerének megóvása és javítása érdekében is szükséges,Tudatában a Rajna fontosságának mint európai víziút, és számos egyéb felhasználásának,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkFogalommeghatározásokEzen egyezmény alkalmazásában:a) "Rajna": az Alsó-tó kifolyásától a Rajna folyó, és Hollandiában a Bovenrijn, Bijlands Kanaal, Pannerdensch Kanaal, IJssel, Nederrijn, Lek, Waal, Boven-Merwede, Beneden-Merwede, Noord, Oude Maas, Nieuwe Maas és Scheur mellékágak, valamint a Nieuwe Waterweg az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye 11. cikkével kapcsolatban az 5. cikkben meghatározott alapvonalig, továbbá a Ketelmeer és Ijsselmeer;b) "bizottság": a Rajna védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (ICPR).2. cikkHatályEz az egyezmény a következőkre alkalmazandó:a) a Rajna;b) a Rajnával kölcsönhatásban álló felszín alatti vízek;c) a Rajnával kölcsönhatásban álló vagy esetleg ismételten kölcsönhatásba kerülő vízi és szárazföldi ökológiai rendszerek;d) a Rajna vízgyűjtő területe, ha annak káros anyagokkal való szennyezettsége kedvesőtlen hatással van a Rajnára;e) a Rajna vízgyűjtő területe, olyan mértékben, amennyiben az jelentőséggel bír a Rajna-menti árvízmegelőzés és árvízvédelem szempontjából.3. cikkCélokEzen egyezmény végrehajtása során a szerződő feleket az alábbi célok vezérlik:1. a Rajna ökológiai rendszere fenntartható fejlődésének megvalósítása, különösen az alábbiak által:a) a Rajna vízei minőségének fenntartása és javítása, beleértve a lebegő anyagok, üledékek és a felszín alatti vizek minőségét, különösen- káros anyagok és a (pl. ipari és városi) pontforrásokból származó tápanyagok és diffúz (pl. mezőgazdasági és közlekedési) szennyezésforrások – beleértve a talajvízből származó szennyezéseket –, valamint a hajózás által okozott szennyezések lehető legteljesebb mértékű megakadályozása, csökkentése vagy megszüntetése,- a létesítmények biztonságának biztosítása és javítása, valamint események és balesetek megakadályozása;b) az organizmusok populációinak és a fajok sokféleségének védelme, illetve az organizmusokban lévő káros anyagok által okozott fertőzések csökkentése;c) a vízek természetes funkcióinak fenntartása, javítása és helyreállítása; annak biztosítása, hogy a folyógazdálkodás figyelembe vegye a szilárd anyagok természetes áramlását, és elősegítse a folyó, a talajvíz és a hordalékos területek közötti kölcsönhatásokat; a hordalékos területek megóvása, védelme és újra aktivizálása természetes ártérként;d) a vízben, a folyómederben, a partokon és a kapcsolódó területeken a természetes növény- és állatvilág legtermészetesebb élőhelyeinek megóvása, javítása és helyreállítása, valamint a halak élőhelyeinek javítása és a szabad mozgásuk helyreállítása;e) a vízkészletek környezetvédelmileg megfelelő és racionális kezelésének biztosítása;f) ökológiai követelmények figyelembevétele a víziút fejlesztését célzó műszaki intézkedések végrehajtásakor, pl. árvízvédelem, hajózás vagy a vízi energia kiaknázása céljából;2. ivóvíz kinyerése a Rajnából;3. az üledékek minőségének javítása abból a célból, hogy a kikotort anyagot a környezetre gyakorolt káros hatásoktól mentesen lehessen elhelyezni vagy elteríteni;4. általános árvízmegelőzés és árvízvédelem az ökológiai követelményeket figyelembe véve;5. az Északi-tenger helyreállításának elősegítése a védelmében végzett egyéb tevékenységekkel együtt.4. cikkAlapelvekE célból a szerződő felek az alábbi elvek szerint járnak el:a) az elővigyázatosság elve;b) a megelőzés elve;c) a helyesbítés elve, mint rendelkezésre álló prioritás;d) a "szennyező fizet"-elv;e) a kárnövekedés megakadályozásának elve;f) a jelentős műszaki intézkedések esetében nyújtandó kompenzáció elve;g) a fenntartható fejlődés elve;h) a legmodernebb és a legjobb környezetvédelmi gyakorlat alkalmazása és kifejlesztése;i) a környezetszennyezés egyik környezetből a másikba történő átadása megakadályozásának elve.5. cikkA szerződő felek kötelezettségvállalásaiA 3. cikkben megállapított