text:
 |
 52013PC0409
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas /* COM/2013/0409 final - 2013/0187 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Eelkõige määruses (EÜ) nr 216/2008 sätestatud
 Euroopa Lennundusohutusameti (EASA)[1]
 raamistiku areng on tihedalt seotud ühtse Euroopa taeva algatuse arenguga.
 Ühtse Euroopa taeva algatuse eesmärk on suurendada aeronavigatsiooniteenuseid
 osutava sektori reformi abil Euroopa õhuruumi korralduse ja juhtimise üldist
 tõhusust. Algatuse arendamiseks on vastu võetud kaks laiaulatuslikku
 õigusaktide paketti – ühtse Euroopa taeva esimene ja teine õigusaktide pakett,
 mis sisaldavad nelja määrust, st määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004,
 (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004[2];
 samuti hõlmab algatus Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi
 (SESAR)[3]
 projekti kohast laiaulatuslikku aeronavigatsiooniteenuste osutamise vahendite
 ja süsteemide ajakohastamise projekti.
 2009. aastal laiendati määrusega (EÜ) nr
 1108/2009 EASA pädevust, et see hõlmaks lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenuseid (ATM/ANS). Kuigi see viitas ka lennuliikluse
 korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste tehnilise reguleerimise mitmesuguste
 elementide viimisele EASA pädevusse, ei tehtud asjakohaseid muudatusi ühtse
 Euroopa taeva algatust käsitlevasse nelja määrusse üheaegselt. Selle asemel
 eelistasid Euroopa Parlament ja nõukogu jätta vastavad juba kehtivad pädevused
 neljas eelnimetatud, ühtset Euroopa taevast käsitlevas määruses muutmata, et
 tagada vanalt õigusraamistikult uuele ülemineku sujuvus ja toetada ideed, mille
 kohaselt uus EASA-põhine raamistik peaks lähtuma kehtivatest ühtse Euroopa
 taeva põhimõtetest.
 Seadusandjad lisasid kõnealuse kattuvusega
 seotud probleemi lahendamiseks määrusse (EÜ) nr 216/2008 uue artikli 65a.
 Kõnealuse artikli kohaselt tuleb komisjonil teha ettepanek muuta ühtse Euroopa
 taeva algatust käsitlevat nelja määrust, et võtta arvesse määruse (EÜ) nr
 216/2008 nõudeid.
 Teiseks valitseb ühest küljest kõigi muude
 EASA raamistikku kuuluvate lennundusvaldkondade (lennukõlblikkus, meeskonna
 litsentsimine, lennutegevus jne) ja teisest küljest lennuliikluse korraldamise
 (ATM/ANS) puhul kasutatavate lähenemisviiside vahel üldisem vastuolu. Üldise
 lähenemisviisi kohaselt kuuluvad kõik tehnilised normid kooskõlas määruse (EÜ)
 nr 216/2008 artikli 2 eesmärkidega EASA pädevusse ja majandusliku
 reguleerimisega tegeleb komisjon. Lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenuste (st ühtse Euroopa taeva) puhul aga on olukord
 mitmekesisem, sest tehniliste normide allikad on erinevad[4]. Seetõttu oleks kasulik tagada
 ühtlustatud lähenemisviis kõnealusele olulisele reguleerimisvaldkonnale, et
 kõik konsultatsioonid oleksid ühtviisi põhjalikud, kõik eeskirjad oleksid
 ühesuguse ülesehitusega ja samade eesmärkide teenistuses, mis muudaks kergemaks
 eeskirjade kohaldamise eest vastutavate isikute töö, ning et oleks tagatud
 SESARi algatusest tuleneva eelseisva tehnoloogiliste uuenduste laine
 koordineeritud rakendamine nii õhus kui ka maapinnal asuvate seadmete ja seal
 toimuvate protseduuride puhul.
 Kõnealuse õigusliku algatuse eesmärk on
 kõrvaldada kattuvused ühtse Euroopa taeva ja EASA määruste vahel ning
 lihtsustada ja muuta selgemaks piiri EASA ja ühtse Euroopa taeva
 õigusraamistike vahel, et täita artiklis 65a sätestatud nõue. Eelnimetatud
 eesmärgist lähtuv muudatusettepanek toetab ka poliitilist eesmärki, mille
 kohaselt tuleb tagada komisjoni, EASA ja EUROCONTROLi organisatsiooni
 ülesannete selge eristamine, kusjuures komisjon peaks keskenduma majanduslikule
 ja tehnilisele reguleerimisele, EASA tegutseks komisjoni esindajana tehniliste
 normide koostamise ja järelevalve valdkonnas ning EUROCONTROL keskenduks
 käitamisalastele ülesannetele, mis on toetuvad eelkõige võrgu haldaja
 kontseptsioonile[5].
 Lisaks sellele, et ühtse Euroopa taeva uuesti
 sõnastatud õigusaktist jäetakse välja ühtse Euroopa taeva sätteid, tuleb teha
 mõningaid kohandusi ka määruses (EÜ) nr 216/2008, sest kõnealuse määruse tekst
 põhines varem teatavates ühtse Euroopa taeva sätetes – eelkõige
 koostalitlusvõime valdkonnas – kasutatud terminoloogial, mistõttu tuleb nüüd
 ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevast neljast määrusest välja jäetav
 terminoloogia kasutusele võtta määruses (EÜ) nr 216/2008.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA
 KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat on
 koostanud mõjuhinnangu, et toetada ühtse Euroopa taeva tõhususe, ohutuse ja konkurentsivõime
 suurendamist käsitlevaid seadusandlikke ettepanekuid. Käesolevasse paketti
 kuuluvate määruse (EÜ) nr 216/2008 muudatuste eesmärk on tegeleda
 probleemidega, mis jäid lahendamata kõnealuse määruse varasemal muutmisel
 määrusega (EÜ) nr 1108/2009, eelkõige seoses artikliga 65a; kõnealuseid
 muudatusi on käsitletud 2008. aasta mõjuhinnangus, mis koostati enne määruse
 (EÜ) nr 1108/2009 heakskiitmist.
 Kuigi ei ole toimunud ühtegi konkreetselt
 EASAga seotud muudatusi käsitlevat konsultatsiooni, korraldati 2012. aasta
 septembrist detsembrini liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi veebisaidil
 kolmekuuline avalik konsultatsioon seoses ühtse Euroopa taeva muudatustega.
 Lisaks korraldati kaks kõrgetasemelist üritust – konverents Limassolis ja
 arutelu Brüsselis – ning kõnealuse algatuse ettevalmistamiseks on toimunud ka
 mitmeid kahepoolseid kohtumisi kõikide asjaomaste sidusrühmadega. EASA rolli
 küsimus tõstatati ka kõnealuste ürituste käigus ja sidusrühmad väljendasid
 vajadust tagada tehniliste normide kooskõlastatum koostamine.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 3.1. Reguleerimisala (määruse (EÜ)
 nr 216/2008 artikkel 1)
 Kuigi tavapäraselt on liidu pädevus sõjalistes
 küsimustes olnud vägagi piiratud, on ühtse Euroopa taeva puhul lähtutud
 sõjaliste ja tsiviilküsimuste eristamisel traditsiooniliselt põhimõttest, et
 kui lennujaama või marsruudikeskuse teenuseosutaja teenindab peamiselt (st enam
 kui 50 % ulatuses) tsiviillende, siis peaks kõnealune teenuseosutaja järgima
 samu eeskirju, mis kehtivad teistele teenuseosutajatele. Sõjalennundusega
 seotud õhuruumikasutajatel on samas olnud võimalus valida, kas järgida lendude
 puhul ICAO ja ühtse Euroopa taeva eeskirju (määratletud kui üldise
 lennuliikluse eeskirjad). Samuti võisid kõnealused õhuruumikasutajad tegutseda
 ilma eelnimetatud eeskirju järgimata, kui teatasid, et konkreetne tegevus on
 operatiivlend, mille puhul ühtse Euroopa taeva eeskirjad nendele
 õhuruumikasutajatele ei kehti. Sellise eristamise abil on tagatud
 tsiviillennuliikluse ohutus, kuid sõjaväel on võimalus tegutseda oma missiooni
 vajadustest lähtuvalt. Määruse (EÜ) nr 1108/2009 vastuvõtmise tulemusena tekkis
 vastuolu ühtse Euroopa taeva ja EASA eeskirjade vahel ning sai võimalikuks
 näiteks selline olukord, kus ühtse Euroopa taeva eeskirjade alusel tuli teenusepakkuja
 ja tema lennujuhid sertifitseerida, samas kui EASA eeskirjadest lähtuvalt ei
 olnud nende sertifitseerimine vajalik. Käesoleva muudatusettepanekuga viiakse
 EASA algmääruse (EÜ) nr 216/2008 ja ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevate
 määruste (EÜ) nr 549–552/2004 reguleerimisalad selliste vastuolude vältimiseks
 omavahel vastavusse ning taastatakse seega eeskirjade kohaldamine vastavalt
 ettenähtud kontseptsioonile, mille kohaselt peab teenuseosutaja järgima ELi
 eeskirju, kui enam kui 50 % tema teenindatavast lennuliiklusest tegutseb üldise
 lennuliikluse eeskirjadest lähtuvalt.
 3.2. Eesmärgid (artikkel 2)
 Lennuliikluse korraldamise üldkava (SESAR[6]) arendamiseks ja rakendamiseks
 tuleb võtta reguleerivaid meetmeid seoses mitmesuguste lennundusprobleemidega.
 Varem on tekkinud probleeme eeskirjade koordineerimisel ja ühtlustamisel (nt
 lennuliikluse korraldamise ja lennukõlblikkuse puhul), sest ei ole olnud
 keskset koordinaatorit, kes oleks taganud eri osaliste koostatud eeskirjade
 kavandite omavahelise vastavuse. Kõnealune probleem eksisteerib ainult
 lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas, sest EASA
 koostab ja koordineerib kõik tehnilised normid, samas kui lennuliikluse
 korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste eeskirjad on endiselt jagunenud kahe
 raamistiku vahel. Artikli 2 muudatusettepanekus on rõhutatud, et lennuliikluse
 korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuseid tuleks käsitleda samamoodi nagu
 teisi valdkondi. Täpsemalt peaks EASA komisjoni tehniliste normide koostamisel
 toetades rakendama tasakaalustatud lähenemisviisi ning reguleerima eri
 tegevusalasid lähtuvalt nende eripärast, vastuvõetavast ohutustasemest ja
 kasutajate puhul kindlaksmääratud riskide hierarhiast, et tagada lennunduse
 igakülgne ja koordineeritud areng.
 3.3. Deklaratsioonid (alates
 artiklist 3 läbivalt kogu määruses)
 Määrusega (EÜ) nr 1108/2009 lubati teatavate
 lennuinfoteenuste puhul teenuseosutajatel sertifitseerimisprotsessi läbimise
 asemel kasutada ise kohustuste täitmise võimest teatamise võimalust. Määruse
 (EÜ) nr 216/2008 teksti on läbivalt kohandatud, et kõnealust võimalust arvesse
 võtta kõikjal, kus sertifitseerimist on mainitud.
 3.4. Mõisted (artikkel 3)
 Eesmärgiga hõlmata ühtset Euroopa taevast
 käsitleva nelja määruse (määrused (EÜ) nr 549–552/2004) kehtetuks tunnistamist,
 viia kaks raamistikku omavahel vastavusse ja muuta selgemaks määruse (EÜ) nr
 216/2008 tekst, on kohandatud mõistete „kvalifitseeritud üksus” ja
 „lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenused” määratlusi. Lisaks on
 ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevatest määrustest kõnealusesse määrusse üle
 võetud mõistete „lennuliikluse korraldamise üldkava” ja „üldine lennuliiklus”
 määratlused.
 3.5. Lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenused (artikkel 8b)
 Artiklit 8b on muudetud, et ühtlustada selle
 sõnastus ettepanekuga tunnistada kehtetuks määrus (EÜ) nr 552/2004 ning tagada
 seega, et koostalitlusvõime määruses (EÜ) nr 552/2004 sätestatud põhimõtted ja
 kontseptsioonid jäävad samaks.
