type: other

text:
Wieringa Advocaten | Weblog | Onteigeningsrecht: aanvullende schadeloosstelling bij niet of niet tijdige uitvoering werk
 Lucia Tellegen, 02/01/2018
 Artikel 61 Onteigeningswet bevat een regeling voor de situatie waarin het werk waarvoor is onteigend niet of niet tijdig wordt uitgevoerd. Met niet of niet tijdige uitvoering van een werk worden de volgende drie situaties bedoeld:
 1. Binnen drie jaar nadat het onteigeningsvonnis kracht van gewijsde heeft verkregen, heeft de onteigenende partij geen aanvang gemaakt met het werk waarvoor is onteigend als gevolg van oorzaken die de onteigenende partij in staat was uit de weg te ruimen;
 2. Het werk heeft gedurende meer dan drie jaar stilgelegen;
 3. Uit andere omstandigheden is aan te tonen dat het werk blijkbaar niet tot stand zal worden gebracht.
 Artikel 61 Ow geeft de onteigende partij alsdan de mogelijkheid om het onteigende terug te vorderen. Voor de onteigende partij die niet geïnteresseerd is in teruglevering (of daar geen belang (meer) bij heeft) bestaat de mogelijkheid aanvullende schadeloosstelling te vorderen. Deze aanvullende schadeloosstelling komt dan bovenop de al uit hoofde van de onteigeningsprocedure ontvangen schadeloosstelling.
 De hoogte van deze aanvullende schadeloosstelling dient door de rechter naar billijkheid te worden bepaald. Er is tot dusverre geen duidelijk beeld van hoe rechters hiermee omgaan: uit de weinige rechtspraak over artikel 61 Ow althans de daarin bedoelde aanvullende schadeloosstelling blijkt dat één en ander in grote mate afhankelijk is van de omstandigheden van het geval. In ieder geval speelt de aan- of afwezigheid van waardevermeerdering van het onteigende een substantiële rol.
 Het Gerechtshof Arnhem heeft in 2007 uitspraak gedaan over gevorderde aanvullende schadeloosstelling wegens ontijdige ofwel te vroege onteigening: de weg waarvoor gronden waren onteigend was pas 20 jaar na onteigening daadwerkelijk aangelegd. Het Gerechtshof overwoog dat de aanvullende schadeloosstelling in een geval als deze dient te worden bepaald op basis van de eventuele waardestijging die de onteigende gronden in de periode van vertraging hebben ondergaan. Het Gerechtshof gaf daarbij aan dat voor het onderhavige geval de peildatum voor de werkelijke waarde van het onteigende één jaar vóórdat een feitelijke aanvang is gemaakt met het realiseren van het werk diende te zijn. Het Gerechtshof Arnhem hanteert niet de termijn van drie jaar van artikel 61 Ow overwegende dat een redelijk handelend overheidslichaam niet het risico zal willen lopen met een vordering ex artikel 61 Ow te worden geconfronteerd en dus zal streven naar minnelijke verwerving of zal onteigenen met inachtneming van een veilige marge.
 Recentelijk heeft het Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch zich in de zogenoemde terugvorderingszaken van de gemeente Eindhoven ook moeten buigen over op grond van artikel 61 Ow gevorderde aanvullende schadeloosstelling. De gemeente Eindhoven had gronden onteigend ten behoeve van de uitbreiding van het militaire vliegveld Welschap. De gemeente Eindhoven had te laat, namelijk drie maanden na afloop van de in artikel 61 Ow bedoelde driejaarstermijn, een aanvang gemaakt met de uitbreiding van het vliegveld.
 Het Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch achtte het redelijk om in het kader van de begroting van de aanvullende schadeloosstelling uit te gaan van een periode die in elk geval substantieel langer is dan de mate waarin er ontijdig is onteigend. Dat is niet ingegeven door overwegingen van punitieve aard, maar door het gegeven dat onzekerheid omtrent de vraag welke periode in aanmerking moet worden genomen in het voordeel van de onteigende partij ruim genomen dient te worden; het is immers aan de onteigenende partij te wijten dat de onzekerheid waarvoor alle betrokkenen zich geplaatst zien is ontstaan. Vanwege deze ruime marge ten behoeve van de onteigende partij komt het Gerechtshof op een periode van één jaar na de laatste proceshandeling in de onteigeningsprocedure waarbinnen moet onderzocht of de waarde van het onteigende is vermeerderd.
 De beide Gerechtshoven benaderen de begroting van de aanvullende schadeloosstelling dus niet hetzelfde. Dat kan te maken hebben met het gegeven dat de begroting van waardevermeerdering bij niet tijdige onteigening gebaseerd wordt op de hypothetische latere onteigening waarbij van een latere peildatum zou zijn uitgegaan. Dit brengt met zich mee dat de omstandigheden van het geval van belang zijn en dat kan tot andere uitgangspunten leiden. De Hoge Raad zal hierover meer duidelijkheid kunnen verschaffen.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 16.5.2009
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 113/46
 Tožba, vložena 27. februarja 2009 — Meister proti UUNT
 (Zadeva F-17/09)
 2009/C 113/95
 Jezik postopka: nemščina
 Stranki
 Tožeča stranka: Herbert E. Meister (Alicante, Španija) (zastopnik: H.-J. Zimmermann, odvetnik)
 Tožena stranka: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)
 Predmet in opis spora
 Razveljavitev odločbe o zavrnitvi pritožbe tožeče stranke zoper obračun točk delovne uspešnosti za leto 2008 in odškodninski zahtevek zaradi kršitev načel zakonitega kadrovanja.