célok elérése érdekében és a 4. cikkben megállapított elvek figyelembevételével a szerződő felek vállalják, hogy:1. előmozdítják az együttműködésüket és tájékoztatják egymást, különösen a területükön végrehajtott, a Rajna védelmét szolgáló tevékenységek tekintetében;2. területükön végrehajtják a bizottság által elfogadott nemzetközi mérési programokat és a Rajna ökológiai rendszerének tanulmányait, és értesítik a bizottságot azok eredményeiről;3. vizsgálatokat végeznek a szennyezések okai és a szennyezésért felelős felek azonosítása céljából;4. területükön kezdeményezik az általuk szükségesnek tartott önálló tevékenységeket, és minden esetben biztosítják, hogya) a vízminőséget befolyásoló szennyvíz kibocsátása előzetes engedélyezéssel vagy a kibocsátási határértékeket megállapító általános szabályok szerint történjék;b) a szennyezés teljes megszüntetése érdekében a veszélyes anyagok kibocsátását fokozatosan csökkentsék;c) figyelemmel kísérjék az engedélyeknek és általános szabályoknak való megfelelést, valamint a kibocsátásokat;d) az engedélyeket és általános szabályokat időszakosan megvizsgálják és kiigazítják, ha azt a legmodernebb technológia jelentős javulása lehetővé vagy a fogadó közeg állapota szükségessé teszi;e) a rendeletek által az eseményekből vagy balesetekből származó szennyezés kockázatát a lehető legkisebbre csökkentik, és vészhelyzet esetén végrehajtják a szükséges intézkedéseket;f) az ökológiai rendszerre esetlegesen súlyosan kiható műszaki intézkedéseket előzetesen engedélyezni kell – a szükséges feltételek mellett – vagy azoknak meg kell felelniük az általános előírásoknak;5. a területükön kezdeményezik a bizottság által a 11. cikk értelmében hozott határozatok végrehajtásához szükséges lépéseket;6. a Rajna vízminőségét esetleg veszélyeztető események vagy balesetek, vagy árvízveszély esetén haladéktalanul értesítik a bizottságot és a veszélyeztetett szerződő feleket a bizottság által összehangolt figyelmeztetési és riasztási tervek szerint.6. cikkA bizottság(1) A szerződő felek együttműködnek a bizottságon belül ennek az egyezménynek a végrehajtása érdekében.(2) A bizottság jogi személyiséggel rendelkezik. A bizottság, különösen a szerződő felek területén, rendelkezik a hazai jog által a jogi személyekre ruházott jogképességgel. A bizottságot az elnök képviseli.(3) A munkajogi kérdésekre és a szociális ügyekre annak az országnak a jogszabályai vonatkoznak, ahol a bizottság székhelye található.7. cikkA bizottság szervezete(1) A bizottság a szerződő felek küldötteiből áll. Az egyes szerződő felek kijelölik a küldötteiket, akik közül egy a küldöttség vezetője.(2) A küldöttségek igénybe vehetik szakértők szolgáltatásait.(3) A bizottság elnöki tisztét minden egyes küldöttség a szerződő feleknek a preambulumban található felsorolási sorrendjében tölti be három éves időtartamra. A bizottságban elnöklő küldöttség elnököt választ. Az elnök nem lehet a küldöttség szóvivője.Ha a szerződő fél lemond a bizottság elnöki tiszte betöltésének jogáról, az elnöki tisztség betöltése a sorban következő szerződő félre hárul.(4) A bizottság elkészíti eljárási és pénzügyi szabályzatát.(5) A bizottság dönt a nemzetközi szervezet ügyeiről, az általa szükségesnek tartott működési keretekről és az éves működési költségvetésről.8. cikkA bizottság feladatai(1) A 3. cikkben megállapított célok elérése érdekében a bizottság a következő feladatokat hajtja végre:a) nemzetközi mérési programok és tanulmányok elkészítése a Rajna ökológiai rendszeréről, és azok eredményeinek felhasználása szükség esetén tudományos intézményekkel együttműködve;b) javaslatkészítés egyedi intézkedésekre és intézkedési programokra, szükség esetén gazdasági eszközökkel és a várható költségek figyelembevételével;c) a szerződő államoknak a Rajnára vonatkozó figyelmeztető és riasztási terveinek összehangolása;d) az elhatározott cselekvések hatékonyságának kiértékelése, különösen a szerződő felek jelentései, illetve a mérési programok és a Rajna ökológiai rendszerére vonatkozó tanulmányok eredményei alapján;e) bármely egyéb, a szerződő felek által a bizottságra bízott feladat végrehajtása.