 3.6. Olulised nõuded (Vb lisa)
 Punkti 2 alapunkti c alapunktis iv on
 parandatud viga, et viia tekst uuesti vastavusse Rahvusvahelise
 Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) sätetega ja kehtivate ELi
 eeskirjadega. Kõnealune viga oli tahtmatult tehtud määruse (EÜ) nr 1108/2009
 koostamisel. Veast tulenes teostamatu nõue, mille kohaselt lennujuhid oleks
 pidanud tagama õhusõidukite piisava kauguse takistustest isegi siis, kui need
 asusid väljaspool lennuvälja manööverdusala.
 Teiseks on punkti 2 alapunktidesse g ja h ning
 punktile 3 lisatud määrusest (EÜ) nr 552/2004 pärinev tekst, rõhutamaks
 asjaolu, et kõnealuste küsimuste reguleerimisel kasutatud lähenemisviisi ei
 muudeta praegusega võrreldes tarbetult. Kõnealused täiendused ei muuda
 õigusakti reguleerimisala, kuid viivad omavahel veelgi suuremasse vastavusse
 ühtse Euroopa taeva ja EASA raamistikud.
 3.7. Muu
 Tehtud on mitmeid väikesi trükivigade
 parandusi (nt artiklis 7) ja eeskirjades on tehtud mõned väikesed keelelised
 muudatused sellistel juhtudel (artiklites 9, 19 ja 33), kus tekst ei kajastanud
 pärast määruse varasemat muutmist tegelikku olukorda. Lisaks on mõned väikesed
 muudatused tehtud läbivalt (nt artiklites 52 ja 59 ning Vb lisas), et vältida
 2004. aastast kehtivate ühtse Euroopa taeva algatuse põhimõtete soovimatut
 muutmist.
 Samuti on määrus viidud vastavusse Euroopa
 Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 ning määrusega (EÜ) nr 182/2011
 kehtestatud korraga, mis reguleerib rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide
 kasutamist. Lisaks on määrusele lisatud ametite alusaktide kokkulepitud
 standardsätete elemendid kooskõlas komisjoni 2012. aasta juuli tegevuskavaga
 Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni
 detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühisavalduse rakendamiseks. Kõnealuse
 kokkuleppega on muu hulgas ette nähtud kõikide ELi ametite nimede
 standardimine, millest tulenevalt saab EASA uueks nimeks „Euroopa Liidu
 Lennuamet” (EAA).
 4. TÄIENDAV TEAVE
 Kuna ühtset Euroopa taevast käsitleva nelja
 määruse (määrused nr 549–552/2004) uuestisõnastamise ettepaneku kohta on
 koostatud eraldi seletuskiri, sisaldab käesolev dokument peamiselt muudatusi,
 mis on tuleb teha määruses (EÜ) nr 216/2008, et tagada kehtiva ühtse Euroopa
 taeva lähenemisviisi järjepidevus pärast ühtset Euroopa taevast käsitleva nelja
 määruse kohandamist kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikliga 65a.
 2013/0187 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008
 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste
 valdkonnas
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 riikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[7],
 võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,
 tegutsedes seadusandliku tavamenetluse
 kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Et võtta arvesse Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1108/2009
 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse
 korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse
 kehtetuks direktiiv 2006/23/EÜ)[8]
 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr
 1070/2009 (millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ)
 nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi
 toimivust ja jätkusuutlikkust)[9]
 tehtud muudatusi, on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008.
 aasta määruse (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna
 ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet) sisu vastavusse
 viia Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 549/2004
 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)),[10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 550/2004 (aeronavigatsiooniteenuste
 osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus)),[11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 551/2004 (õhuruumi korraldamise ja
 kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus))[12] ning Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 552/2004 (Euroopa
 lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus))[13].
 (2) Lennuliikluse korraldamise
 üldkava arendamiseks ja rakendamiseks tuleb võtta reguleerivaid meetmeid
 mitmesugustes lennundusvaldkondades. Amet peaks komisjoni tehniliste normide
 koostamisel toetades rakendama tasakaalustatud lähenemisviisi ning reguleerima
 eri tegevusalasid lähtuvalt nende eripärast, vastuvõetavast ohutustasemest ja
 kasutajate puhul kindlaksmääratud riskide hierarhiast, et tagada lennunduse
 igakülgne ja koordineeritud areng.
 (3) Et lennukõlblikkust,
 keskkonnakaitset, piloote, lennutegevust, lennuvälju, lennuliikluse
 korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuseid, lennujuhte, kolmandate riikide
 ettevõtjaid, järelevalvet ja jõustamist, paindlikkust, trahve ja
 karistusmakseid ning lõive ja tasusid käsitlevate sätete muutmisel või
 täiendamisel oleks võimalik arvesse võtta tehnilisi, teaduslikke,
 käitamisalaseid või ohutusega seotud vajadusi, tuleks delegeerida komisjonile
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte.
 On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi
 asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks
 delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste
 dokumentide üheaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile
 ja nõukogule.
 (4) Selleks et tagada käesoleva
 määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda
 rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011,
 millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
 läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste
 teostamise suhtes.
 (5) Komisjon peaks nõuetekohaselt
 põhjendatud juhtudel võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, kui
 see osutub vajalikuks lennuväljadele tehtavate erandite ja paindlikkussätete
 mittelubamise otsustega seotud tungiva kiireloomulisuse tõttu.
 (6) Teatavad ameti juhtimist
 käsitlevad põhimõtted tuleks viia kooskõlla liidu detsentraliseeritud asutusi
 käsitleva ühise lähenemisviisiga, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon
 kinnitasid 2012. aasta juulis.
 (7) Seepärast tuleks määrust (EÜ)
 nr 216/2008 vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määrust (EÜ) nr 216/2008 muudetakse
 järgmiselt.
 (1)
 Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
 i) punkt b asendatakse järgmisega:
 „b) lõike 1 punktides c ja d osutatud lennuväljade
 ja nende osade ning seadmete, personali ja organisatsioonide suhtes, mida
 kontrollib ja kasutab sõjavägi, kui nende teenindatavad lennud on eelkõige muu
 kui üldine lennuliiklus;
 ii) punkti c esimene lause asendatakse järgmisega:
 „lõike 1 punktides e ja f osutatud lennuliikluse
 korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste, sealhulgas süsteemide ja
 koostisosade, personali ja organisatsioonide suhtes, mida pakub või teeb
 kättesaadavaks sõjavägi eelkõige lendude jaoks, mis ei ole üldine lennuliiklus.
 (b)
 lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, tagavad
 liikmesriigid, et lõike 1 kohaldamisalasse mittekuuluvate üldisele
 lennuliiklusele avatud sõjaväerajatiste või sõjaväelaste poolt üldise
 lennuliikluse jaoks osutatavate teenuste ohutuse tase on vähemalt samaväärne
 tasemega, mis on ette nähtud Va ja Vb lisas määratletud oluliste nõuetega.”
 (2)
 Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 Lõikele 2 lisatakse punktid g ja h:
 „g) lennuliikluse korraldamise üldkava arendamise
 ja rakendamise toetamine;
 h) tsiviillennunduse reguleerimine viisil, mis
 kõige paremini toetab selle arendamist, tulemuslikkust, koostalitlusvõimet ja
 ohutust viisil, mis on vastavuses iga konkreetse tegevuse iseloomuga.”
 (b)
 lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:
 „c) sõltumatu Euroopa Liidu Lennuameti (edaspidi
 „amet”) loomine;”
 (3)
 Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 punkt a asendatakse järgmisega:
 „pidev järelevalve” – toimingud, millega
 kontrollitakse sertifikaadi väljaandmise aluseks olnud või deklaratsiooniga hõlmatud
 tingimuste täitmist kõnealuse sertifikaadi või deklaratsiooni kogu kehtivusaja
 jooksul, ning võimalikud kaitsemeetmed; ”
 (b)
 Punkt da asendatakse järgmisega:
 „da) „lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenuste koostisosad” – ühtse Euroopa taeva rakendamist
 käsitleva määruse [Pb please insert No of the recast SES Regulation] artikli 2
 punktis 18 määratletud koostisosad;”
 (c)
 lisatakse punkt ea:
 „ea) „deklaratsioon” — lennuliikluse korraldamise
 ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas mis tahes kirjalik kinnitus:
 –
 mille on süsteemide ja koostisosade vastavuse või
 sobivuse kohta esitanud lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste
 süsteemide ja komponentide tootmise ja hooldusega tegelev organisatsioon;
 –
 mille on esitanud teenuseosutaja kasutusele võetava
 teenuse või süsteemi vastavuse kohta kehtivatele nõuetele;
 –
 mis käsitleb teatavate lennuinfoteenustega seotud
 kohustuste täitmiseks vajalikke võimeid ja vahendeid.”
 (d)
 punkt f asendatakse järgmisega:
 „f) „kvalifitseeritud üksus” – organ, kellele
 amet või riiklik lennuasutus võib oma kontrolli all ja vastutusel anda
 konkreetse sertifitseerimise või järelevalvega seotud ülesandeid;”
 (e)
 punktid q ja r asendatakse järgmisega:
 „q) lennuliikluse korraldamine ja
 aeronavigatsiooniteenused" – määruse (EÜ) nr [Pb please insert No of the
 recast SES Regulation] artikli 2 punktis 10 määratletud lennuliikluse
 korraldamise teenused ja kõnealuse määruse artikli 2 punktis 4 määratletud
 aeronavigatsiooniteenistused, sealhulgas kõnealuse määruse artiklis 17 osutatud
 võrguhaldusteenused ning teenused, mida osutatakse ohutuse seisukohast olulise
 aeronavigatsioonialase teabe koostamise, töötlemise, vormindamise ja
 edastamisega üldise lennuliikluse jaoks;
 „r) „lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenuste süsteem” – määruse (EÜ) nr [Pb please insert No of
 the recast SES Regulation] artikli 2 punktis 33 määratletud seadmete ja
 süsteemide mis tahes kombinatsioon;”
 (f)
 lisatakse punktid t ja u:
 „t) „üldine lennuliiklus” – kogu
 tsiviilõhusõidukite liiklus, samuti kogu riiklike õhusõidukite (sealhulgas
 kaitseväe-, tolli- ja politseiõhusõidukite) liiklus, kui see toimub kooskõlas
 ICAO protseduuridega;
 u) „lennuliikluse korraldamise üldkava” – nõukogu
 määruse (EÜ) nr 219/2007[14]
 artikli 1 lõike 2 kohaselt nõukogu otsusega 2009/320/EÜ[15] kinnitatud kava.”
 (4)
 Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõige 3b asendatakse järgmisega:
 „Erandina lõikest 3a võivad liikmesriigid
 otsustada teha erandi käesoleva määruse sätetest lennuvälja puhul, mis:
 –
 teenindab aastas kuni 10 000 reisijat; ja
 –
 teenindab kuni 850 lastimistoimingut aastas,
 tingimusel, et kõnealune erand on kooskõlas
 käesoleva määruse üldiste ohutuseesmärkide ja muude liidu õiguse sätetega.
 Komisjon hindab, kas esimeses lõigus nimetatud
 tingimus on täidetud, ning kui ta leiab, et see nii ei ole, võtab vastu
 vastavasisulise otsuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
 artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud
 kiireloomulistel ohutusega seotud juhtudel võtab komisjon kooskõlas artikli 65
 lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.
 Asjaomane liikmesriik tühistab erandi pärast
 teises lõigus osutatud otsusest teatamist.”
 (b)
 lõike 3c esimene lause asendatakse järgmisega:
 „3c. Asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluva
 territooriumi õhuruumis ning õhuruumis, mille suhtes liikmesriigid kohaldavad
 määrust (EÜ) nr [Pb please insert No of the recast SES Regulation], vastavalt
 kõnealuse määruse artikli 1 lõikele 4 toimuv lennuliikluse korraldamine ning
 osutatavad aeronavigatsiooniteenused peavad vastama käesoleva määruse
 nõuetele.”