 Predlogi tožeče stranke
 Tožeča stranka zahteva,
 —
 naj Sodišče za uslužbence razveljavi odločbo predsednika z dne 20. decembra 2008, s katero je bila zavrnjena njena notranja pritožba v skladu s členom 90(2) Kadrovskih predpisov z dne 20. avgusta;
 —
 naj ji tožena stranka plača odškodnino, katere višino bo določilo Sodišče za uslužbence;
 —
 naj tožena stranka plača vse stroške postopka.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22000A0811(01)
 Accordo in forma di scambio di lettere tra la Comunità europea e la Norvegia relativo all'estensione della rete comune di comunicazione/interfaccia comune di sistema (CCN/CSI) nel contesto della convenzione relativa ad un regime comune di transito
 Gazzetta ufficiale n. L 204 del 11/08/2000 pag. 0037 - 0041
 Accordo in forma di scambio di letteretra la Comunità europea e la Norvegia relativo all'estensione della rete comune di comunicazione/interfaccia comune di sistema (CCN/CSI) nel contesto della convenzione relativa ad un regime comune di transitoA. Lettera della Comunità europeaEgregio Signore,desidero proporre, a nome della Comunità europea, il seguente impegno relativo all'estensione alla Norvegia dell'utilizzo della rete comune di comunicazione/interfaccia comune di sistema (CCN/CSI) per il nuovo sistema di transito computerizzato (NCTS).I. Le parti si conformeranno alle specifiche tecniche illustrate nei documenti elencati nell'allegato della presente lettera, che sono stati trasmessi alla Norvegia, nonché ad ogni eventuale modifica che potrà essere introdotta in futuro nel quadro del progetto.II. La Commissione delle Comunità europee (in prosieguo: "Commissione") gestirà e svilupperà il sistema in conformità degli orientamenti elaborati nel comitato di politica doganale - gruppo di lavoro informatico - sottogruppo tecnico CCN/CSI (CPC-CWP - CCN/CSI) anche a nome dei paesi partner.III. Le parti rispetteranno le norme relative alla sicurezza generale stabilite nel quadro del progetto.IV. Entro il 1o settembre 2000 la Norvegia pagherà una somma forfettaria pari a 120000 EUR per l'installazione della CCN/CSI.V. Entro il 31 gennaio 2001 la Commissione procederà alla liquidazione dei conti relativi alle spese d'installazione in base all'importo già pagato e ai costi effettivamente addebitabili alla Norvegia, conformemente alla convenzione conclusa a tal fine tra la Commissione e il subappaltatore, e presenterà alla Norvegia un estratto conto. Il pagamento definitivo (saldo dei pagamenti) avverrà entro trenta giorni dalla presentazione dell'estratto conto.VI. Entro il 1o settembre 2000 la Norvegia pagherà una somma forfettaria pari a 48000 EUR per le spese di funzionamento della rete relative all'anno 2000.VII. A partire dal 2001, entro il 15 maggio di ogni anno la Norvegia pagherà una somma forfettaria per le spese annuali di utilizzo della rete. La Commissione comunicherà ogni anno alla Norvegia entro il 31 luglio l'importo della somma forfettaria per l'anno seguente. La somma forfettaria per il 2001 sarà pari a 96000 EUR.VIII. Entro il 31 gennaio di ogni anno la Commissione procederà alla liquidazione dei conti relativi alle spese di funzionamento in base all'importo già pagato e ai costi effettivamente addebitabili alla Norvegia e presenterà a quest'ultima un estratto conto. La Commissione calcolerà i costi effettivi in base alla sua relazione con il subappaltatore, il quale sarà scelto conformemente alle attuali procedure di aggiudicazione degli appalti. Il pagamento definitivo (saldo dei pagamenti) avverrà entro trenta giorni dalla presentazione dell'estratto conto. L'importo totale dovuto dalla Norvegia non eccederà comunque di più del 20 % la somma forfettaria annua già pagata.IX. Parimenti agli Stati membri dell'Unione europea, la Norvegia sarà informata delle previsioni relative a tali costi nonché dei principali sviluppi della CCN/CSI che possano avere un impatto su tali costi.X. Entro il 1o settembre 2000 la Norvegia costituirà una riserva per imprevisti e sviluppi futuri pari a 40000 EUR. La Commissione specificherà nell'estratto conto destinato alla Norvegia la quota dei costi da imputare alla riserva. Ogni anno entro il 15 maggio la Norvegia verserà nella riserva una somma corrispondente alle risorse effettivamente utilizzate l'anno precedente per gli imprevisti e gli sviluppi futuri.XI. Tutti i pagamenti sono da effettuarsi a favore della Commissione e, salvo diversa indicazione, si baseranno sull'estratto conto della Commissione, che indicherà le varie forniture di servizi, hardware e software pagabili entro 60 giorni.XII. Il presente accordo rimarrà in vigore finché le due parti sono parti contraenti alla convenzione del 20 maggio 1987 relativa ad un regime comune di transito. Entrambe le parti si riservano tuttavia la possibilità di modificare l'accordo di comune intesa.XIII. Qualora la Norvegia paghi gli importi previsti ai punti IV, V, VI, VII, VIII e X in ritardo rispetto alle date indicate ai rispettivi punti, l'Unione europea potrà contabilizzare degli interessi sugli arretrati (al tasso d'interesse applicato dalla Banca centrale europea nelle operazioni in euro, pubblicato nella Gazzetta ufficiale serie C, in vigore alla data prevista per il pagamento, maggiorato di un punto e mezzo). Lo stesso tasso sarà applicato ai pagamenti che effettuerà la Comunità europea.Le sarei grato se volesse confermare l'accordo della Norvegia su quanto sopra esposto.Voglia accettare, Signore, l'espressione della mia profonda stima.A nome del Consiglio dell'Unione europeaALLEGATO ALLO SCAMBIO DI LETTEREDOCUMENTAZIONE ESTERNA CCN/CSI>SPAZIO PER TABELLA>B. Lettera della NorvegiaEgregio Signore,mi pregio di notificarLe il ricevimento della lettera relativa all'estensione alla Norvegia dell'utilizzo della rete comune di comunicazione/interfaccia comune di sistema (CCN/CSI) per il nuovo sistema di transito computerizzato (NCTS), che recita come segue:"Desidero proporre, a nome della Comunità europea, il seguente impegno relativo all'estensione alla Norvegia dell'utilizzo della rete comune di comunicazione/interfaccia comune di sistema (CCN/CSI) per il nuovo sistema di transito computerizzato (NCTS).I. Le parti si conformeranno alle specifiche tecniche illustrate nei documenti elencati nell'allegato della presente lettera, che sono stati trasmessi alla Norvegia, nonché ad ogni eventuale modifica che potrà essere introdotta in futuro nel quadro del progetto.II. La Commissione delle Comunità europee (in prosieguo: 'Commissione') gestirà e svilupperà il sistema in conformità degli orientamenti elaborati nel comitato di politica doganale - gruppo di lavoro informatico - sottogruppo tecnico CCN/CSI (CPC-CWP-CCN/CSI) anche a nome dei paesi partner.III. Le parti rispetteranno le norme relative alla sicurezza generale stabilite nel quadro del progetto.IV. Entro il 1o settembre 2000 la Norvegia pagherà una somma forfettaria pari a 120000 EUR per l'installazione della CCN/CSI.V. Entro il 31 gennaio 2001 la Commissione procederà alla liquidazione dei conti relativi alle spese d'installazione in base all'importo già pagato e ai costi effettivamente addebitabili alla Norvegia, conformemente alla convenzione conclusa a tal fine tra la Commissione e il subappaltatore, e presenterà alla Norvegia un estratto conto. Il pagamento definitivo (saldo dei pagamenti) avverrà entro trenta giorni dalla presentazione dell'estratto conto.VI. Entro il 1o settembre 2000 la Norvegia pagherà una somma forfettaria pari a 48000 EUR per le spese di funzionamento della rete relative all'anno 2000.VII. A partire dal 2001, entro il 15 maggio di ogni anno la Norvegia pagherà una somma forfettaria per le spese annuali di utilizzo della