(2) E célból a bizottság a 10. és 11. cikk szerint határoz.(3) A bizottság éves tevékenységéről jelentést nyújt be a szerződő feleknek.(4) A bizottság tájékoztatja a nyilvánosságot a Rajna állapotáról és munkája eredményeiről. A bizottság jelentéseket készíthet és adhat ki.9. cikkA bizottság teljes ülései(1) Az elnök kezdeményezésére a bizottság évente teljes ülést tart.(2) Az elnök rendkívüli teljes üléseket hívhat össze saját kezdeményezésére vagy legalább két küldöttség kérésére.(3) Az elnök javaslatot tesz a napirendre. Minden egyes küldöttségnek jogában áll javaslatot tenni azon ügyeknek a napirenbe való belefoglalására, amelyeket meg kíván vitatni.10. cikkDöntéshozatal a bizottságban(1) A bizottság dönteseit egyhangúlag hozza.(2) Minden küldöttség egy szavazattal rendelkezik.(3) Ha a szerződő felek által a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint végrehajtandó intézkedések az Európai Közösség hatáskörébe tartoznak, a szavazáskor az utóbbi szavazatainak száma – a fenti (2) bekezdés ellenére – megegyezik azoknak a tagállamoknak a számával, amelyek ennek az egyezménynek a szerződő felei. Az Európai Közösség nem szavaz azokban az esetekben, amikor a tagállamai szavaznak, és fordítva.(4) Egyetlen küldöttség tartózkodása nem akadályozza az egyhangú döntés meghozatalát. Ez nem vonatkozik az Európai Közösség küldöttségére. A küldöttségek távolmaradása tartózkodásnak minősül.(5) Az eljárási szabályzat írásbeli eljárást írhat elő.11. cikkA bizottság határozatainak végrehajtása(1) A bizottság ajánlások formájában értesíti a szerződő feleket a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett intézkedésekre vonatkozó döntéseiről, amelyeket a szerződő felek nemzeti joga szerint kell végrehajtani.(2) A bizottság előírhatja, hogy ezeket a határozatokat:a) a szerződő felek ütemezés szerint alkalmazzák;b) összehangolt módon hajtsák végre.(3) A szerződő felek rendszeresen jelentést nyújtanak be a bizottsághoz:a) azokról a törvényi, rendeleti és egyéb intézkedésekről, amelyeket abból a célból hoztak, hogy ennek az egyezménynek a rendelkezéseit a bizottság határozatai alapján végrehajtsák;b) az a) pont értelmében végrehajtott intézkedések eredményeiről;c) az a) pontban említett intézkedések végrehajtásából adódó problémákról.(4) Ha a szerződő fél a bizottság határozatait részben vagy egészben nem tudja végrehajtani, ezt eseti alapon jelenti a bizottság által megadott határidőig és a jelentését megindokolja. Minden egyes küldöttség konzultációra vonatkozó kérelmet nyújthat be, amelyre két hónapon belül válaszolni kell.A szerződő felek jelentései vagy a konzultációk alapján a bizottság dönthet a határozatok végrehajtását segítő intézkedésekről.(5) A bizottság jegyzéket vezet a szerződő felekhez címzett határozatairól. A szerződő felek a jegyzéket évente frissítik a bizottság határozatainak végrehajtásában elért előrehaladás tekintetében, legalább két hónappal a bizottság teljes ülése előtt.12. cikkA bizottság titkársága(1) A bizottság állandó titkársággal rendelkezik, amely végrehajtja a bizottság által rábízott feladatokat, és a titkárságot ügyvezető titkár vezeti.(2) A titkárság székhelyéről a szerződő felek döntenek.(3) Az ügyvezető titkárt a bizottság nevezi ki.13. cikkKöltségek megosztása(1) Minden egyes küldöttség fedezi a bizottságon belüli képviseletének és működési struktúrájának költségeit, és minden egyes szerződő állam fedezi az általa saját területén végrehajtott tanulmányok és lépések költségeit.(2) A szerződő felek között az éves működési költségvetéssel kapcsolatos költségmegosztást a bizottság eljárási és pénzügyi szabályzataiban határozzák meg.14. cikkEgyüttműködés más államokkal, egyéb szervezetekkel és külső szakértőkkel(1) A bizottság együttműködik más kormányközi szervezetekkel és azokhoz ajánlásokat nyújthat be.