 (5)
 Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõike 2 punktis d asendatakse esimene lause
 järgmisega: „Toodete, osade ja seadmete hooldamise ning jätkuva
 lennukõlblikkuse tagamise eest vastutavad organisatsioonid peavad näitama, et
 neil on võimed ja vahendid oma volitustega seotud kohustuste täitmiseks.”
 (b)
 lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „Seoses artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja c
 osutatud õhusõidukite lennukõlblikkusega antakse komisjonile õigus võtta vastu
 artikli 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate
 üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:
 a) tootele kohaldatava tüübisertifitseerimise
 aluse kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused;
 b) osadele ja seadmetele kohaldatavate üksikasjalike
 lennukõlblikkusnõuete kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused;
 c) piiratud lennukõlblikkussertifikaadi
 kõlblikele õhusõidukitele kohaldatavate üksikasjalike lennukõlblikkusnõuete
 kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused;
 d) toodete jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks
 vajaliku kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise tingimused ning
 kõnealuse kohustusliku teabe nõude täitmise alternatiivsete meetodite
 heakskiitmise tingimused;
 e) tüübisertifikaatide, piiratud
 tüübisertifikaatide, tüübisertifikaatide muudatuste, täiendavate
 tüübisertifikaatide, remondiprojektide kinnituste, üksikute
 lennukõlblikkussertifikaatide, piiratud lennukõlblikkussertifikaatide,
 lennulubade ning toodetele, osadele ja seadmetele antavate sertifikaatide
 väljaandmise, jätkamise, parandamise, peatamise või tühistamise tingimused,
 sealhulgas:
 i) nimetatud sertifikaatide kehtivusaja ning,
 piiratud kehtivusaja korral, sertifikaatide uuendamisega seotud tingimused;
 ii) lennulubade väljaandmise piirangud. Need
 piirangud seonduvad eelkõige järgmisega:
 –
 lennu eesmärk;
 –
 lennuks kasutatav õhuruum;
 –
 lennumeeskonna kvalifikatsioon;
 –
 meeskonda mittekuuluvate isikute vedu;
 iii) lennukid, millele võib välja anda piiratud
 lennukõlblikkussertifikaate, ja seonduvate piirangud;
 iv) kasutamissobivust käsitlevad andmed,
 sealhulgas:
 –
 hooldustööde lennundustehniliste töötajate
 tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava, millega tagatakse vastavus
 lõike 2 punkti f nõuetele;
 –
 pilootide tüübipädevuse koolituse miinimumõppekava
 ja seonduvate lennutreeningseadmete võrdlusandmed, millega tagatakse vastavus
 artiklile 7;
 –
 minimaalvarustuse üldloetelu;
 –
 salongipersonali seisukohalt olulised õhusõiduki
 tüüpi käsitlevad andmed;
 –
 ja konkreetse lennutegevuse liigi täiendavad lennukõlblikkuse
 nõuded, millega toetatakse õhusõiduki lennukõlblikkuse ja ohutuse jätkuvat
 täiustamist;
 f) organisatsioonidele lõike 2
 punktidega d, e ja g ette nähtud tunnustuse andmise, selle
 jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ning
 tingimused, mille puhul nimetatud tunnustust ei ole tarvis taotleda;
 g) lõike 2 punkti f järgselt
 vajalike personalisertifikaatide väljaandmise, jätkamise, muutmise, peatamise
 või tühistamise tingimused;
 h) sertifikaadiomanike kohustused;
 i) lõikega 2 või 4 hõlmamata, lõikes 1 osutatud
 õhusõidukite ning artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud õhusõidukite vastavus
 olulistele nõuetele;
 j) toodete, osade ja seadmete hooldamise ning
 jätkuva lennukõlblikkuse tagamise tingimused;
 Seoses artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja c
 osutatud õhusõidukite lennukõlblikkusega antakse komisjonile õigus artikli 65b
 kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada I lisa juhul, kui see on
 vajalik lennukõlblikkusega seotud tehniliste, käitamisalaste või teaduslike
 arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil see on vajalik
 artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.”
 (6)
 Artikli 6 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
 „2. Komisjonile antakse õigus muuta artikli 65b
 kohaste delegeeritud õigusaktidega lõikes 1 osutatud nõudeid, et viia need
 vastavusse Chicago konventsiooni ja selle lisade muudatustega, mis jõustuvad
 pärast käesoleva määruse jõustumist ja muutuvad kohaldatavaks kõikides
 liikmesriikides.
 3. Komisjonil on õigus kehtestada artikli 65b
 kohaste delegeeritud õigusaktidega lõikes 1 osutatud nõudeid täiendavaid
 üksikasjalikke eeskirju, kui see on vajalik keskkonnakaitse ühtse kõrge taseme
 tagamiseks, tuginedes vajaduse korral lõikes 1 osutatud 16. lisa liidetes
 sätestatule.”
 (7)
 Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõike 2 neljas lõik asendatakse järgmisega:
 „Olenemata kolmandast lõigust, võib üldarst, kes
 on piisavalt tuttav lennuloa taotleja terviseseisundi üksikasjadega,
 harrastuspiloodi lennundusloa puhul tegutseda lennundusarstina, kui see on
 lubatud siseriiklike õigusnormidega. Komisjon võtab vastu üksikasjalikud
 eeskirjad, mis käsitlevad üldarsti tegevust lennundusarsti asendajana ning
 tagavad eelkõige ohutustaseme säilitamise. Kõnealused rakendusaktid võetakse
 vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 3 viidatud menetlusega.”
 (b)
 lõike 2 kuues lõik asendatakse järgmisega:
 „Artikli 4 lõike 1 punktides b või c nimetatud
 õhusõidukite käitamisega seotud pilootide puhul võib teises ja kolmandas lõigus
 kehtestatud nõuete täitmiseks aktsepteerida kolmanda riigi poolt või nimel
 väljastatud lennunduslube ja tervisetõendeid.”
 (c)
 lõike 6 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
 „Seoses artikli 4 lõike 1
 punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud
 pilootidega, samuti kõnealuste pilootide koolituse, testimise, kontrollimise ja
 tervisekontrolliga seotud lennutreeningseadmete, isikute ja organisatsioonidega
 antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b kohaseid delegeeritud
 õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:”
 (d)
 lõike 6 punkt d asendatakse järgmisega:
 „d) pilootide kehtivate riiklike lennunduslubade
 ning pardamehaanikute riiklike lubade pilootide lennulubadeks konverteerimise
 tingimused, samuti riiklike tervisetõendite konverteerimise tingimused;”
 (e)
 lõike 6 punkt f asendatakse järgmisega:
 „f) II lisa
 punkti a alapunktis ii ning II lisa punktides d ja
 h osutatud õhusõidukite pilootide (kui kõnealuseid õhusõidukeid
 kasutatakse äriliseks lennutegevuseks) vastavus III lisas sätestatud
 asjakohastele olulistele sätetele.”
 (f)
 lõike 6 lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
 „Seoses artikli 4 lõike 1
 punktides b ja c nimetatud õhusõidukite käitamisega seotud
 pilootidega, samuti kõnealuste pilootide koolituse, testimise, kontrollimise ja
 tervisekontrolliga seotud lennutreeningseadmete, isikute ja organisatsioonidega
 antakse komisjonile õigus artikli 65b kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta
 või täiendada III lisa juhul, kui see on vajalik lennunduslubadega seotud
 tehniliste, käitamisalaste või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel
 põhjustel, ja määral, mil see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide
 saavutamiseks.”
 (8)
 Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõike 5 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
 „Seoses artikli 4 lõike 1 punktides b ja c
 osutatud õhusõidukite käitamisega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli
 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate
 üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:”
 (b)
 lõike 5 punkt g asendatakse järgmisega:
 „g) II lisa punkti a alapunktis ii ning punktides
 d ja h osutatud õhusõidukite käitamise (kui kõnealuseid õhusõidukeid
 kasutatakse äriliseks lennutegevuseks) vastavus IV lisas ja vajaduse korral Vb
 lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele.”;
 (c)
 lõikele 5 lisatakse punktid h ja i:
 „h) tingimused ja menetlused, mille korral
 erilendude jaoks on vaja luba;
 i) tingimused, mille korral vastavalt
 artikli 22 lõikele 1 tuleb ohutuse huvides lennutegevus keelata, seda
 piirata või seada sellele tingimused.”
 (d)
 lõike 5 lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
 „Seoses artikli 4 lõike 1 punktides b ja c
 nimetatud õhusõidukite käitamisega antakse komisjonile õigus artikli 65b
 kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada IV lisa ja vajaduse
 korral Vb lisa juhul, kui see on vajalik lennutegevusega seotud tehniliste, käitamisalaste
 või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil
 see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.”
 (9)
 Artiklit 8a muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõike 5 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
 „Seoses lennuväljade ja lennuväljaseadmetega ning
 lennuväljade käitamisega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b
 kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike
 eeskirjade kehtestamiseks:”
 (b)
 lõikesse 5 lisatakse punkt j järele järgmised
 punktid:
 „k) perrooniteenuse osutajate sertifikaatide
 väljastamise, kehtivuse jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks
 tunnistamise tingimused;
 l) lennuvälja käitamise ja lennuväljaseadmete
 ohutuse tagamiseks vajaliku kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise
 tingimused;
 m) lõike 2 punktis e osutatud teenuseosutajate
 kohustused;
 n) organisatsiooni sertifikaadi väljastamise,
 kehtivuse jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused
 ning ohutuse seisukohast oluliste lennuväljaseadmete konstrueerimise, tootmise
 ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide järelevalve tingimused;
 o) ohutuse seisukohast oluliste lennuväljaseadmete
 konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide
 kohustused.”
 (c)
 lõike 5 lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
 „Seoses lennuväljade ja lennuväljaseadmetega ning
 lennuväljade käitamisega antakse komisjonile õigus artikli 65b kohaste
 delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada Va lisa ja vajaduse korral Vb
 lisa juhul, kui see on vajalik lennuväljadega seotud tehniliste, käitamisalaste
 või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil
 see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.”
 (10)
 Artiklit 8b muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
 „4. Lõikes 6 osutatud meetmetega võib sätestada
 ohutuse või koostalitluse jaoks vajalike lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja komponentide konstrueerimise, tootmise
 ja hooldamisega tegelevate organisatsioonide sertifitseerimise või
 deklaratsiooni esitamise nõude. Kõnealustele organisatsioonidele antakse
 sertifikaat välja juhul, kui nad on tõendanud, et on suutelised täitma oma
 õigustega seotud kohustusi ning et neil on selleks vahendid. Sertifikaadis
 täpsustatakse antavad õigused.
 5. Lõikes 6 osutatud meetmetega võib sätestada
 sertifitseerimise või teise võimalusena valideerimise või deklaratsiooni
 esitamise nõude lennuliikluse korraldajate ja aeronavigatsiooniteenuste
 osutajate või lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste
 süsteemide ja komponentide konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate
 organisatsioonide puhul seoses lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja komponentidega, millest sõltub ohutus
 või koostalitlus. Kõnealuste süsteemide ja komponentide kohta antakse
 sertifikaat või need valideeritakse või nende kohta esitatakse deklaratsioon
 juhul, kui taotleja on tõendanud, et kõnealused süsteemid ja komponendid
 vastavad üksikasjalikele spetsifikaatidele, mis on kehtestatud lõikes 1
 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.