rete. La Commissione comunicherà ogni anno alla Norvegia entro il 31 luglio l'importo della somma forfettaria per l'anno seguente. La somma forfettaria per il 2001 sarà pari a 96000 EUR.VIII. Entro il 31 gennaio di ogni anno la Commissione europea procederà alla liquidazione dei conti relativi alle spese di funzionamento in base all'importo già pagato e ai costi effettivamente addebitabili alla Norvegia e presenterà a quest'ultima un estratto conto. La Commissione calcolerà i costi effettivi in base alla sua relazione con il subappaltatore, il quale sarà scelto conformemente alle attuali procedure di aggiudicazione degli appalti. Il pagamento definitivo (saldo dei pagamenti) avverrà entro trenta giorni dalla presentazione dell'estratto conto. L'importo totale dovuto dalla Norvegia non eccederà comunque di più del 20 % la somma forfettaria annua già pagata.IX. Parimenti agli Stati membri dell'Unione europea, la Norvegia sarà informata delle previsioni relative a tali costi nonché dei principali sviluppi della CCN/CSI che possano avere un impatto su tali costi.X. Entro il 1o settembre 2000 la Norvegia costituirà una riserva per imprevisti e sviluppi futuri pari a 40000 EUR. La Commissione specificherà nell'estratto conto destinato alla Norvegia la quota dei costi da imputare alla riserva. Ogni anno entro il 15 maggio la Norvegia verserà nella riserva una somma corrispondente alle risorse effettivamente utilizzate l'anno precedente per gli imprevisti e gli sviluppi futuri.XI. Tutti i pagamenti sono da effettuarsi a favore della Commissione e, salvo diversa indicazione, si baseranno sull'estratto conto della Commissione, che indicherà le varie forniture di servizi, hardware e software pagabili entro 60 giorni.XII. Il presente accordo rimarrà in vigore finché le due parti sono parti contraenti alla convenzione del 20 maggio 1987 relativa ad un regime comune di transito. Entrambe le parti si riservano tuttavia la possibilità di modificare l'accordo di comune intesa.XIII. Qualora la Norvegia paghi gli importi previsti ai punti IV, V, VI, VII, VIII e X in ritardo rispetto alle date indicate ai rispettivi punti, l'Unione europea potrà contabilizzare degli interessi sugli arretrati (al tasso d'interesse applicato dalla Banca centrale europea nelle operazioni in euro, pubblicato nella Gazzetta ufficiale serie C, in vigore alla data prevista per il pagamento, maggiorato di un punto e mezzo). Lo stesso tasso sarà applicato ai pagamenti che effettuerà la Comunità europea.Le sarei grato se volesse confermare l'accordo della Norvegia su quanto sopra esposto."La Norvegia si pregia di confermare il proprio accordo sul contenuto di tale lettera.Voglia accettare, Signore, l'espressione della mia profonda stima.Per il governo della Norvegia


text:
 30.10.2020
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 360/48
 Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Denna föreskrifts status och ikraftträdandedag bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 FN-föreskrift nr 151 – Enhetliga bestämmelser om godkännande av motorfordon vad gäller informationssystem för döda vinkeln för upptäckt av cyklar [2020/1596]
 Inbegripet all giltig text till och med:
 Supplement 1 till föreskriften i dess ursprungliga lydelse – dag för ikraftträdande: 25 september 2020
 Detta dokument tillhandahålls endast i informationssyfte. De giltiga och rättsligt bindande texterna är ECE/TRANS/WP.29/2019/28 och
 ECE/TRANS/WP.29/2020/18
 INNEHÅLL
 FÖRESKRIFT
 0.
 Inledning (för kännedom)
 1.
 Tillämpningsområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansökan om godkännande
 4.
 Godkännande
 5.
 Specifikationer
 6.
 Provningsförfarande
 7.
 Ändring av fordonstyp och utökning av godkännande
 8.
 Produktionsöverensstämmelse
 9.
 Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse
 10.
 Slutgiltigt upphörande av produktionen
 11.
 Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar
 BILAGOR
 1
 Meddelande
 2
 Godkännandemärkenas utformning
 3
 Förfarande för fastställande av prestandakrav för andra provningsfall än de som anges i tabellen över provningsfall.
 0. INLEDNING (för kännedom)
 0.1
 Svängningsmanövrar som ger upphov till kollisioner mellan högersvängande lastbilar och cyklister uppstår vanligen vid lägre körhastigheter eller stillastående och medför ofta allvarliga konsekvenser för oskyddade trafikanter. Säkerheten för oskyddade trafikanter har tidigare ökats genom åtgärder för att förbättra lastbilsförarnas synfält genom att öka antalet speglar och utrusta lastbilarna med sidounderkörningsskydd. Eftersom olyckor i samband med svängar fortfarande sker och förarstödsystem har införts i många fordonssegment, är det uppenbart att sådana stödsystem bör användas för att undvika olyckor mellan svängande lastbilar och cyklister.
 0.2
 Teoretiska överväganden visar att trafiksituationer med tunga fordon och cyklister kan bli mycket kritiska på grund av att fordonsförarna missuppfattar situationen. I vissa fall kan ökningen ske så plötsligt att en högintensitetsvarning, som är avsedd att framkalla en reaktion från föraren på situationen efter en lämplig reaktionstid, inte kan aktiveras tidigt nog. I allmänhet kan det förväntas att föraren reagerar på information (hög eller låg tröskel/varning eller information) först efter en reaktionstid. Svarstiden är i många situationer mycket längre än den tid som krävs för att undvika olyckan, dvs. olyckan kan inte undvikas trots varningen.
 0.3
 Högintensitetsvarningar under körning är endast motiverade om sannolikheten för olyckor är hög – annars tenderar förarna att ignorera systemvarningarna. Informationssystem med låg tröskel kan dock aktiveras tillräcklig tidigt, eftersom sådana system hjälper föraren i stället för att störa. Det förutsätts vara möjligt att utforma ett gränssnitt mellan människa och maskin för förarstödsystem för döda vinklar på ett sätt så att det inte stör föraren när informationen inte behövs, exempelvis genom att signalen placeras utanför förarnas primära fokusområde när de tittar rakt framåt, men i ett område som är synligt när blicken flyttas något mot den planerade körriktningen. En gynnsam placering som uppfyller dessa krav är omkring 40° till höger från en axel i riktningen för fordonets mittlinje och genom förarens ögonpunkt.
 0.4
 I denna FN-föreskrift efterfrågas därför tidig aktivering av en informationssignal om en cykel kommer in i det kritiska området vid fordonets passagerarsida, om ett tungt fordon påbörjar en sväng mot cykeln, inbegripet situationer där det krävs motstyrning (bort från cykeln) för att klara svängen. Denna informationsstödsignal ska endast avaktiveras automatiskt vid systemfel eller kontaminering av sensorer, dvs. det ska inte vara möjligt att avaktivera den manuellt.
 0.5
 I denna FN-föreskrift efterfrågas även annan signal som avges när kollisionen blir oundviklig, t.ex. vid en tydlig vridning av ratten eller när svängindikatorerna används. Denna ytterligare varning kan avaktiveras manuellt eller automatiskt. Den ska avaktiveras tillsammans med informationssignalen i händelse av systemfel eller kontaminering av sensorer.
 0.6
 I denna FN-föreskrift definieras ett provningsförfarande som inte kräver faktiska svängningsmanövrar. Detta är godtagbart eftersom informationssignalen måste aktiveras tillräckligt tidigt i vilket fall. Försöksdata visar att vissa svängningsmanövrar som görs av tunga fordon, särskilt när de svänger in på trånga gator, kräver motstyrning så att svängen inleds omkring 15 m innan fordonet svänger in på gatan. Enligt det provningsförfarande som anges i denna föreskrift ska informationssignalen därför aktiveras 15 m före den förväntade kollisionspunkten.