(2) A bizottság megfigyelőként ismerheti el az alábbiakat:a) a bizottság munkájában érdekelt államok;b) kormányközi szervezetek, amelyek munkája kapcsolódik az egyezményhez;c) nem kormányzati szervezetek, olyan mértékben, amennyiben érdeklődési területük vagy tevékenységük az egyezményre vonatkozik.(3) A bizottság információt cserél a nem kormányzati szervezetekkel olyan mértékben, amennyiben azok érdek- vagy tevékenységi köre érintett. A bizottság az ilyen szervezetekkel különösen azt megelőzően konzultál, hogy megtárgyalná azokat a döntéseket, amelyek jelentős mértékben érinthetik az említett szervezeteket, és az utóbbiakat haladéktalanul tájékoztatja az ilyen döntések meghozataláról.(4) A megfigyelők bármilyen, az egyezmény céljaira vonatkozó információt vagy jelentést benyújthatnak a bizottsághoz. A megfigyelők szavazati jog nélkül meghívhatók a bizottság üléseire.(5) A bizottság konzultálhat az elismert nem kormányzati szervezeteket képviselő szakértőkkel vagy egyéb szakértőkkel, és azokat meghívhatja üléseire.(6) Az együttműködés, a jogosultság és részvétel feltételeit az eljárási és a pénzügyi szabályzatban határozzák meg.15. cikkMunkanyelvekA bizottság munkanyelvei a német, a francia és a holland. A részletes megállapodásokat az eljárási és a pénzügyi szabályzat tartalmazza.16. cikkViták rendezése(1) A szerződő felek között az egyezmény értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákra az érintett felek megoldást keresnek tárgyalás útján vagy az általuk elfogadott bármilyen vitarendezési eljárás által.(2) Ha a vita íly módon nem rendezhető, a felek egyikének kérésére a vitatott kérdést az egyezmény szerves részét képező melléklet rendelkezései szerint választottbíróság elé viszik, kivéve, ha a vitában érintett felek másképpen döntenek.17. cikkHatálybalépésValamennyi szerződő fél értesíti a Svájci Államszövetség kormányát azt követően, hogy végrehajtotta az ezen egyezmény hatálybalépéséhez szükséges eljárásokat. A Svájci Államszövetség kormánya visszaigazolja az értesítések kézhezvételét és értesíti arról a többi szerződő felet. Az egyezmény az utolsó értesítés kézhezvételét követő második hónap első napján lép érvénybe.18. cikkVisszalépés(1) A hatálybalépést követő három év múlva bármely szerződő fél bármikor visszaléphet az egyezméntől a Svájci Államszövetségnek küldött írásos nyilatkozat által.(2) Az egyezménytől történő visszalépés csak az azt követő év végén lép hatályba.19. cikkHatályon kívül helyezés és a hatályos jogszabályok további alkalmazása(1) Ezen egyezmény hatálybalépésével – ennek a cikknek a (2) és (3) bekezdése ellenére – az alábbiak hatályukat vesztik:a) a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodás,b) a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodás kiegészítéséről szóló, 1976. december 3-i kiegészítő megállapodás,c) a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló, 1976. december 3-i egyezmény.(2) A Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodás, az 1976. december 3-i kiegészítő megállapodás és a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló, 1976. december 3-i egyezmény alapján elfogadott határozatok, ajánlások, határértékek és bármilyen egyéb megállapodások jogi természetük változása nélkül hatályban maradnak, kivéve, ha a bizottság azokat kifejezetten hatályon kívül helyezi.(3) Az 1976. december 3-i kiegészítő megállapodással módosított, a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodás 12. cikkében meghatározott éves működési költségvetésre vonatkozó költségmegosztás hatályban marad mindaddig, amíg a bizottság a saját eljárási és pénzügyi szabályzata szerint megállapítja a költségek megosztását.20. cikkEredeti példány és letétbe helyezésEzt az egyezményt, amely francia, holland és német nyelven készült, és amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles, a Svájci Államszövetség Kormányánál helyezik letétbe, amely a szerződő felek részére eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.Kelt Bernben, 1999. április 12-én.Köztársaság Kormánya részéről:a Holland Királyság