 (b)
 lõiget 6 muudetakse järgmiselt:
 i) sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
 „Seoses lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenuste osutamisega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli
 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate
 üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:”
 ii) punkt e asendatakse järgmisega:
 „lõigetes 3 kuni 5 osutatud teenuseosutajate ning
 lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja
 komponentide konstrueerimise, tootmise ja hooldamisega tegelevate
 organisatsioonide järelevalve kohta deklaratsiooni esitamise tingimused ja
 menetlused”
 iii) lisatakse punktid g, h ja i:
 „g) lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenuste osutamise ohutuse tagamiseks kohustusliku teabe
 väljaandmise ja levitamise tingimused;
 h) lõigus 5 osutatud valideerimise ja
 deklaratsiooni esitamise tingimused ning kõnealuste tingimuste täitmise
 järelevalve;
 i) õhuruumi kasutamiseks nõutavad käitamiseeskirjad
 ning lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste koostisosad”
 iv) lõike lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
 „Seoses lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenuste osutamisega antakse komisjonile õigus artikli 65b
 kohaste delegeeritud õigusaktidega muuta või täiendada Va lisa juhul, kui see
 on vajalik lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud
 tehniliste, käitamisalaste või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel
 põhjustel, ja määral, mil see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide
 saavutamiseks.”
 (c)
 lõike 7 punkt a asendatakse järgmisega:
 „a) kajastavad lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenustega seotud tehnika taset ning häid tavasid, eelkõige
 kooskõlas lennuliikluse korraldamise üldkavaga, tehes tihedat koostööd
 Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga”.
 (11)
 Artiklit 8c muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõike 10 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
 „Seoses lennujuhtide, samuti lennujuhtide
 koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud isikute ja
 organisatsioonidega antakse komisjonile õigus võtta vastu artikli 65b kohaseid
 delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade
 kehtestamiseks:”
 (b)
 lõikesse 10 lisatakse punktid e, f ja g:
 „e) kolmandate riikide poolt väljastatud
 lennunduslubade heakskiitmise tingimused, ilma et see piiraks vastavalt
 artiklile 12 sõlmitud kahepoolsete lepingute sätteid;
 f) tingimused, mille korral tuleb ohutuse
 huvides töökohakoolitus keelata, seda piirata või seada sellele tingimused.
 g) töökohakoolituse ohutuse tagamiseks
 kohustusliku teabe väljaandmise ja levitamise tingimused;”
 (c)
 lõike 10 lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
 „Seoses lennujuhtide, samuti lennujuhtide
 koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud isikute ja
 organisatsioonidega antakse komisjonile õigus artikli 65b kohaste delegeeritud
 õigusaktidega muuta või täiendada Vb lisa juhul, kui see on vajalik
 koolitusorganisatsioonide ja lennujuhtidega seotud tehniliste, käitamisalaste
 või teaduslike arengute tõttu või ohutustehnilistel põhjustel, ja määral, mil
 see on vajalik artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.”
 (12)
 Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõike 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
 „Seoses artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud
 õhusõidukite ning nende meeskondade ja käitamisega antakse komisjonile õigus
 võtta vastu artikli 65b kohaseid delegeeritud õigusakte järgmisi valdkondi
 käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks:”
 (b)
 lõike 4 punkt a) asendatakse järgmisega:
 „a) artikli 4 lõike 1
 punktis d nimetatud õhusõidukile, või meeskonnale, millel ei ole
 standardset ICAO lennukõlblikkussertifikaati või luba, loa andmine lendudeks
 ühendusse, ühenduse piires või ühendusest väljapoole;”
 (c)
 lõike 4 punkt e asendatakse järgmisega:
 „e) lõikes 3 nimetatud ettevõtjate poolse
 deklareerimise ning nende järelevalve tingimused;”
 (d)
 lõikesse 4 lisatakse punkt g:
 „g) alternatiivsed tingimused, mida rakendatakse
 juhtudel, kui vastavus lõikes 1 osutatud standarditele ja nõuetele ei ole
 võimalik või nõuab ebaproportsionaalseid jõupingutusi, ning mis tagavad
 asjakohaste standardite ja nõuete eesmärgi saavutamise.”
 (e)
 lõike 5 punktis e jäetakse sõna „ohutus” välja.
 (13)
 Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „2. Lõike 1 rakendamiseks viivad
 liikmesriigid lisaks nende poolt välja antud sertifikaatide või neile esitatud
 deklaratsioonide järelevalvele läbi uurimisi, sealhulgas teostavad õhusõidukite
 tehnilisi kontrolle, ning võtavad kõik meetmed, sealhulgas õhusõiduki lendude
 keelamise, et tõkestada rikkumise jätkumist.”
 (b)
 lõike 5 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
 „Komisjonile antakse õigus võtta vastu artikli 65b
 kohaseid delegeeritud õigusakte lõikes 1 osutatud koostöö tingimusi ja eelkõige
 järgmisi valdkondi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks: "
 (c)
 lõikele 5 lisatakse punktid d ja e:
 „d) seisuplatsil õhusõidukite kontrolli teostavate
 inspektorite kvalifikatsiooni ja kõnealuste inspektorite koolitamisega seotud
 organisatsioonide tingimused;
 e) järelevalve ja jõustamise, sh
 ohutusjuhtimissüsteemide haldamise ja rakendamise tingimused.”
 (14)
 Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
 „1. Käesoleva määruse või selle põhjal vastuvõetud
 delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaselt välja antud sertifikaate
 tunnustavad liikmesriigid täiendavate tehniliste tingimuste või hindamiseta.
 Kui esialgsel tunnustamisel on konkreetne eesmärk või eesmärgid, kehtivad
 hilisemad tunnustamised üksnes sama eesmärgi või samade eesmärkide osas.
 2. Komisjon otsustab oma initsiatiivil või
 liikmesriigi või ameti taotlusel, kas lõikes 1 osutatud sertifikaat vastab
 käesolevale määrusele ja selle põhjal vastu võetud delegeeritud õigusaktidele
 ja rakendusaktidele. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli
 65 lõikes 2 viidatud menetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel
 ohutusega seotud juhtudel võtab komisjon kooskõlas artikli 65 lõikes 4 osutatud
 menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.”
 (15)
 Artikli 12 lõike 2 punkti b viimane lõik
 asendatakse järgmisega:
 „võib ta nõuda asjaomaselt liikmesriigilt lepingu
 muutmist, selle kohaldamise peatamist või sellest loobumist kooskõlas Euroopa
 Liidu toimimise lepingu artikliga 351. Kõnealused rakendusaktid võetakse
 vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 sätestatud menetlusega.”
 (16)
 Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 13
 Kvalifitseeritud üksused
 Kvalifitseeritud üksusele konkreetse
 sertifitseerimisega või järelevalvega seotud ülesande andmisel tagab amet või
 asjaomane riiklik lennuamet, et niisugune üksus vastab V lisas sätestatud
 tingimustele.
 Kvalifitseeritud üksused ei anna välja
 sertifikaate või lube ega võta vastu deklaratsioone.”
 (17)
 Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Käesoleva määruse ning selle alusel
 vastuvõetud delegeeritud aktide ja rakendusaktide sätted ei takista
 liikmesriike viivitamata reageerimast toote, süsteemi, isiku või
 organisatsiooniga seotud ohutusküsimusele, tingimusel et ohutuse tagamiseks on
 vaja koheseid meetmeid ning et probleemi ei ole võimalik nõuetekohaselt
 lahendada kooskõlas käesoleva määrusega ning selle alusel vastuvõetud
 delegeeritud aktide ja rakendusaktidega.”
 (b)
 lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „Komisjon hindab, kas lõikes 1 nimetatud
 tingimused on täidetud, ning kui ta leiab, et see nii ei ole, võtab vastu
 vastavasisulise otsuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
 artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud
 kiireloomulistel ohutusega seotud juhtudel võtab komisjon kooskõlas artikli 65
 lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.
 Asjaomane liikmesriik tühistab lõike 1 kohaselt
 võetud meetme pärast käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud otsusest
 teatamist.
 Kui see on lõikes 1 osutatud otsese ohutusküsimuse
 kindlakstegemise tõttu vajalik, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas
 artikliga 65c vastu käesolevat määrust muutvaid või täiendavaid delegeeritud
 õigusakte.”
 (c)
 lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Liikmesriik võib teha erandeid käesoleva
 määruse ja selle alusel vastuvõetud delegeeritud aktide ja rakendusaktidega
 ettenähtud olulistest nõuetest ettenägematutes kiireloomulistes olukordades või
 seoses ajaliselt piiratud tegutsemisvajadustega, kui sellega ei kahjustata
 ohutustaset. Kõikidest sellistest eranditest teavitatakse ametit, komisjoni ja
 teisi liikmesriike niipea, kui need korduvad või hõlmavad enam kui kahekuulist
 ajavahemikku.”;
 (d)
 lõike 5 teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Komisjon hindab, kas erand on kooskõlas lõikes 4
 sätestatud tingimustega, ja kui ta leiab, et see nii ei ole, võtab vastu
 vastavasisulise otsuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
 artikli 65 lõikes 2 viidatud menetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud
 kiireloomulistel ohutusega seotud juhtudel võtab komisjon kooskõlas artikli 65
 lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.
 Asjaomane liikmesriik tühistab erandi pärast
 teises lõigus osutatud otsusest teatamist.”;
 (e)
 lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „6. Kui käesoleva määruse alusel vastuvõetud
 delegeeritud aktide ja rakendusaktide kohaldamisega saavutatava kaitsetasemega
 võrreldava kaitsetasemeni on võimalik jõuda muude vahenditega, võib
 liikmesriik, hoidudes diskrimineerimisest riikkondsuse alusel, anda loa nendest
 delegeeritud aktidest ja rakendusaktidest kõrvale kalduda teise lõiguga ja
 lõikega 7 ettenähtud korras.”
 (f)
 lõike 7 lõppu lisatakse järgmine lõik:
 „Kui komisjon leiab esimeses lõigus nimetatud
 soovitust arvesse võttes, et lõikes 6 kehtestatud tingimused on täidetud, annab
 ta viivitamata loa kohaldada erandit, muutes vastavalt käesoleva määruse alusel
 vastuvõetud delegeeritud akte või rakendusakte.”
 (18)
 Artikli 15 lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse
 järgmisega:
 „2. Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1049/2001
 sätestatud üldsuse õigust komisjoni dokumentidele juurde pääseda, võtab
 komisjon vastu üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud
 teabe omal algatusel levitamiseks huvitatud isikutele. Kõnealused rakendusaktid
 võetakse vastu artikli 65 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt. Kõnealuste
 meetmete puhul võetakse arvesse vajadust:”
 (19)
 III peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
 „EUROOPA LIIDU LENNUAMET”.
 (20)
 Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „Käesoleva määruse rakendamiseks asutatakse
 Euroopa Liidu Lennuamet.”;
 (b)
 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
 „Tsiviillennunduse nõuetekohase toimimise ja
 arengu tagamiseks täidab amet järgmisi ülesandeid:”
 (c)
 lõikesse 2 lisatakse punkt f:
 „f) toetada liikmesriikide pädevaid asutusi
 nende ülesannete täitmisel, olles teabe ja ekspertide vahetamise kohaks.”
 (21)
 Artikli 19 lõike 2 teine lõik asendatakse
 järgmisega:
 „Nimetatud dokumendid peavad kajastama asjaomaste
 valdkondade tehnika taset ja häid tavasid ning neid tuleb ajakohastada
 ülemaailmseid lennunduskogemusi ning teaduse ja tehnika arengut arvesse
 võttes.”
 (22)
 Artikli 21 lõike 2 punkti b alapunkt i asendatakse
 järgmisega:
 „i) lennutreeningseadmetele, mida kasutavad ameti
 poolt sertifitseeritud koolitusorganisatsioonid;”
 (23)
 Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõike 2 punktis c asendatakse sõnad „ühe kuu”
 sõnadega „kolme kuu”;
 (b)
 lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:
 „e) kui liikmesriik ei nõustu ameti poolt
 individuaalse skeemi osas tehtud järeldustega, edastab ta küsimuse komisjonile.
 Komisjon otsustab, kas nimetatud skeem vastab käesoleva määruse ohutusnõuetele.
 Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud
 menetlusega;”
 (24)
 Artiklisse 22a lisatakse punkt ca:
 „ca) annab välja ja uuendab sertifikaate või
 kiidab heaks üleeuroopalisi teenuseid osutavate organisatsioonide või
 süsteemide, ja kui asjaomane liikmesriik seda nõuab, ka teiste teenusepakkujate
 ja ka lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja
 komponentide konstrueerimise, valmistamise ja hooldamisega tegelevate
 organisatsioonide vastavusdeklaratsioone või kasutussobivuse deklaratsioone ja
 nõuetele vastavuse deklaratsioone vastavalt artikli 8b lõigetele 4 ja 5;”
 (25)
 Artikli 24 lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Pidades silmas artiklitega 52 ja 53 ettenähtud
 põhimõtteid, võtab komisjon vastu üksikasjalikud eeskirjad ameti töömeetodite
 kohta lõigetes 1, 3 ja 4 osutatud ülesannete täitmisel. Kõnealused
 rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud
 menetlusega.”
 (26)
 Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
 „Lõigete 1 ja 2 alusel sätestab komisjon artikli
 65b kohaste delegeeritud õigusaktide abil:”
 (b)
 lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:
 „b) üksikasjalikud eeskirjad uurimise, sellega
 seotud meetmete ja teavitamise, aga ka otsuste tegemise kohta, sh kaitseõiguse
 sätted, juurdepääs andmetele, seadusjärgne esindamine, konfidentsiaalsuse ja
 ajalised sätted ning trahvide ja karistusmaksete määramine ja kogumine.”
 (27)
 Artikli 29 lõige 2 jäetakse välja.
 (28)
 Artikkel 30 asendatakse järgmisega:
 „Ameti ja selle personali suhtes kohaldatakse
 Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.”
 (29)
 Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:
 „a) nimetab tegevdirektori ja tegevdirektori
 asetäitjad vastavalt artiklitele 39 ja 39b;”
 (b)
 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:
 „c) võtab enne iga aasta 30. novembrit ja pärast
 komisjonilt arvamuse saamist vastu ameti iga-aastase ja mitmeaastase töökava
 järgneva(te)ks aasta(te)ks; need töökavad võetakse vastu olenemata ühenduse
 iga-aastasest eelarvemenetlusest ning ühenduse õigusloomekavast
 asjassepuutuvates lennundusohutuse valdkondades; komisjoni arvamus lisatakse
 töökavadele;”
 (c)
 lõike 2 punkt h asendatakse järgmisega:
 „h) teostab distsiplinaarvõimu tegevdirektori üle
 ja kokkuleppel tegevdirektoriga tegevdirektori asetäitjate üle;”
 (d)
 lõikesse 2 lisatakse punktid n, o, p ja q:
 „n) kasutab kooskõlas lõikega 6 ameti personali
 suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega
 ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate
 teenistustingimustega[16]
 (edaspidi „ametisse määrava asutuse volitused”);
 o) tagab sisemistest ja välistest
 auditeerimisaruannetest ja hinnangutest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti
 juurdlustest tulenevate järelduste ja soovituste suhtes asjakohased
 järelmeetmed;
 p) võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga
 110 vastu asjakohased rakenduseeskirjad personalieeskirjade ja muude
 teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks;
 q) võtab vastu eeskirjad enda liikmetega ja
 apellatsiooninõukogu liikmetega seotud huvikonfliktide ärahoidmise ja ohjamise
 kohta.”
 (e)
 lisatakse lõige 6:
 „6. Haldusnõukogu võtab kooskõlas ametnike
 personalieeskirjade artikliga 110 vastu otsuse, mis põhineb kõnealuste
 personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude teenistujate
 teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse
 nimetamise volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille
 alusel volituste delegeerimise võib peatada. Tegevdirektoril on õigus
 kõnealused volitused edasi delegeerida.
 Erandlike asjaolude korral võib haldusnõukogu teha
 otsuse ajutiselt peatada ametisse määrava asutuse volituste delegeerimine
 tegevdirektorile ja tegevdirektori poolt nende volituste edasidelegeerimine
 ning täita kõnealuseid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest
 või mõnele töötajale, v.a tegevdirektor.”
 (30)
 Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõikes 1 asendatakse sõnad „üks komisjoni esindaja”
 sõnadega „kaks komisjoni esindajat, kellel kõigil on hääleõigus.”
 (b)
 lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad „oma
 esindaja ja tema asendaja” sõnadega „oma esindajad ja nende asendajad”;
 (c)
 lõike 1 teises lõigus asendatakse sõna „viis”
 sõnaga „neli”;
 (d)
 lõike 1 lõppu lisatakse järgmine uus lõik:
 „Haldusnõukogu liikmed ja nende asendajad
 nimetatakse ametisse vastavalt nende teadmistele lennunduse valdkonnas, võttes
 arvesse asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Kõik
 haldusnõukogus esindatud osalised püüavad piirata oma esindajate vahetumist, et
 tagada nõukogu töö järjepidevus. Kõikide osaliste eesmärk on saavutada meeste
 ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus.”
 (31)
 Artikli 37 lõikesse 1 tehakse järgmised muudatused:
 –
 sõnad „kahekolmandikulise häälteenamusega”
 asendatakse sõnadega „lihthäälteenamusega”;
 –
 lisatakse järgmine lause:
 „Haldusnõukogu liikmete kahekolmandikuline
 häälteenamus on siiski vajalik seoses otsustega, mis käsitlevad töökavade
 vastuvõtmist, aastaeelarvet, tegevdirektori ametissenimetamist, tema ametiaja
 pikendamist või ametist tagasikutsumist.”
 (32)
 Lisatakse artikkel 37a:
 „Artikkel 37a
 Juhatus
 1. Haldusnõukogu abistab juhatus.
 2. Juhatus:
 a) valmistab ette haldusnõukogus vastuvõetavad
 otsused;
 b) tagab koos haldusnõukoguga asjakohaste
 järelmeetmete võtmise vastavalt järeldustele ja soovitustele, mis tulenevad
 sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa
 Pettustevastase Ameti juurdlustest;
 c) abistab ja nõustab tegevdirektorit
 haldusnõukogu otsuste rakendamisel eesmärgiga tugevdada haldus- ja
 eelarvejuhtimise järelevalvet, ilma et see piiraks tegevdirektori kohustuste
 täitmist, mis on sätestatud artiklis 38.
 3. Kiireloomulistel juhtudel võib juhatus teha
 haldusnõukogu nimel teatavaid esialgseid otsuseid, eelkõige haldusküsimustes,
 sealhulgas ametisse nimetamise volituste delegeerimise peatamise ja
 eelarveküsimuste kohta.
 4. Juhatuse koosseisu kuuluvad haldusnõukogu
 esimees, üks komisjoni esindaja haldusnõukogus ja kolm muud liiget, kelle
 määrab haldusnõukogu oma hääleõiguslike liikmete hulgast. Haldusnõukogu esimees
 on ka juhatuse esimees. Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel, kuid tal ei
 ole hääleõigust.
 5. Juhatuse liikmete ametiaja kestus on võrdne
 haldusnõukogu liikmete ametiaja kestusega. Juhatuse liikmete ametiaeg lõpeb
 siis, kui lõpeb nende liikmesus haldusnõukogus.
 6. Juhatuse korraline koosolek toimub vähemalt
 kord kolme kuu jooksul. Lisaks tuleb juhatus kokku juhatuse esimehe algatusel
 või liikmete taotlusel.
 7. Haldusnõukogu kehtestab juhatuse kodukorra.”
 (33)
 Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma
 kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu. Tegevdirektor ei taotle ega võta vastu
 juhiseid üheltki valitsusasutuselt ega muult organilt, välja arvatud juhul, kui
 need tulenevad komisjoni, haldusnõukogu või juhatuse pädevusest.”
 (b)
 lõike 3 punkt g jäetakse välja;
 (c)
 lõike 3 punkt i asendatakse järgmisega:
 „i) oma volituste delegeerimine teistele ameti
 töötajatele. Komisjon määrab kindlaks sellise delegeerimise korra. Kõnealused
 rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 2 viidatud
 menetlusega;”
 (d)
 lõike 3 punkt k asendatakse järgmisega:
 „k) iga-aastaste ja mitmeaastaste töökavade
 koostamine ja nende esitamine haldusnõukogule, olles eelnevalt konsulteerinud
 komisjoniga;”
 (e)
 lõikesse 3 lisatakse punktid m, n, o ja p:
 „m) iga-aastaste ja mitmeaastaste töökavade
 rakendamine ning haldusnõukogule nende rakendamisest aruandmine;
 n) tegevuskava koostamine järelmeetmete võtmiseks
 vastavalt järeldustele, mis tulenevad sise- või välisauditi aruannetest ja
 hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest, ning tehtud
 edusammude kohta aruande esitamine kaks korda aastas komisjonile ning
 korrapäraselt juhatusele ja haldusnõukogule;
 o) liidu finantshuvide kaitsmine, kohaldades
 selleks ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse
 vastu võitlemiseks, teostades tulemuslikku kontrolli, nõudes eeskirjade
 eiramise avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning kohaldades
 vajaduse korral tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja
 finantskaristusi;
 p) ameti pettustevastase strateegia koostamine ja
 selle esitamine haldusnõukogule heakskiitmiseks.”
 (34)
 Artikkel 39 jäetakse välja.
 (35)
 Lisatakse artiklid 39a ja 39b:
 „Artikkel 39a
 Tegevdirektori ametissenimetamine
 1. Tegevdirektor võetakse tööle ajutise
 teenistujana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2
 punktile a.
 2. Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu
 komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast avatud ja läbipaistvat
 valikumenetlust, lähtuvalt teenetest ning dokumenteeritud pädevusest ja
 kogemustest tsiviillennunduse alal.
 Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab ametit
 haldusnõukogu esimees.
 Enne ametisse määramist võib juhatuse valitud
 kandidaadi kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama
 selle liikmete küsimustele.
 3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle
 aja lõpus hindab komisjon tegevdirektori tegevust, võttes arvesse ameti edasisi
 ülesandeid ja probleeme.
 4. Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse
 lõikes 3 osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori
 ametiaega üks kord maksimaalselt kuni viis aastat.
 5. Haldusnõukogu teavitab Euroopa Parlamenti, kui
 ta kavatseb tegevdirektori ametiaega pikendada. Ühe kuu jooksul enne sellist
 pikendamist võidakse tegevdirektor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva
 komisjoni ette, et vastata selle liikmete küsimustele.
 6. Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud,
 ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale uue direktori
 valimises.
 7. Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes
 otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel.
 8. Otsuseid, mis käsitlevad tegevdirektori ja/või
 tegevdirektori asetäitjate ametissenimetamist, ametiaja pikendamist või ametist
 tagasikutsumist, teeb haldusnõukogu oma hääleõiguslike liikmete
 kahekolmandikulise häälteenamusega.
 Artikkel 39b
 Tegevdirektori asetäitjate
 ametissenimetamine
 1. Tegevdirektorit võib abistada üks või mitu
 tegevdirektori asetäitjat.
 2. Tegevdirektori asetäitja või asetäitjad
 nimetatakse ametisse, nende ametiaega pikendatakse või nad kutsutakse ametist
 tagasi artikli 39a kohaselt pärast konsulteerimist ametisoleva tegevdirektoriga
 ja vajaduse korral valitud tegevdirektoriga, kelle ametiaeg ei ole veel
 alanud.”
 (36)
 Artikli 40 lõige 3 asendatakse
 järgmisega:
 „3. Apellatsiooninõukogu(d) kutsutakse kokku
 vastavalt vajadusele. Komisjon määrab kindlaks apellatsiooninõukogude arvu ja
 tööjaotuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes
 2 viidatud menetlusega.”
 (37)
 Artikli 41 lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Komisjon määrab kindlaks iga
 apellatsiooninõukogu liikmete nõutava kvalifikatsiooni, üksikute liikmete
 volitused otsuse ettevalmistamise etapil ja hääletamistingimused. Kõnealused
 rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 65 lõikes 3 viidatud
 menetlusega.”