 0.7
 Enligt denna föreskrift får de tekniska tjänsterna prova andra, mer eller mindre slumpmässiga, parameterkombinationer som inte föreskrivs i tabell 1 i tillägg 1. Systemen väntas bli mer robusta, men provningsförfarandet blir också mer komplicerat:
 För att kunna göra en lämplig analys av huruvida systemet uppfyller kraven i punkt 5 inkluderas bilaga 3 för att beräkna värdena för godkännande och avslag. Det kan dock förekomma motsägelsefulla krav där en informationssignal inte tillåts för ett provningsfall, men krävs för ett annat, på exakt samma inbördes läge på en cykel eller ett fordon, men för olika förmodade svängradier och islagsställen (vilka systemet inte kan upptäcka vid informationspunkterna).
 Bedömningen av kriteriet ”första informationspunkten” utförs därför inte för denna typ av provningar. Det ska anses vara tillräckligt om provningen av falsk information (trafikmärke) godkänns.
 1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE
 1.1
 Denna föreskrift gäller informationssystem för döda vinklar i fordon av kategorierna N2 (högsta tekniskt tillåtna vikt >8 t) och N3. Fordon av kategorierna N2 (högsta tekniskt tillåtna vikt ≤8 t), M2 och M3 får godkännas på begäran av tillverkaren.
 1.2
 Kraven i denna föreskrift är formulerade så att de gäller fordon som utformats för högertrafik. För fordon som är utformade för vänstertrafik ska dessa tillämpas genom inversion av kriterierna, där så krävs.
 2. DEFINITIONER
 I denna föreskrift gäller följande definitioner:
 2.1
 godkännande av en fordonstyp: det fullständiga förfarande genom vilket en part i överenskommelsen intygar att en fordonstyp uppfyller de tekniska kraven i denna föreskrift.
 2.2
 fordonstyp med avseende på informationssystem för döda vinklar: fordon som inte skiljer sig åt i fråga om sådana väsentliga avseenden som följande:
 a)
 Tillverkarens handelsnamn eller varumärke.
 b)
 Fordonsegenskaper som inverkar väsentligt på prestandan för informationssystemet för döda vinklar.
 c)
 Typ och utformning av informationssystem för döda vinklar.
 2.3
 informationssystem för döda vinklar: ett system för att informera föraren om en eventuell kollision med en cykel nära fordonets sida.
 2.4
 reaktionstid: tiden mellan det att informationssignalen avges och föraren reagerar.
 2.5
 okulär referenspunkt: mittpunkten mellan två punkter på ett inbördes avstånd av 65 mm och på en höjd av 635 mm vertikalt över den referenspunkt som anges i bilaga 1 till ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 (1) på förarsätet. Den räta linje som förbinder dessa två punkter löper vinkelrätt mot fordonets vertikala längsgående mittplan. Mittpunkten på det segment som förenar de två punkterna ligger i ett vertikalt längsgående plan som ska passera genom förarsätets mittpunkt (som fordonstillverkaren angett i sina anvisningar).
 2.6
 bromssträcka: den sträcka som fordonet tillryggalägger innan det stannar helt och hållet efter det att informationssignalen för döda vinklar har avgetts, med hänsyn till reaktionstid och bromsretardation.
 2.7
 kollisionspunkt: den position där banan för en fordonspunkt skär en cykels punkter om fordonet börjar svänga.
 Den teoretiska kollisionspunkt som anges i tillägg 1, figur 1 är den punkt där en kollision skulle uppstå under respektive provningsförhållanden om fordonet skulle svänga mot cykeln, t.ex. genom att inleda en motstyrningsmanöver vid den sista informationspunkten. Observera att den faktiska svängningsmanövern inte provas eftersom informationen ska ges innan svängen inleds.
 2.8
 sista informationspunkt: den punkt vid vilken informationssignalen ska avges. Det är punkten före fordonets förväntade svängningsrörelse mot en cykel i situationer där en kollision skulle kunna uppstå.
 2.9
 närsida: den sida av fordonet som befinner sig nära cykeln. Fordonets närsida är höger sida för högertrafik.
 2.10
 informationssignal: en optisk signal som informerar fordonsföraren om en cykel som rör sig i närheten.
 2.11
 fordonsbana: sammanbindning av alla positioner där fordonets främre högra hörn har befunnit sig eller kommer att befinna sig under provningen.
 2.12
 cykel: kombinationen av en cykel och en cyklist. Såsom anges i punkterna 6.5 och 6.6 simuleras detta med en docka i provningsfallen enligt ISO [CD] 19206-4. Referenspunkten för cykelns placering ska vara den främsta punkten på cykelns mittlinje.
 2.13
 gemensamt utrymme: ett område där två eller fler informationsfunktioner (t.ex. symboler) kan visas, men inte samtidigt.
 2.14
 avstånd i sidoläge: avståndet mellan fordonet och cykeln vid fordonets närsida när fordonet och cykeln befinner sig parallellt i förhållande till varandra. Avståndet mäts mellan det plan på vardera fordonssidan som är parallellt med fordonets symmetrilängdplan och sammanfaller med fordonets sidoytterkant, bortsett från projektionen för anordningar för indirekt sikt, och cykelns symmetrilängdplan minus halva cykelns bredd på 250 mm. Fordonets yttersidokant ska endast beaktas i området mellan fordonets yttersta punkt och upp till 6 m bakåt.
 2.15
 första informationspunkt: den främsta punkt vid vilken informationssignalen kan avges. Det är den sista informationspunkten och ett avstånd som motsvarar en körtid på 4 sekunder, med hänsyn till fordonets rörelsehastighet plus en ytterligare sträcka om islagsstället är lägre än 6 m.
 2.16
 fordonets främre högra hörn: projektionen av den punkt som blir resultatet av skärningspunkten för fordonets sidoplan (exklusive anordningar för indirekt sikt) och fordonets främre plan (exklusive anordningar för indirekt sikt och eventuella delar av fordonet som är mer än 2,0 m över marken) (exklusive anordningar för indirekt sikt) på vägytan.
 2.17
 islagsställe: det ställe där cykeln slår i fordonets högra sida i förhållande till fordonets främre högra hörn, när båda fordonen har nått kollisionspunkten enligt tillägg 1, figur 3.
 2.18
 fordonets huvudströmbrytare: anordning med vilken fordonets elektroniska system ombord ställs om från avstängt, som när fordonet är parkerat utan att föraren är närvarande, till normalt driftläge.
 3. ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE
 3.1
 Ansökan om godkännande för en fordonstyp med avseende på informationssystemet för döda vinklar ska lämnas in av fordonstillverkaren eller av dennes befullmäktigade ombud.
 3.2
 Ansökan ska åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar och innehålla följande upplysningar:
 3.2.1
 En beskrivning av fordonstypen, särskilt de egenskaper som anges i punkt 5, samt ritningar med mått och den dokumentation som avses i punkt 6.1. De siffror och/eller symboler som identifierar fordonstypen ska anges.
 3.3
 Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas in till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna.