Kormánya részéről:a Francia Köztársaság Kormánya részéről:a Svájci Államszövetség Kormánya részéről:a Luxemburgi Nagyhercegség Kormánya részéről:az Európai Közösség részéről:--------------------------------------------------MELLÉKLETVÁLASZTOTTBÍRÓSÁG1. A választottbírósági eljárást e melléklet rendelkezései szerint kell végrehajtani, kivéve, ha a vitában álló felek másképpen döntenek.2. A választottbíróság három tagból áll. A felperes és az alperes egyaránt kinevez egy választottbírót; az így kinevezett két választottbíró közös megegyezéssel megállapodik a harmadik választottbíró személyéről, aki betölti a választottbíróság elnöki tisztét.Ha a választottbíróság elnökét a második választottbíró kinevezésétől számított két hónapon belül nem jelölik ki, a Nemzetközi Bíróság elnöke további két hónapon belül választottbírót nevez ki az elsőként eljáró fél kérelmére.3. Ha a vitában álló felek egyike az egyezmény 16. cikkében előírt kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül nem jelöl tagot a választottbíróságba, a másik fél az ügyet a Nemzetközi Bíróság elnöke elé viheti, amely további két hónapon belül kinevezi a választottbíróság elnökét. A kinevezést követően az elnök felkéri a választottbíró kinevezését elmulasztó felet, hogy két hónapon belül pótolja a mulasztását. E határidő végét követően az elnök az ügyet a Nemzetközi Bíróság elnöke elé viszi, aki további két hónapon belül végrehajtja a kinevezést.4. Ha a fent említett ügyek egyikében a Nemzetközi Bíróság elnöke akadályoztatva van vagy a vitában részt vevő felek egyike országának az állampolgára, a választottbíróság elnökét vagy a választottbírót a Bíróság alelnöke vagy a Bíróság legmagasabb tisztséget viselő tagja nevezi ki, aki mentes az akadályoztatástól és nem állampolgára egyik fél országának sem.5. Ezek a rendelkezések mutatis mutandis alapon vonatkoznak a megüresedett tisztségek betöltésére.6. A választottbíróság döntéseit a nemzetközi jog szabályai szerint és különösen ennek az egyezménynek a rendelkezései szerint hozza meg.7. A választottbíróság döntéseit az eljárási és pénzügyi kérdésekben egyaránt a tagok többségi szavazata alapján hozza; a felek által kijelölt választottbírósági tagok egyikének távolmaradása vagy tartózkodása nem akadálya annak, hogy a választottbíróság döntést hozzon. Egyenlő számú szavazat esetén az elnök szavazata dönt. A választottbíróság határozatai kötelezőek a felekre nézve. A felek fedezik az általuk kinevezett választottbíró költségeit, és az egyéb költségeket egyenlő mértékben megosztják egymás között. Egyéb ügyekben a választottbíróság megállapítja eljárási szabályzatát.8. Ha a vitában álló szerződő felek közül csak az egyik tagállama az Európai Közösségnek, amely ugyancsak szerződő fél, a másik fél egyidejűleg átadja a kérelmét annak a tagállamnak és a Közösségnek, amelyek a kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül közösen értesítik arról, hogy a tagállam és a Közösség külön vagy együttesen vesznek részt a vitában. Ha a megadott határidőn belül ez az értesítés nem történik meg, a tagállam és a Közösség egyetlen és ugyanazon félnek tekintendő a vitában e melléklet alkalmazásában. Ugyanez vonatkozik arra az esetre is, amikor a tagállam és a Közösség együttesen felei egy vitatott ügynek.--------------------------------------------------Aláírási JegyzőkönyvA Rajna védelméről szóló egyezmény aláírásakor a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottság küldöttségeinek vezetői megállapodnak az alábbiakban.1. Az egyezmény nem érinti az alábbiakat:a) a Rajna kloridszennyezés elleni védelméről szóló, 1976. december 3-i egyezmény;b) a fent említett egyezményről szóló, 1983. április 29-i/május 13-i levélváltás, amely 1985. július 5-én lépett hatályba;c) a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodásban részt vevő kormányok küldöttségei vezetőinek 1986. december 11-i nyilatkozata;d) a Rajna kloridszennyezés elleni védelméről szóló, 1976. december 3-i egyezmény 1991. szeptember 25-i kiegészítő