 (38)
 Artikli 52 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:
 „b) kaasavad vajaduse korral asjaomaste huvitatud
 isikute eksperte või kasutavad asjaomaste Euroopa standardiasutuste,
 EUROCONTROLi või muude spetsialiseeritud asutustega eriteadmisi;”
 (39)
 Artikkel 56 asendatakse järgmisega:
 „Iga-aastane ja mitmeaastane töökava
 1. Iga aasta 30. novembriks võtab haldusnõukogu
 vastavalt artikli 33 lõike 2 punktile c vastu mitmeaastast ja iga-aastast
 töökava sisaldava programmdokumendi, mis põhineb tegevdirektori poolt esitatud
 eelnõul ja milles võetakse arvesse komisjoni arvamust. Haldusnõukogu edastab
 selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.
 Programmdokument muutub lõplikuks pärast
 üldeelarve lõplikku vastuvõtmist ning vajaduse korral kohandatakse seda
 vastavalt.
 Iga-aastaste ja mitmeaastaste töökavade eesmärk on
 kaasa aidata Euroopa lennuohutuse järjepidevale parandamisele ning see peab
 olema kooskõlas käesolevas määruses esitatud ameti eesmärkide, volituste ja
 ülesannetega.
 2. Iga-aastases töökavas esitatakse üksikasjalikud
 eesmärgid ja oodatavad tulemused, sealhulgas tulemuslikkuse näitajaid. See
 sisaldab ka rahastatavate meetmete kirjeldust ning selles näidatakse ära igale
 meetmele eraldatud rahalised vahendid ja inimressursid vastavalt tegevuspõhise
 eelarvestamise ja juhtimise põhimõttele. Iga-aastane töökava on kooskõlas
 lõikes 4 osutatud mitmeaastase töökavaga. Selles näidatakse selgelt ära
 võrreldes eelmise finantsaastaga lisatud, muudetud või tühistatud ülesanded.
 See hõlmab artikli 27 lõikes 2 nimetatud
 strateegiat suhete arendamiseks kolmandate riikide ja rahvusvaheliste
 organisatsioonidega ning kõnealuse strateegiaga seotud meetmeid.
 3. Kui ametile antakse mõni uus ülesanne, muudab
 haldusnõukogu vastuvõetud iga-aastast töökava.
 Mis tahes oluline muudatus iga-aastases töökavas
 võetakse vastu, kasutades sama menetlust, mida kasutati esialgse iga-aastase
 töökava vastuvõtmisel. Haldusnõukogu võib iga-aastasesse tööprogrammi
 mitteoluliste muudatuste tegemise õiguse delegeerida tegevdirektorile.
 4. Mitmeaastases tööprogrammis sätestatakse üldine
 strateegiline kava, sealhulgas eesmärgid, oodatavad tulemused ja tulemuslikkuse
 näitajad. Selles sätestatakse ka ressursside kavandamine, sealhulgas
 mitmeaastane eelarve ja personal.
 Ressursside kavandamist ajakohastatakse igal
 aastal. Strateegilist kavandamist ajakohastatakse vajaduse korral ja eriti
 selleks, et tegeleda artiklis 62 osutatud hindamise tulemustega.”
 (40)
 Artikli 57 esimene lõik asendatakse järgmisega:
 „Iga-aastane üldaruanne näitab, kuidas amet oma
 aasta töökava täitis. Selles näidatakse selgelt, millised ameti volitused ja
 ülesanded on lisatud või tühistatud ning milliseid on muudetud võrreldes eelmise
 aastaga.”
 (41)
 Artikli 59 lõikele 1 lisatakse punkt f:
 „f) tasud, mis on makstud vastavalt määruse (EL)
 nr [ühtse Euroopa taeva määrus] artiklile 13 ameti asjakohaste lennuliikluse
 korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega seotud ülesannete eest.”
 (42)
 Artiklit 62 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 lõikes 1 asendatakse sõna „haldusnõukogu” sõnaga
 „komisjon”;
 (b)
 lisatakse lõige 4:
 „4. Iga teise hindamise käigus hinnatakse ka ameti
 saavutatud tulemusi, arvestades tema eesmärke, volitusi ja ülesandeid. Kui
 komisjon leiab, et ameti töö jätkamine ei ole ametile seatud eesmärkide,
 volituste ja ülesannete seisukohast enam põhjendatud, võib ta teha ettepaneku
 käesolevat määrust vastavalt muuta või selle kehtetuks tunnistada.”
 (43)
 Artiklit 64 muudetakse järgmiselt:
 (a)
 pealkiri „Lõivude ja tasude määrus” asendatakse
 pealkirjaga „Lõivud ja tasud”;
 (b)
 lõige 1 asendatakse järgmisega: „Komisjonile
 antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 65b vastu delegeeritud õigusakte, et
 sätestada lõigetel 3, 4 ja 5 põhinevaid üksikasjalikke lõivude ja tasudega
 seotud eeskirju.”;
 (c)
 lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „Lõikes 1 osutatud eeskirjadega määratakse
 kindlaks eelkõige artikli 59 lõike 1 punktide c ja d kohaste lõivude ja tasude
 maksmise juhud, summad ja nende tasumise viisid.”;
 (d)
 lõige 5 asendatakse järgmisega:
 „5. Lõivu- ja tasusummad määratakse kindlaks
 sellisel tasemel, et nendest saadav tulu on põhimõtteliselt piisav osutatavate
 teenuste kogumaksumuse katmiseks. Kõik ameti kulud, mis on seotud lõikes 3
 osutatud tegevusega hõlmatud personaliga, sh tööandja proportsionaalsed maksed
 pensioniskeemi, peavad eelkõige kajastuma selles kulusummas. Lõivud ja tasud,
 sealhulgas need, mis on kogutud 2007. aastal, kantakse ameti tuludesse.”
 (44)
 Artikkel 65 asendatakse järgmisega:
 „Komitee
 1. Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on
 komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
 2. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse
 määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
 3. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse
 määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
 4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
 määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.”
 (45)
 Artikkel 65a jäetakse välja.
 (46)
 Lisatakse artiklid 65b ja 65c:
 „Artikkel 65b
 Delegeeritud volituste rakendamine
 1. Komisjonile antakse volitused võtta vastu
 delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2. Artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 2, artikli
 6 lõikes 3, artikli 7 lõikes 6, artikli 8 lõikes 5, artikli 8a lõikes 5,
 artikli 8b lõikes 6, artikli 8c lõikes 10, artikli 9 lõikes 4, artikli 10
 lõikes 5, artikli 14 lõikes 3, artikli 14 lõikes 7, artikli 25 lõikes 3 ja
 artikli 64 lõikes 1 osutatud volitused antakse komisjonile määramata ajaks.
 3. Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 5
 lõikes 5, artikli 6 lõikes 2, artikli 6 lõikes 3, artikli 7 lõikes 6, artikli 8
 lõikes 5, artikli 8a lõikes 5, artikli 8b lõikes 6, artikli 8c lõikes 10,
 artikli 9 lõikes 4, artikli 10 lõikes 5, artikli 14 lõikes 3, artikli 14 lõikes
 7, artikli 25 lõikes 3 ja artikli 64 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise
 igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses
 nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
 avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaks määratud
 hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba kehtivate delegeeritud õigusaktide
 kehtivust.
 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti
 vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja
 nõukogule.
 5. Artikli 5 lõike 5, artikli 6 lõike 2, artikli 6
 lõike 3, artikli 7 lõike 6, artikli 8 lõike 5, artikli 8a lõike 5, artikli 8b
 lõike 6, artikli 8c lõike 10, artikli 9 lõike 4, artikli 10 lõike 5, artikli 14
 lõike 3, artikli 14 lõike 7, artikli 25 lõike 3 ja artikli 64 lõike 1 alusel
 vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament
 ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa
 Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa
 Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad
 ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib
 seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.
 Artikkel 65c
 Kiirmenetlus
 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud
 delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni
 nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud
 õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse
 kiirmenetluse kasutamist.
 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
 delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 65b lõikes
 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks
 viivitamata pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest
 esitada vastuväiteid.”
 (47)
 Lisatakse artikkel 66a:
 „Artikkel 66a
 Peakorterit käsitlev kokkulepe ja
 tegutsemistingimused
 1. Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse
 ametile asukohaliikmesriigis antavaid ruume ja selle liikmesriigi pakutavaid
 vahendeid ning ameti asukohaliikmesriigis tegevdirektori, haldusnõukogu
 liikmete, ameti töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid
 erieeskirju, sätestatakse ameti ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterit
 käsitlevas lepingus, mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist ja
 hiljemalt kaks aastat pärast määruse (EÜ) nr [ ] jõustumist.
 2. Ameti asukohaliikmesriik tagab võimalikult head
 tingimused ameti toimimiseks, sealhulgas mitmekeelse ja Euroopale orienteeritud
 koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.
 (48)
 Lisatakse artikkel 66b:
 „Artikkel 66b
 Turvaeeskirjad salastatud teabe ja
 tundliku, kuid salastamata teabe kaitse kohta
 Amet kohaldab turvapõhimõtteid, mis sisalduvad
 komisjoni turvaeeskirjades, mis käsitlevad Euroopa Liidu salastatud teabe ja
 tundliku, kuid salastamata teabe kaitset ning mis on sätestatud otsuse
 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisas. Kõnealuste turvapõhimõtete kohaldamine hõlmab
 muu hulgas sellise teabe vahetamist, töötlemist ja säilitamist käsitlevaid
 sätteid.”
 (49)
 V lisa punktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
 „2. Üksus ning sertifitseerimise ja järelevalvega
 seotud ülesannete eest vastutavad töötajad peavad olema oma ülesannete
 täitmisel võimalikult kõrgel erialase usaldusväärsuse ning tehnilise pädevuse
 tasemel ning neil ei tohi olla mingisugust, eelkõige rahalist survet ega
 stiimulit, eriti sertifitseerimise ja järelevalvega seotud ülesannete
 tulemustega seotud isikute või isikute grupi poolt, mis võiks mõjutada nende
 otsuseid või uurimiste tulemusi.
 3. Üksusel peavad olema nõutavad töötajad ja
 vahendid sertifitseerimis- ja järelevalvemenetlusega seotud tehniliste ja
 haldusalaste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks; samuti peab neil olema
 juurdepääs varustusele, mis on vajalik erandliku iseloomuga kontrollide
 teostamiseks.”
 (50)
 Vb lisa muudetakse järgmiselt:
 (a)
 punkti 2 alapunkti c alapunkt iv asendatakse
 järgmisega:
 „Lennujuhtimisteenuste ja seotud protsessidega
 tagatakse õhusõidukite nõuetekohane eraldatus teistest õhusõidukitest ja
 hoitakse ära lennuvälja manööverdamisalal olevate takistuste ja õhusõidukite
 vahelised kokkupõrked ning, kui see on asjakohane ja teostatav, aidatakse
 kaitsta õhusõidukeid muude õhus esinevate riskide eest ning tagatakse kiire ja
 õigeaegne kooskõlastamine kõikide asjakohaste kasutajate ning piirnevate
 õhuruumiosade vahel.”
 (b)
 punkti 2 alapunkti g lõppu lisatakse järgmine tekst:
 „Lennuliiklusvooge juhitakse eesmärgiga
 optimeerida õhuruumi olemasoleva läbilaskevõime kasutamist ja parandada
 lennuliiklusvoogude juhtimise protsesse. Selle aluseks on läbipaistvus ja
 tõhusus, et kooskõlas ICAO Euroopa piirkonda käsitleva piirkondliku
 aeronavigatsioonialase kava soovitustega oleks tagatud paindlik ja õigeaegne
 läbilaskevõime.