 4. GODKÄNNANDE
 4.1
 Om den fordonstyp som lämnats in för godkännande enligt denna föreskrift uppfyller kraven i punkt 5 ska godkännande av den fordonstypen beviljas.
 4.2
 Överensstämmelsen av kraven i punkt 5 ska kontrolleras med det provningsförfarande som anges i punkt 6. Genomförandet av provningsförfarandet ska dock inte begränsas till dessa provningsförhållanden.
 4.3
 Varje godkänd fordonstyp ska ges ett godkännandenummer. De två första siffrorna i numret (00 för föreskriften i dess ursprungliga lydelse) ska ange den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskriften) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela samma fordonstyp utrustad med en annan typ av informationssystem för döda vinklar eller en annan fordonstyp.
 4.4
 Ett meddelande om beviljat, ej beviljat eller återkallat godkännande enligt denna föreskrift ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga l och fotografier och/eller ritningar som tillhandahålls av sökanden i ett format som inte är större än A4 (210 × 297 mm), eller vikt till detta format, och i lämplig skala.
 4.5
 Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt denna föreskrift ska, på en väl synlig och lättillgänglig plats som anges i godkännandeformuläret, vara märkt med ett internationellt godkännandemärke som överensstämmer med mallen i bilaga 2 och som består av följande:
 4.5.1
 En cirkel som omger bokstaven E, följt av
 a)
 det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet, (2) och
 b)
 numret på denna föreskrift följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i denna punkt,
 eller
 4.5.2
 en oval som omger bokstäverna UI, följt av den unika identifieringsbeteckningen.
 4.6
 Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra FN-föreskrifter som är fogade till överenskommelsen, i det land som beviljat godkännande enligt den här föreskriften, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.5 inte upprepas. I så fall ska FN-föreskriftens nummer, godkännandenummer och tilläggssymboler anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.5.
 4.7
 Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.
 4.8
 Godkännandemärket ska placeras nära eller på skylten med fordonsdata.
 5. SPECIFIKATIONER
 5.1
 Alla fordon som är utrustade med ett informationssystem för döda vinklar som överensstämmer med definitionen i punkt 2.3 ska uppfylla kraven i punkterna 5.2–5.7 i denna föreskrift.
 5.2
 Allmänna krav
 5.2.1
 Effektiviteten hos informationssystemet för döda vinklar får inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med de tekniska kraven och övergångsbestämmelserna i ändringsserie 04 till FN-föreskrift nr 10 eller eventuella senare ändringsserier.
 5.2.2
 Med undantag för externa element i informationssystemet för döda vinklar, vilka utgör del av en annan anordning som omfattas av specifika krav för utskjutande delar, får externa element i informationssystemet för döda vinklar skjuta ut upp till 100 mm utöver fordonets bredd.
 5.3
 Prestandakrav
 5.3.1
 Informationssystemet för döda vinklar ska genom en optisk signal informera föraren om cyklar i närheten som kan utsättas för fara vid en eventuell sväng, så att fordonet kan stannas innan det korsar cykelns bana.
 Det ska också informera föraren om cyklar som närmar sig medan fordonet står stilla innan cykeln når fordonets främre del, med hänsyn till en reaktionstid på 1,4 sekunder. Detta ska provas enligt punkt 6.6.
 Informationssystemet för döda vinklar ska varna föraren genom en optisk, akustisk eller haptisk signal, eller en kombination av dessa signaler, när risken för kollision ökar.
 En optisk informationssignal ska endast vara så länge som det behövs för att de förhållanden som anges i punkt 5.3.1.4 uppfylls. Avaktivering av informationssignalen till följd av att fordonet svänger bort från cykelns bana är inte tillåten så länge som en kollision mellan fordonet och cykeln fortfarande är möjlig om föraren skulle styra tillbaka mot cykelns bana.
 5.3.1.1
 Informationssignalen ska uppfylla de krav som anges i punkt 5.4.
 5.3.1.2
 Varningssignalen ska uppfylla kraven i punkt 5.5. Den får avaktiveras manuellt. I händelse av manuell avaktivering ska varningssignalen återaktiveras varje gång fordonets huvudströmbrytare aktiveras.
 5.3.1.3
 Informationssystemet för döda vinklar ska åtminstone fungera för alla fordonshastigheter från stillastående till 30 km/tim, för omgivande ljusförhållanden över 15 lux.
 5.3.1.4
 Informationssystemet för döda vinklar ska avge en informationssignal vid den sista informationspunkten för en cykel som färdas i en hastighet mellan 5 km/tim och 20 km/tim, vid ett avstånd i sidoläge mellan cykeln och fordonet på 0,9–4,25 meter, som kan leda till en kollision mellan cykeln och fordonet med ett islagsställe på 0–6 m i förhållande till fordonets främre högra hörn om fordonsföraren tillämpar normala styrrörelser. Informationssignalen krävs däremot inte när det relativa längsgående avståendet mellan cykeln och fordonets främre högra hörn är mer än 30 m bakåt eller 7 m framåt.
 Informationssignalen ska inte vara synlig före den första informationspunkten. Den ska avges mellan den första och den sista informationspunkten. Den första informationspunkten får beräknas för ett islagsställe genom en ökning med skillnaden mellan 6 m och islagsstället.
 Informationssystemet ska också avge en informationssignal om en cykel upptäcks vid ett avstånd i sidoläge på 0,25 upp till 0,9 m i längsgående riktning och cykeln åtminstone befinner sig vid det främsta framhjulet vid körning rakt fram.
 5.3.1.5
 Fordonstillverkaren ska säkerställa att antalet falska positiva varningar på grund av upptäckt av statiska objekt som inte är oskyddade trafikanter, såsom koner, vägmärken, häckar och parkerade bilar, minimeras. Informationssystemet kan dock avge en informationssignal när en kollision är nära förestående.
 5.3.1.6
 Informationssystemet för döda vinklar ska automatiskt avaktiveras om det inte kan fungera som avsett på grund av att dess sensoranordningar kontaminerats av is, snö, lera, smuts eller liknande material eller på grund av sämre omgivande ljusförhållanden än de som anges i punkt 5.3.1.3. Detta ska anges enligt punkt 5.6.2. Systemet ska automatiskt återaktiveras när kontamineringen försvinner och systemet har konstaterats fungera normalt. Detta ska provas i enlighet med bestämmelserna i punkt 6.9.
 5.3.1.7
 Informationssystemet för döda vinklar ska även ge föraren en felvarningssignal om fel uppstår i systemet som förhindrar att kraven i denna föreskrift uppfylls. Varningen ska vara utformad såsom anges i punkt 5.6.1. Detta ska provas i enlighet med bestämmelserna i punkt 6.8 (provning av felvarning).
 5.3.2
 Tillverkaren ska på ett sätt som tillfredsställer den tekniska tjänsten och typgodkännandemyndigheten genom dokumentation, simulering eller på annat sätt visa att informationssystemet för döda vinklar fungerar såsom anges även för mindre cyklar och cyklister, med en skillnad på högst 36 % jämfört med de värden som anges i ISO [CD] 19206-4:2018.