jegyzőkönyve;e) a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodásban részt vevő kormányok küldöttségei vezetőinek 1991. szeptember 25-i nyilatkozata.2. A "legmodernebb" és a "legjobb rendelkezésre álló módszerek" rokon értelmű kifejezések és ezeket – a "legjobb környezetvédelmi gyakorlat" kifejezéshez hasonlóan – az országhatárokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és hasznosításáról szóló, 1992. március 17-i egyezményben (I. és II. melléklet) és az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló, 1992. szeptember 22-i egyezményben (I. függelék) meghatározottak szerint kell értelmezni.3. A bizottság székhelye a továbbiakban is Koblenzben marad.4. A tagállamok és az Európai Közösség közötti olyan viták rendezése esetében, amely más államot nem érint, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 219. cikkét kell alkalmazni.Kelt Bernben, 1999. április 12-én.Köztársaság Kormánya részéről:a Holland Királyság Kormánya részéről:a Francia Köztársaság Kormánya részéről:a Svájci Államszövetség Kormánya részéről:a Luxemburgi Nagyhercegség Kormánya részéről:az Európai Közösség részéről:--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 10.9.2009
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 239/51
 DIRECTIVE 2009/118/CE DE LA COMMISSION
 du 9 septembre 2009
 modifiant les annexes II à V de la directive 2000/29/CE du Conseil concernant les mesures de protection contre l’introduction dans la Communauté d’organismes nuisibles aux végétaux ou aux produits végétaux et contre leur propagation à l’intérieur de la Communauté
 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,
 vu le traité instituant la Communauté européenne,
 vu la directive 2000/29/CE du Conseil du 8 mai 2000 concernant les mesures de protection contre l’introduction dans la Communauté d’organismes nuisibles aux végétaux et aux produits végétaux et contre leur propagation à l’intérieur de la Communauté (1), et notamment son article 14, deuxième alinéa, points c) et d),
 après avoir consulté les États membres concernés,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 La directive 2000/29/CE prévoit la reconnaissance de certaines zones comme zones protégées.
 (2)
 Certaines régions ou parties de régions d’Autriche ont été provisoirement reconnues zones protégées en ce qui concerne Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. par le règlement (CE) no 690/2008 de la Commission (2). L’Autriche a fourni des informations montrant que la présence d’Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. est actuellement établie dans son territoire. Par conséquent, ces régions ou parties de régions ne doivent plus être reconnues zones protégées.
 (3)
 En Grèce, la Crète et Lesbos ont été reconnues zones protégées en ce qui concerne Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr. La Grèce a fourni des informations montrant que la présence de Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr est actuellement établie dans ces régions. La Crète et Lesbos ne doivent donc plus être reconnues zones protégées en ce qui concerne cet organisme nuisible.
 (4)
 À la suite de modifications apportées précédemment à la directive 2000/29/CE, certains des renvois de l’annexe IV de cette directive, ainsi qu’une référence à une zone protégée, sont devenues obsolètes et doivent être supprimés.
 (5)
 Plusieurs codes de la nomenclature combinée désignant le bois et les ouvrages en bois ont été modifiés par le règlement (CE) no 1031/2008 de la Commission (3). Il est nécessaire d’adapter la directive 2000/29/CE à ces évolutions techniques.
 (6)
 Il convient donc de modifier les annexes II à V de la directive 2000/29/CE en conséquence.
 (7)
 Les mesures prévues par la présente directive sont conformes à l’avis du comité phytosanitaire permanent,
 A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE:
 Article premier
 Les annexes II à V de la directive 2000/29/CE sont modifiées conformément à l’annexe de la présente directive.