 Artikli 8b lõikes 6 osutatud meetmed, mis
 käsitlevad lennuliiklusvoogude juhtimist, toetavad operatiivseid otsuseid, mida
 teevad aeronavigatsiooniteenuse osutajad, lennujaamade käitajad ja õhuruumi
 kasutajad, ning hõlmavad järgmisi valdkondi:
 a) lennu kavandamine;
 b) olemasoleva õhuruumi läbilaskevõime kasutamine
 lennu kõikides etappides, sealhulgas teenindusaegade eraldamine; ning
 c) lennuteede kasutamine üldises lennuliikluses,
 sealhulgas
 –
 lennuteede ja liikluse suuniste ühtse avaldamise
 korraldamine;
 –
 võimalused üldise lennuliikluse ülekoormatud
 piirkondadest kõrvalejuhtimiseks ja
 –
 eesõiguseeskirjad õhuruumile juurdepääsu kohta
 üldise lennuliikluse puhul, eelkõige ülekoormatud ja kriisiperioodidel;
 d) lennuplaanide ja lennujaamade teenindusaegade
 vahelise kooskõla arvessevõtmine ning vajalik koordineerimine
 naaberpiirkondadega.”;
 (c)
 punkti 2 alapunkti h lõppu lisatakse järgmine
 tekst:
 „Võttes arvesse liikmesriikide vastutusel olevat
 sõjalise külje korraldust, toetatakse õhuruumi korraldamisega ka ICAO poolt
 kirjeldatud ja määruse (EÜ) nr 551/2004 kohaselt rakendatud õhuruumi paindliku
 kasutamise kontseptsiooni ühtset kohaldamist, et lihtsustada õhuruumi
 korraldamist ja lennuliikluse juhtimist ühise transpordipoliitika raames.
 Liikmesriigid esitavad ametile ühise
 transpordipoliitika raames igal aastal aruande oma vastutusalasse kuuluva
 õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni kohaldamise kohta.”
 (d)
 punkti 3 alapunkti a lõppu lisatakse järgmine
 tekst:
 „Süsteemid hõlmavad eelkõige järgmist:
 1. Süsteemid ja menetlused õhuruumi
 korraldamiseks.
 2. Süsteemid ja menetlused lennuliikluse
 voogude korraldamiseks.
 3. Süsteemid ja menetlused
 lennuliiklusteenistuste jaoks, eelkõige lennuandmete töötlemise süsteemid,
 seireandmete töötlemise süsteemid, kasutajaliidese süsteemid.
 4. Sidesüsteemid- ja menetlused maa-maa,
 õhk-maa ja õhk-õhk suunal sidepidamiseks.
 5. Navigatsioonisüsteemid ja -menetlused.
 6. Seiresüsteemid ja -menetlused.
 7. Süsteemid ja menetlused
 aeronavigatsioonialase teabe teenistuste jaoks.
 8. Süsteemid ja menetlused
 meteoroloogilise teabe kasutamiseks.”;
 (e)
 punkti 3 alapunkti b lõppu lisatakse järgmine
 tekst:
 „Lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja nende koostisosade kavandamisel,
 ehitamisel, hooldamisel ja käitamisel kasutatakse asjakohaseid ja valideeritud
 menetlusi sellisel viisil, et Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu tõrgeteta
 toimimine oleks tagatud igal ajal ja lennu kõikides etappides. Tõrgeteta
 toimimine tähendab eelkõige teabe jagamist (sealhulgas asjakohane
 tegevusolukorda käsitlev teave, teabest ühtemoodi arusaamine, võrreldavad
 töötlemismenetlused ning seotud menetlused, mis võimaldavad ühiselt toimida),
 nagu on kokku lepitud kogu Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (EATMN) või
 selle osade jaoks.
 EATMN, selle süsteemid ja koostisosad toetavad
 kooskõlastatult uusi kokkulepitud ja valideeritud tegevuskontseptsioone, mis
 parandavad aeronavigatsiooniteenuste kvaliteeti, jätkusuutlikkust ja tõhusust,
 eelkõige ohutust ja läbilaskevõimet.
 EATMN, selle süsteemid ja nende koostisosad
 toetavad tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostöö järkjärgulist rakendamist
 õhuruumi paindliku kasutamise mõiste kohaldamise abil ulatuses, mis on vajalik
 õhuruumi ja lennuliiklusvoogude tõhusaks korraldamiseks ja õhuruumi ohutuks ja
 tõhusaks kasutamiseks kõikide kasutajate poolt.
 Nende eesmärkide saavutamiseks toetavad EATMN,
 selle süsteemid ja nende koostisosad õige ja pideva teabe jagamist tsiviil- ja
 sõjandusvaldkonna vahel kõikides lennu etappides.”
 Artikkel 2
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Strasbourgis,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 [1] Kuigi komisjoni 2012. aasta juuli tegevuskavaga Euroopa
 Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni detsentraliseeritud
 ameteid käsitleva ühisavalduse rakendamiseks on ette nähtud kõikide ELi ametite
 nimede vastavusse viimine ühtse vormistandardiga, kasutatakse käesolevas
 seletuskirjas selguse huvides läbivalt praegu kehtivat nimekuju Euroopa
 Lennundusohutusamet (EASA). Seadusandliku ettepaneku teksti on kohandatud
 kooskõlas uue ühisavalduse ja tegevuskavaga.
 [2] Raammäärus ((EÜ) nr 549/2004), millega sätestatakse
 raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks; teenuse osutamise määrus ((EÜ) nr
 550/2004), aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas;
 õhuruumi määrus ((EÜ) nr 551/2004) õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta
 ühtses Euroopa taevas; koostalitlusvõime määrus ((EÜ) nr 552/2004) Euroopa
 lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta.
 [3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007; Euroopa lennuliikluse
 uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR) on ühtse Euroopa taeva tehniline sammas
 ja kõiki lennundusvaldkondi hõlmav lennuliikluse korraldamise täiustamise
 programm.
 [4] Praegu koostavad tehnilisi norme lisaks EASAle ka
 EUROCONTROL ja mitmesugused standardiorganisatsioonid, nagu näiteks EUROCAE.
 [5] Vaata ühtse Euroopa taeva algatuse uuesti sõnastatud
 ettepaneku artiklit 19.
 [6] Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem. Vt http://ec.europa.eu/transport/modes/air/sesar/
 [7] ELT C [...], lk [...].
 [8] ELT L 309, 24.11.2009, lk 51.
 [9] ELT L 300, 14.11.2009, lk 34.
 [10] ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
 [11] ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.
 [12] ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.
 [13] ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.
 [14] ELT L 64, 2.3.2007, lk 1.
 [15] ELT L 95, 9.4.2009, lk 41.
 [16] Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, 29.
 veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike
 personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni
 ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk. 1).


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 19.5.2015
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 122/31
 DÉCISION (PESC) 2015/778 DU CONSEIL
 du 18 mai 2015
 relative à une opération militaire de l'Union européenne dans la partie sud de la Méditerranée centrale (EUNAVFOR MED)
 LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
 vu le traité sur l'Union européenne, et notamment son article 42, paragraphe 4, et son article 43, paragraphe 2,
 vu la proposition du haut représentant de l'Union pour les affaires étrangères et la politique de sécurité,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 Le 20 avril 2015, le Conseil a confirmé qu'il était fermement résolu à agir pour éviter les tragédies humaines dues au trafic de clandestins dans la Méditerranée.
 (2)
 Le 23 avril 2015, le Conseil européen a exprimé son indignation à propos de la situation dans la Méditerranée et a souligné que l'Union mettrait en œuvre tous les moyens dont elle dispose pour éviter toute nouvelle perte de vies humaines en mer et s'attaquer aux causes profondes de cette situation de détresse humaine, en coopération avec les pays d'origine et de transit, et que la priorité immédiate était de faire en sorte que plus personne ne meure en mer. Le Conseil européen s'est engagé à renforcer la présence de l'Union en mer, à prévenir les flux migratoires illégaux et à renforcer la solidarité et la responsabilité internes.
 (3)
 Le 23 avril 2015, le Conseil européen s'est également engagé à lutter contre les trafiquants dans le respect du droit international, en entreprenant des efforts systématiques en vue d'identifier, de capturer et de détruire les navires et les embarcations avant qu'ils ne soient utilisés par les trafiquants, et a invité le haut représentant de l'Union pour les affaires étrangères et la politique de sécurité (HR) à entamer les préparatifs d'une éventuelle opération relevant de la politique de sécurité et de défense commune (PSDC) à cet effet.
 (4)
 Le 11 mai 2015, le HR a informé le Conseil de sécurité des Nations unies sur la crise liée aux migrants en Méditerranée et les préparatifs en cours en vue d'une éventuelle opération navale de l'Union, dans le cadre de la PSDC de l'Union. À cet égard, il a fait état de la nécessité pour l'Union d'œuvrer avec le soutien du Conseil de sécurité des Nations unies.
 (5)
 Le 18 mai 2015, le Conseil a approuvé le concept de gestion de crise pour une opération PSDC visant à démanteler le modèle économique des trafiquants dans la partie sud de la Méditerranée centrale.
 (6)
 L'opération PSDC de l'Union sera menée en conformité avec le droit international, en particulier avec les dispositions pertinentes de la convention des Nations unies sur le droit de la mer (CNUDM) de 1982, les protocoles de 2000 contre le trafic illicite de migrants par terre, air et mer (ci-après dénommé «protocole contre le trafic illicite de migrants») et visant à prévenir, réprimer et punir la traite des personnes, en particulier des femmes et des enfants, additionnels à la convention des Nations unies contre la criminalité transnationale organisée, la convention internationale pour la sauvegarde de la vie humaine en mer (SOLAS) de 1974, la convention internationale sur la recherche et le sauvetage maritimes (SAR) de 1979, la convention sur la protection du milieu marin et du littoral de la Méditerranée (convention de Barcelone) de 1976, la convention de Genève de 1951 concernant le statut des réfugiés et le principe de non-refoulement et le droit international relatif aux droits de l'homme.
 La CNUDM ainsi que les conventions SOLAS et SAR prévoient notamment l'obligation de porter secours aux personnes en détresse en mer et d'acheminer vers un lieu sûr les personnes qui ont survécu; à cette fin, les navires affectés à l'EUNAVFOR MED seront prêts, avec les moyens nécessaires, à exécuter les tâches correspondantes sous la coordination du centre de coordination de sauvetage compétent.
 (7)
 En haute mer, conformément au droit national et international applicable, les États peuvent empêcher les mouvements des navires ou des embarcations soupçonnés de se livrer au trafic illicite de migrants, lorsque l'État du pavillon autorise l'arraisonnement et la fouille du navire ou de l'embarcation ou lorsque le navire ou l'embarcation n'a pas de pavillon, et peuvent prendre des mesures appropriées contre les navires ou les embarcations ainsi que les personnes et les marchandises qui se trouvent à leur bord.
 (8)
 Des mesures peuvent également être prises dans les eaux territoriales ou intérieures, sur le territoire ou dans l'espace aérien d'un État contre des navires ou des embarcations soupçonnés de se livrer au trafic de clandestins ou à la traite des êtres humains, avec l'accord dudit État ou conformément à une résolution du Conseil de sécurité des Nations unies, voire les deux.
 (9)
 Un État peut prendre des mesures appropriées contre des personnes présentes sur son territoire qu'il soupçonne de se livrer au trafic de clandestins ou à la traite des êtres humains en vue de leur arrestation et de poursuites éventuelles, conformément au droit international et à son droit national.
 (10)
 Il convient que le Comité politique et de sécurité (COPS) exerce le contrôle politique de l'opération de gestion de crise conduite par l'Union, sous la responsabilité du Conseil et du HR, fournisse la direction stratégique et prenne les décisions appropriées, conformément à l'article 38, troisième alinéa, du traité sur l'Union européenne (TUE).
 (11)
 En application de l'article 41, paragraphe 2, du TUE et conformément à la décision (PESC) 2015/528 du Conseil (1), les dépenses opérationnelles liées à la présente décision qui ont des implications militaires ou dans le domaine de la défense doivent être à la charge des États membres.