 5.4
 Informationssignal
 5.4.1
 Den information om döda vinklar som avses i punkt 5.3.1.1 ska utgöras av en informationssignal som är märkbar och enkelt kan kontrolleras av föraren från förarsätet. Informationssignalen ska vara synlig både dag- och nattetid.
 5.4.2
 Den anordning som avger informationssignalen ska vara placerad vid närsidan vid en horisontell vinkel över 30° mot en axel som är parallell med fordonets längsgående mittplan och löper genom den okulära referenspunkten. Detta värde får minskas om förarens sittplats är placerad på fordonets närsida.
 5.5
 Varningssignal
 5.5.1
 Den varningssignal som avses i punkt 5.3.1.2 ska vara en signal som skiljer sig från den informationssignal som anges i punkt 5.4, t.ex. vad gäller dess läge eller aktiveringsstrategi.
 5.5.2
 Den ska vara lättförståelig så att föraren kopplar ihop varningssignalen med en potentiell kollision. Om varningssignalen är optisk ska denna signal vara synlig både dag- och nattetid.
 5.5.3
 Varningssignalen ska tidigast aktiveras när systemet upptäcker en potentiell kollision, t.ex. om föraren har för avsikt att svänga mot cykeln, t.ex. genom att utvärdera avståndet mellan eller skärningspunkten mellan fordonets och cykelns bana, aktivering av körriktningsvisare eller liknande. Strategin ska förklaras i den information som avses i punkt 6.1. Den ska inte enbart vara beroende av aktivering av körriktningsvisaren.
 Den tekniska tjänsten ska kontrollera att systemet fungerar enligt strategin.
 5.6
 Felvarningssignaler
 5.6.1
 Den felvarning som avses i punkt 5.3.1.7 ska utgöras av en gul optisk varningssignal och ska vara en annan signal eller ska vara tydligt urskiljbar från informationssignalen. Felvarningssignalen ska vara synlig både dag- och nattetid och ska enkelt kunna kontrolleras av föraren från förarsätet.
 5.6.2
 Den optiska varningssignal som avses i punkt 5.3.1.6 ska ange att informationssystemet för döda vinklar för tillfället inte fungerar. Den ska förbli aktiv så länge som informationssystemet inte fungerar. Den felvarningssignal som anges i punkt 5.3.1.7 kan användas för detta syfte.
 5.6.3
 De optiska varningssignalerna i informationssystemet för döda vinklar ska aktiveras när fordonets huvudströmbrytare aktiveras. Detta krav gäller inte för varningssignaler som visas i ett gemensamt utrymme.
 5.7
 Besiktningsbestämmelser
 5.7.1
 Det ska vara möjligt att bekräfta att informationssystemet för döda vinklar fungerar korrekt genom en okulär besiktning av felvarningssystemets driftstatus.
 6. PROVNINGSFÖRFARANDE
 6.1
 Tillverkaren ska tillhandahålla dokumentation om systemets grundläggande konstruktion och eventuellt om hur systemet är kopplat till andra fordonssystem. Systemets funktion, inbegripet dess sensor- och varningsstrategi, ska förklaras och dokumentationen ska beskriva hur systemets driftstatus kontrolleras, om andra fordonssystem påverkas och den metod eller de metoder som används för att fastställa i vilka situationer en felvarningssignal ska visas. Dokumentationen ska ge tillräcklig information för att typgodkännandemyndigheten ska kunna fastställa typen och ska kunna användas till stöd för beslutsfattandet under valet av värsta fall.
 6.2
 Provningsförhållanden
 6.2.1
 Provningen ska utföras på ett plant och torrt underlag av asfalt eller betong.
 6.2.2
 Omgivningstemperaturen ska vara 0–45 °C.
 6.2.3
 Provningen ska utföras under siktförhållanden som tillåter trafiksäker körning vid den specificerade hastigheten.
 6.3
 Fordonets skick
 6.3.1
 Provningsvikt
 Fordonet får provas oavsett hur tung last det har, om viktfördelningen mellan axlarna överensstämmer med fordonstillverkarens anvisningar och ingen axel utsätts för vikt som överstiger högsta tillåtna vikt. Ingen ändring får göras när provningen har påbörjats. Fordonstillverkaren ska genom dokumentation visa att systemet fungerar vid alla lastförhållanden.
 6.3.2
 Fordonet ska provas med däcktryck för normala driftförhållanden.
 6.3.3
 Om informationssystemet för döda vinklar är utrustat med en informationstidsinställning som kan ändras av användaren ska den provning som anges i punkterna 6.5 och 6.6 utföras för varje provningsfall och informationströskeln ska ställas in till de inställningar som utlöser informationssignalen närmast kollisionspunkten, dvs. värsta fall-inställning. Ingen ändring får göras när provningen har påbörjats.
 6.4
 Provning av optiska felvarningssignaler
 6.4.1
 Med stillastående fordon ska det kontrolleras att de optiska varningssignalerna uppfyller kraven i punkt 5.6.
 6.4.2
 Aktivera informations- och varningssignalerna enligt punkterna 5.4 och 5.5 med fordonet stillastående och kontrollera att signalerna uppfyller kraven i dessa punkter.
 6.5
 Dynamisk provning av informationssystemet för döda vinklar
 6.5.1
 Skapa en korridor med hjälp av markeringar och provningsdockan enligt figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift och med de ytterligare mått som anges i tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift.
 6.5.2
 Placera cykelmålet vid en lämplig startposition såsom visas i figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift.
 6.5.3
 Placera ett lokalt trafikmärke som motsvarar märke C14 enligt definitionen i Wienkonventionen om vägmärken och signaler (3) (hastighetsgräns 50 km/tim) eller det lokala vägmärke som ligger närmast detta märke på en stolpe vid ingången till korridoren enligt figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift. Märkets lägsta punkt ska befinna sig 2 m ovanför provningsbanans yta.
 6.5.4
 Kör fordonet genom korridoren vid den hastighet som anges i tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift och med en tolerans på ±2 km/tim.
 6.5.5
 Använd inte körriktningsvisarna under provningen.
 6.5.6
 Placera dockan vid startpositionen såsom visas i figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift. Dockan ska flyttas längs en rak linje såsom visas i tillägg 1, figur 1. Dockans acceleration ska vara sådan att den når hastigheten för det aktuella provningsfallet såsom visas i tabell 1 efter ett avstånd på högst 5,66 m. Efter acceleration ska dockan röra sig i en stadig takt i minst 8 sekunder med en hastighetstolerans på ±0,5 km/tim. Dockan ska korsa linje A (tillägg 1, figur 1) med en tolerans på ±0,5 m samtidigt som fordonet korsar linje B (tillägg 1, figur 1) med en tolerans på ±0,5 m.
 Om accelerationsavståndet inte kan uppnås, justera cykelns utgångsposition och fordonskorridorens längd med samma avstånd.
 Dockans avvikelse i sidled med avseende på en rak linje som binder samman den ursprungliga utgångspositionen och den teoretiska kollisionspunkten (enligt definitionen i tillägg 1, figur 1) ska vara högst ±0,2 m.