 Article 2
 Les États membres adoptent et publient, au plus tard le 30 novembre 2009, les dispositions législatives, réglementaires et administratives nécessaires pour se conformer à la présente directive. Ils communiquent immédiatement à la Commission le texte de ces dispositions ainsi qu’un tableau de correspondance entre ces dispositions et la présente directive.
 Ils appliquent ces dispositions à partir du 1er décembre 2009.
 Lorsque les États membres adoptent ces dispositions, celles-ci contiennent une référence à la présente directive ou sont accompagnées d’une telle référence lors de leur publication officielle. Les modalités de cette référence sont arrêtées par les États membres.
 Article 3
 La présente directive entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
 Article 4
 Les États membres sont destinataires de la présente directive.
 Fait à Bruxelles, le 9 septembre 2009.
 Par la Commission
 Androulla VASSILIOU
 Membre de la Commission
 (1) JO L 169 du 10.7.2000, p. 1.
 (2) JO L 193 du 22.7.2008, p. 1.
 (3) JO L 291 du 31.10.2008, p. 1.
 ANNEXE
 Les annexes II à V de la directive 2000/29/CE sont modifiées comme suit:
 1)
 À l’annexe II, la partie B est modifiée comme suit:
 a)
 Sous la rubrique b), point 2, troisième colonne, zones protégées, les mots «A [Burgenland, Carinthie, Basse-Autriche, Tyrol (district de Lienz), Styrie et Vienne],» sont supprimés.
 b)
 Sous la rubrique c), point 0.1, troisième colonne, zones protégées, les mots «EL, (Crète, Lesbos),» sont supprimés.
 2)
 À l’annexe III, la partie B est modifiée comme suit:
 a)
 Au point 1, seconde colonne, zones protégées, les mots «A [Burgenland, Carinthie, Basse-Autriche, Tyrol (district de Lienz), Styrie et Vienne],» sont supprimés.
 b)
 Au point 2, seconde colonne, zones protégées, les mots «A [Burgenland, Carinthie, Basse-Autriche, Tyrol (district de Lienz), Styrie et Vienne],» sont supprimés.
 3)
 L’annexe IV est modifiée comme suit:
 a)
 La partie A est modifiée comme suit:
 i)
 Au chapitre I, point 16.5, seconde colonne, exigences particulières, première phrase, les mots «aux points 2 et 3 de la partie B de l’annexe III et» sont supprimés.
 ii)
 Au chapitre I, point 46, seconde colonne, exigences particulières, première phrase, le chiffre «45» est supprimé.
 b)
 La partie B est modifiée comme suit:
 i)
 Aux points 1, 2, 3, 4, 5 et 6, deuxième colonne, exigences particulières, première phrase, les mots «points 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 et 7 de la partie A, chapitre I, de l’annexe IV» sont remplacés par «points 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5, 1.6 et 1.7 de la partie A, chapitre I, de l’annexe IV».
 ii)
 Aux points 6.3 et 14.9, troisième colonne, zones protégées, les mots «EL, (Crète, Lesbos)» sont supprimés.
 iii)
 Au point 14.9, troisième colonne, zones protégées, le mot «DK» est supprimé.
 iv)
 Au point 21, troisième colonne, zones protégées, les mots «A [Burgenland, Carinthie, Basse-Autriche, Tyrol (district de Lienz), Styrie et Vienne],» sont supprimés.
 v)
 Au point 21.3, troisième colonne, zones protégées, les mots «A [Burgenland, Carinthie, Basse-Autriche, Tyrol (district de Lienz), Styrie et Vienne],» sont supprimés.
 4)
 L’annexe V est modifiée comme suit:
 a)
 Dans la partie A, point I.1.7.b), première colonne du tableau, code NC, le code «ex 4401 30 90» est remplacé par le code «ex 4401 30 80».
 b)
 Dans la partie B, point I.6.b), la quatrième désignation
 «4401 30 10
 Sciures»
 est remplacée par le texte suivant:
 «ex 4401 30 40
 Sciures, non agglomérées sous forme de bûches, briquettes, boulettes ou sous formes similaires»
 c)
 Dans la partie B, point I.6.b), première colonne du tableau, code NC, le code «ex 4401 30 90» est remplacé par le code «ex 4401 30 80».