 (12)
 Conformément à l'article 5 du protocole no 22 sur la position du Danemark annexé au traité sur l'Union européenne et au traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, le Danemark ne participe pas à l'élaboration et à la mise en œuvre des décisions et actions de l'Union qui ont des implications en matière de défense. En conséquence, le Danemark ne participe pas à l'adoption de la présente décision, n'est pas lié par celle-ci ni soumis à son application, et ne participe pas au financement de l'opération concernée,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 Mission
 1. L'Union mène une opération militaire de gestion de crise qui contribue à démanteler le modèle économique des réseaux de trafic de clandestins et de traite des êtres humains dans la partie sud de la Méditerranée centrale (EUNAVFOR MED), en déployant à cet effet des efforts systématiques en vue d'identifier, de capturer et de neutraliser les navires et les embarcations et les ressources utilisés ou soupçonnés d'être utilisés par des passeurs ou des trafiquants d'êtres humains, conformément au droit international applicable, y compris la CNUDM et toute résolution du Conseil de sécurité des Nations unies.
 2. La zone d'opération est définie, avant le lancement de l'EUNAVFOR MED, dans les documents de planification pertinents qui doivent être approuvés par le Conseil.
 Article 2
 Mandat
 1. L'EUNAVFOR MED opère en conformité avec les objectifs politiques, stratégiques et politico-militaires définis dans le concept de gestion de crise approuvé par le Conseil le 18 mai 2015.
 2. L'EUNAVFOR MED est conduite en phases successives, dans le respect des dispositions du droit international. L'EUNAVFOR MED:
 a)
 durant la première phase, soutient la détection et la surveillance des réseaux de migration grâce à la collecte d'informations et à l'organisation de patrouilles en haute mer, dans le respect du droit international;
 b)
 durant la deuxième phase:
 i)
 procède à l'arraisonnement, à la fouille, à la saisie et au déroutement en haute mer des navires et des embarcations soupçonnés d'être utilisés pour la traite des êtres humains ou le trafic illicite de migrants, dans les conditions prévues par le droit international applicable, y compris la CNUDM et le protocole contre le trafic illicite de migrants;
 ii)
 en conformité avec toute résolution applicable du Conseil de sécurité des Nations unies, ou avec l'accord de l'État côtier concerné, procède à l'arraisonnement, à la fouille, à la saisie et au déroutement en haute mer ou dans les eaux territoriales et les eaux intérieures de l'État côtier, des navires et des embarcations soupçonnés d'être utilisés pour la traite des êtres humains ou le trafic illicite de migrants, dans les conditions prévues par ladite résolution ou ledit accord;
 c)
 durant la troisième phase, en conformité avec toute résolution applicable du Conseil de sécurité des Nations unies, ou avec l'accord de l'État côtier concerné, prend toutes les mesures nécessaires à l'encontre d'un navire ou d'une embarcation et des ressources connexes soupçonnés d'être utilisés pour la traite des êtres humains ou le trafic illicite de migrants, y compris en les éliminant ou en les mettant hors d'usage, sur le territoire dudit État, dans les conditions prévues par ladite résolution ou ledit accord.
 3. Le Conseil évalue dans quelle mesure les conditions régissant le passage de la première phase aux phases suivantes sont réunies, en tenant compte de toute résolution applicable des Nations unies et de l'accord donné par les États côtiers concernés.
 4. L'EUNAVFOR MED peut collecter, en conformité avec la législation applicable, les données à caractère personnel relatives aux personnes embarquées à bord des navires participant à l'EUNAVFOR MED pour ce qui est des éléments susceptibles de contribuer à l'identification de ces dernières, y compris les empreintes digitales, ainsi que les données suivantes, à l'exclusion de toute autre donnée à caractère personnel: le nom de famille, le nom de jeune fille, les prénoms et tout pseudonyme ou nom d'emprunt; la date et le lieu de naissance, la nationalité et le sexe; le lieu de résidence, la profession et le lieu où se trouve la personne concernée; les permis de conduire, les pièces d'identité et les données concernant le passeport. L'EUNAVFOR MED peut communiquer les données précitées ainsi que les données relatives aux navires et aux embarcations et aux ressources utilisés par les personnes concernées aux autorités répressives compétentes des États membres et/ou aux organes compétents de l'Union.
 Article 3
 Nomination du commandant de l'opération de l'UE
 Le vice-amiral Enrico Credendino est nommé commandant de l'opération de l'UE EUNAVFOR MED.
 Article 4
 Désignation du quartier général de l'opération de l'UE
 Le quartier général de l'opération EUNAVFOR MED est situé à Rome, en Italie.
 Article 5
 Planification et lancement de l'opération
 La décision relative au lancement de l'EUNAVFOR MED est adoptée par le Conseil sur recommandation du commandant de l'opération EUNAVFOR MED après l'approbation du plan d'opération et des règles d'engagement nécessaires à l'exécution du mandat.
 Article 6
 Contrôle politique et direction stratégique
 1. Sous la responsabilité du Conseil et du HR, le COPS exerce le contrôle politique et assure la direction stratégique de l'EUNAVFOR MED. Le Conseil autorise le COPS à prendre les décisions appropriées, conformément à l'article 38 du TUE. Cette autorisation porte notamment sur les compétences nécessaires pour modifier les documents de planification, y compris le plan d'opération, la chaîne de commandement et les règles d'engagement. Elle porte également sur les compétences nécessaires pour prendre des décisions concernant la nomination du commandant de l'opération de l'UE et du commandant de la force de l'UE. Le pouvoir de décision concernant les objectifs et la fin de l'opération militaire de l'Union demeure de la compétence du Conseil. Sous réserve de l'article 2, paragraphe 3, de la présente décision, le COPS est habilité à décider du passage d'une phase à l'autre de l'opération.
 2. Le COPS rend compte au Conseil à intervalles réguliers.
 3. Le président du comité militaire de l'UE (CMUE) rend compte au COPS, à intervalles réguliers, de la conduite de l'EUNAVFOR MED. Le COPS peut, s'il y a lieu, inviter le commandant de l'opération de l'UE ou le commandant de la force de l'UE à ses réunions.
 Article 7
 Direction militaire
 1. Le CMUE assure le suivi de la bonne exécution de l'EUNAVFOR MED conduite sous la responsabilité du commandant de l'opération de l'UE.
 2. Le commandant de l'opération de l'UE rend compte au CMUE à intervalles réguliers. Le CMUE peut, s'il y a lieu, inviter le commandant de l'opération de l'UE ou le commandant de la force de l'UE à ses réunions.
 3. Le président du CMUE fait office de point de contact principal avec le commandant de l'opération de l'UE.
 Article 8
 Cohérence de la réponse de l'Union et coordination
 1. Le HR assure la mise en œuvre de la présente décision et veille à sa cohérence avec l'action extérieure de l'Union dans son ensemble, y compris avec les programmes de développement de l'Union et l'aide humanitaire qu'elle apporte.
 2. Le HR, assisté du Service européen pour l'action extérieure (SEAE), fait office de point de contact principal avec les Nations unies, les autorités des pays de la région et les autres acteurs internationaux et bilatéraux, y compris l'OTAN, l'Union africaine et la Ligue des États arabes.
 3. L'EUNAVFOR MED coopère avec les autorités compétentes des États membres et établit un mécanisme de coordination et, au besoin, conclut des accords avec d'autres agences et organismes de l'Union, notamment Frontex, Europol, Eurojust, le Bureau européen d'appui en matière d'asile et les missions PSDC concernées.
 Article 9
 Participation d'États tiers
 1. Sans préjudice de l'autonomie décisionnelle de l'Union ou du cadre institutionnel unique, et conformément aux orientations pertinentes du Conseil européen, des États tiers peuvent être invités à participer à l'opération.
 2. Le Conseil autorise le COPS à inviter des États tiers à proposer une contribution et à prendre, sur recommandation du commandant de l'opération de l'UE et du CMUE, les décisions appropriées concernant l'acceptation des contributions proposées.
 3. Les modalités de la participation d'États tiers font l'objet d'accords conclus en application de l'article 37 du TUE et conformément à la procédure prévue à l'article 218 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne (TFUE). Lorsque l'Union et un État tiers ont conclu un accord établissant un cadre pour la participation de ce dernier à des missions de gestion de crise menées par l'Union, les dispositions dudit accord s'appliquent dans le cadre de l'EUNAVFOR MED.
 4. Les États tiers qui apportent des contributions militaires importantes à l'EUNAVFOR MED ont les mêmes droits et obligations que les États membres participant à l'opération pour ce qui concerne la gestion courante de celle-ci.
 5. Le Conseil autorise le COPS à prendre les décisions appropriées concernant la mise en place d'un comité des contributeurs, au cas où des États tiers apporteraient des contributions militaires importantes.
 Article 10
 Statut du personnel placé sous la direction de l'Union
 Le statut des unités et du personnel placés sous la direction de l'Union est établi, le cas échéant, en conformité avec le droit international.
 Article 11
 Dispositions financières
 1. Les coûts communs de l'opération militaire de l'UE sont gérés conformément à la décision (PESC) 2015/528.
 2. Le montant de référence financière pour les coûts communs de l'EUNAVFOR MED s'élève à 11,82 millions d'EUR. Le pourcentage du montant de référence visé à l'article 25, paragraphe 1, de la décision (PESC) 2015/528 est fixé à 70 % en crédits d'engagement et à 40 % en crédits de paiement.
 Article 12
 Communication d'informations
 1. Le HR est autorisé à communiquer aux États tiers associés à la présente décision, le cas échéant et selon les besoins de l'EUNAVFOR MED, des informations classifiées de l'UE établies aux fins de l'opération, conformément à la décision 2013/488/UE du Conseil (2), comme suit:
 a)
 jusqu'au niveau prévu dans les accords applicables en matière de sécurité des informations conclus entre l'Union et l'État tiers concerné; ou
 b)
 jusqu'au niveau «CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL» dans les autres cas.
 2. Le HR est aussi autorisé à communiquer aux Nations unies, en fonction des besoins opérationnels de l'EUNAVFOR MED, des informations classifiées de l'UE jusqu'au niveau «RESTREINT UE/EU RESTRICTED» établies aux fins de l'EUNAVFOR MED, conformément à la décision 2013/488/UE. Des arrangements sont établis à cette fin entre le HR et les autorités compétentes des Nations unies.
 3. Le HR est autorisé à communiquer aux États tiers associés à la présente décision des documents non classifiés de l'UE ayant trait aux délibérations du Conseil relatives à l'opération et relevant du secret professionnel, conformément à l'article 6, paragraphe 1, du règlement intérieur du Conseil (3).
 4. Le HR peut déléguer de telles autorisations, ainsi que la compétence pour conclure les arrangements visés au présent article, à des fonctionnaires du SEAE, au commandant de l'opération de l'UE ou au commandant de la force de l'UE, conformément à l'annexe VI, section VII, de la décision 2013/488/UE.
 Article 13
 Entrée en vigueur et fin
 La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption.
 L'EUNAVFOR MED prend fin douze mois au plus tard après avoir atteint sa pleine capacité opérationnelle.
 La présente décision est abrogée à compter de la date de fermeture du quartier général de l'opération de l'UE, conformément aux plans approuvés pour la fin de l'EUNAVFOR MED, et sans préjudice des procédures concernant la vérification et la reddition des comptes de l'EUNAVFOR MED, établies dans la décision (PESC) 2015/528.
 Fait à Bruxelles, le 18 mai 2015.
 Par le Conseil
 Le président
 F. MOGHERINI
 (1) Décision (PESC) 2015/528 du Conseil du 27 mars 2015 créant un mécanisme de gestion du financement des coûts communs des opérations de l'Union européenne ayant des implications militaires ou dans le domaine de la défense (Athena) et abrogeant la décision 2011/871/PESC (JO L 84 du 28.3.2015, p. 39).
 (2) Décision 2013/488/UE du Conseil du 23 septembre 2013 concernant les règles de sécurité aux fins de la protection des informations classifiées de l'Union européenne (JO L 274 du 15.10.2013, p. 1).
 (3) Décision 2009/937/UE du Conseil du 1er décembre 2009 portant adoption de son règlement intérieur (JO L 325 du 11.12.2009, p. 35).