 6.5.7
 Kontrollera att signalen från systemet för döda vinklar har aktiverats innan fordonet korsar linje C i figur 1 i tillägg 1 till denna föreskrift, och att signalen från systemet för döda vinklar inte har aktiverats innan fordonet korsar linje D i figur 1.
 6.5.8
 Kontrollera att signalen från systemet för döda vinklar inte har aktiverats när fordonet passerar trafikmärket och eventuella markeringar medan cykeldockan fortfarande står stilla.
 6.5.9
 Upprepa momenten i punkterna 6.5.1–6.5.8 för de provningsfall som visas i tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift.
 Om den tekniska tjänsten anser det vara motiverat kan den välja andra provningsfall än de fall som visas i tabell 1 i tillägg 1, inom fordonets hastighetsintervall, cykelns hastighet och avstånd i sidled enligt punkterna 5.3.1.3 och 5.3.1.4.
 Den tekniska tjänsten ska kontrollera om kombinationen av parametrar i de valda provningsfallen skulle leda till en kollision mellan cykeln och fordonet med ett islagsställe inom det intervall som anges i punkt 5.3.1.4, och ska försäkra sig om att fordonet rör sig i den valda hastigheten när det korsar linje C i tillägg 1, figur 1 genom att på lämpligt sätt justera startavstånden och korridorlängden för fordonet och cykeln.
 Kriteriet ”första informationspunkt” anses vara uppfyllt när provningsfall utöver de i tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift har utförts.
 6.5.10
 Provningen är godkänd när signalen från systemet för döda vinklar har aktiverats i alla provningsfall enligt tabell 1 i tillägg 1 till denna föreskrift innan fordonets främsta punkt har nått linje C men inte innan fordonets främsta punkt har nått linje D (se punkt 6.5.7, där linje D endast är relevant för provningsfall i tabell 1 i tillägg 1), och signalen från systemet för döda vinklar inte har aktiverats i någon provning när fordonet passerar vägmärket (se punkt 6.5.8). Informationssignalen krävs däremot inte när det relativa längsgående avståendet mellan cykeln och fordonets främre högra hörn är mer än 30 m bakåt eller 7 m framåt.
 För fordonshastigheter över 5 km/tim anses det tillräckligt att informationssignalen aktiveras 1,4 sekunder innan cykeln har nått den teoretiska kollisionspunkten enligt tillägg 1, figur 1.
 För fordonshastigheter över 25 km/tim, där bromsavståndet är längre än15 m, dc enligt tillägg 1, figur 1 ska värdet vara det som anges i tabell 2 i tillägg 1.
 6.6
 Statisk provning av informationssystemet för döda vinklar
 6.6.1
 Statisk provning typ 1
 Låt fordonet stå stilla under provningen. Manövrera därefter cykeldockan vertikalt till fordonets längsgående mittplan med ett islagsställe på 1,15 m framför fordonets främsta punkt, med en hastighet på 5 ± 0,5 km/tim och en tolerans i sidoläge på 0,2 m, såsom visas i tillägg 1, figur 2.
 Provningen är godkänd om signalen från systemet för döda vinklar aktiveras senast när avståndet mellan cykeln och fordonet är 2 m.
 6.6.2
 Statisk provning typ 2
 Låt fordonet stå stilla under provningen. Manövrera därefter cykeldockan parallellt till fordonets längsgående mittplan med ett avstånd i sidoläge på 2,75 ± 0,2 m och en cykelhastighet på 20 ± 0,5 km/tim, såsom visas i tillägg 1, figur 2. Cykeln ska hålla en konstant hastighet i minst 44 m innan den passerar fordonets främsta punkt.
 Provningen är godkänd om signalen från systemet för döda vinklar aktiveras senast när cykeln befinner sig 7,77 m från projektionen för fordonets främsta punkt till cykelns rörelselinje.
 6.7
 Tillverkaren ska på ett sätt som tillfredsställer den tekniska tjänsten och typgodkännandemyndigheten genom dokumentation, simulering eller på annat sätt visa att signalen från systemet för döda vinklar inte aktiveras enligt beskrivningen i punkt 6.5.10 när fordonet passerar eventuella andra vanligt förekommande stillastående föremål, i synnerhet vägkoner och parkerade bilar.
 6.8
 Provning av felvarning
 6.8.1
 Ett fel på informationssystemet för döda vinklar ska simuleras, exempelvis genom att strömförsörjningen till en komponent av informationssystemet bryts eller genom att de elektriska anslutningarna mellan komponenter av systemet kopplas ur. De elektriska anslutningarna för felvarningssignalen i punkt 5.6.1 ska inte brytas när ett fel i informationssystemet simuleras.
 6.8.2
 Den felvarningssignal som anges i punkt 5.3.1.7 och beskrivs närmare i punkt 5.6.1 ska aktiveras och förbli aktiverad medan fordonet körs och återaktiveras vid varje aktivering av fordonets huvudströmbrytare så länge som det simulerade felet kvarstår.
 6.9
 Provning av automatisk avaktivering
 6.9.1
 Kontaminera en av systemets sensoranordningar fullständigt med ett ämne som är jämförbart med snö, is eller lera (t.ex. vattenbaserade ämnen). Informationssystemet för döda vinklar ska automatiskt avaktiveras och indikera detta förhållande enligt punkt 5.6.2.
 6.9.2
 Det ämne som har använts för att kontaminera systemets sensoranordningar avlägsnas fullständigt. Därefter återaktiveras fordonets huvudströmbrytare. Informationssystemet för döda vinklar ska automatiskt återaktiveras efter en körtid på högst 60 sekunder.
 7. ÄNDRING AV FORDONSTYP OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE
 7.1
 Varje ändring av den fordonstyp som definieras i punkt 2.2 i denna föreskrift ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkände fordonstypen. Typgodkännandemyndigheten får då antingen
 7.1.1
 anse att ändringarna inte påverkar villkoren för beviljande av godkännandet negativt och bevilja ett utökat godkännande, eller
 7.1.2
 anse att ändringarna påverkar villkoren för beviljande av godkännandet och kräva ytterligare provningar eller kontroller innan ett utökat godkännande beviljas.
 7.2
 De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 4.4 underrättas om huruvida godkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts.
 7.3
 Typgodkännandemyndigheten ska underrätta övriga parter i överenskommelsen om utökningen med hjälp av det meddelandeformulär som finns i bilaga 1 till denna föreskrift. Den ska ge varje sådan utökning ett serienummer, kallat utökningsnummer.
 8. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
 8.1
 Förfarandena för produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med de allmänna bestämmelser som anges i artikel 2 och förteckning 1 till överenskommelsen (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) och uppfylla följande krav:
 8.2
 Ett fordon som godkänts enligt denna föreskrift ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den godkända typen genom att kraven i punkt 5 uppfylls.
 8.3
 Den typgodkännandemyndighet som beviljat godkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas på varje produktionsenhet. Sådan granskning ska normalt ske en gång vartannat år.
 9. PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
 9.1
 Ett godkännande av en fordonstyp som beviljats enligt denna föreskrift får återkallas om kraven i punkt 8 inte är uppfyllda.
 9.2
 Om en part i överenskommelsen återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat, ska den genast meddela övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift.
 10. SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN
 En innehavare av ett godkännande som helt upphör med sin tillverkning av en fordonstyp som godkänts i enlighet med denna föreskrift ska meddela detta till den typgodkännandemyndighet som beviljade godkännandet, vilken i sin tur genast ska underrätta de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift om detta, med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift.
 11. Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar
 De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn på och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar och de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande ska sändas.
 (1) Se bilaga 1 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6
 (3) Se ECE/TRANS/196, punkt 91 om 1968 års konvention om vägmärken och signaler, europeisk överenskommelse som kompletterar konventionen och protokollet om vägmärken, tillägg till den europeiska överenskommelsen.
 Tillägg 1
 Tabell 1
 Provningsfall
 I följande tabell anges provningsfallen, med följande variabler:
 v
 vehicle
 fordonets hastighet i stationärt tillstånd
 v
 bicycle
 cykelns hastighet i stationärt tillstånd
 d
 a
 cykelns position när fordonet korsar linje b
 d
 b
 fordonets position när cykeln korsar linje a
 d
 c
 fordonets position vid sista informationspunkten
 d
 d
 fordonets position vid första informationspunkten (d
 c+(6 m–islagsställe) + 11,11 m för fordonshastigheter på 10 km/tim, och dc+ (6 m–islagsställe) + 22,22 m för fordonshastigheter på 20 km/tim)
 d
 bicycle
 cykelns utgångsposition
 l
 corridor
 fordonskorridorens längd
 d
 corridor
 fordonskorridorens bredd
 d
 lateral
 avståndet i sidled mellan cykeln och fordonet
 Följande variabler anger inte provningsfall, utan ges endast i informationssyfte (de påverkar inte provningsparametrarna):
 a)
 Islagsställe [m]: anger det islagsställe för vilket värdena d
 a och d
 b i tabell 1 har beräknats (d
 d beräknas alltid för antingen ett islagsställe på 6 m eller början av en synkroniserad rörelse om fordonet och cykeln håller samma hastighet).
 b)
 Svängningsradie [m]: anger den svängningsradie för vilken värdena d
 a och d
 b i tabell 1 har beräknats.
 Provnings fall
 vbicycle [km/tim]
 vvehicle [km/tim]
 dlateral [m]
 da [m]
 db [m]
 dc [m]
 dd [m]
 dbicycle [m]
 lcorridor [m]
 dcorridor [m]
 Endast i informationssyfte (påverkar inte provningsparametrarna)
 Islagsställe [m]
 Svängningsradie [m]
 1
 20
 10
 1,25
 44,4
 15,8
 15
 26,1
 65
 80
 Fordonsbredd + 1 m
 6
 5
 2
 20
 10
 22
 15
 38,4
 0
 10
 3
 20
 20
 38,3
 38,3
 -
 6
 25
 4
 10
 20
 4,25
 22,2
 43,5
 15
 37,2
 0
 25
 5
 10
 10
 19,8
 19,8
 -
 0
 5
 6
 20
 10
 44,4
 14,7
 15
 28
 6
 10
 7
 17,7
 34
 3
 10
 Tabell 2
 d
 c för hastigheter över 25 km/tim
 Hastighet [km/tim]
 dc [m]
 25
 15
 26
 15,33
 27
 16,13
 28
 16,94
 29
 17,77
 30
 18,61
 BILAGA 1
 Meddelande
 (maximiformat: A4 [210 × 297 mm])
 (1)
 Utfärdat av: Myndighetens namn:
 ...
 ...
 om (2):
 beviljat godkännande
 utökat godkännande
 ej beviljat godkännande
 återkallat godkännande
 slutgiltigt upphörande av produktionen
 av en fordonstyp med avseende på informationssystem för döda vinklar enligt FN-föreskrift nr 151
 Godkännande nr: ...
 1
 Varumärke: ...
 2.
 Typ och handelsnamn: ...
 3.
 Tillverkarens namn och adress: ...
 4.
 Namn på och adress till tillverkarens eventuella ombud: ...
 5.
 Kort beskrivning av fordonet: ...
 6.
 Datum då fordonet lämnades in för godkännande: ...
 7.
 Teknisk tjänst som utför godkännandeprovningarna: ...
 8.
 Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat: ...
 9.
 Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat: ...
 10.
 Anledning(ar) till utvidgningen (om tillämpligt): ...
 11.
 Godkännande med avseende på informationssystemet för döda vinklar beviljas/beviljas ej2:
 12.
 Ort: ...
 13.
 Datum: ...
 14.
 Underskrift: ...
 15.
 Till detta meddelande bifogas följande dokument, märkta med det godkännandenummer som anges ovan: ...
 16.
 Eventuella anmärkningar: ...
 (1) Distinguishing number of the country which has granted, extended, refused or withdrawn approval (see approval provisions in the Regulation).
 (2) Stryk det som inte är tillämpligt.
 BILAGA 2
 Godkännandemärkenas utformning
 (se punkterna 4.5–4.5.2 i denna föreskrift)
 a = minst 8 mm
 Ovanstående godkännandemärke anbringat på ett fordon visar att den aktuella fordonstypen har godkänts i Tyskland (E1) med avseende på informationssystemet för döda vinklar enligt FN-föreskrift nr 151. De två första siffrorna i godkännandenumret visar att godkännandet beviljats enligt kraven i FN-föreskrift nr 151 i dess ursprungliga lydelse.
 a = minst 8 mm
 Ovanstående unika identifieringsbeteckning visar att den aktuella typen har godkänts och att relevant information om det typgodkännandet finns att tillgå i FN:s säkra internetdatabas under den unika identitetsbeteckningen 270650. Eventuella nollor i början av den unika identitetsbeteckningen kan utelämnas i godkännandemärket.
 BILAGA 3
 Förfarande för fastställande av prestandakrav för andra provningsfall än de som anges i tabellen över provningsfall
 Enligt punkt 6.5.9 får den tekniska tjänsten prova andra provningsfall än de som visas i tabell 1 i tillägg 1. I ett sådant fall är den tekniska tjänsten skyldig att kontrollera att den valda parameterkombinationen leder till en kritisk situation. Som vägledning för detta är följande förfarande till hjälp för att fastställa prestandakraven.
 d
 a – värdet d
 a används för att synkronisera fordonets och cykelns rörelser. Det beräknas genom att 8 sekunders konstant hastighet multipliceras med den cykelhastighet som anges i tabellen:
 d
 a = 8s • v
 Bicycle
 d
 b – värdet d
 b används för att synkronisera fordonets och cykelns rörelser. Det består av tre delar. Den första delen motsvarar 8 sekunders konstant körning av lastbilen.
 d
 b,1 = 8s • v
 Vehicle
 I den andra delen skiftas synkroniseringen genom att cykelns islagsställe beaktas. Detta anges med användning av islagsställe L.
 d
 b,2 = L
 Den tredje delen beaktar lastbilens längre färdsträcka eftersom lastbilen svänger i en konstant radie mot kollisionspunkten i stället för att bara köra rakt fram som cykeln gör.
 Svängningssegmentet uppskattas av en konstant cirkel med en radie som upphör så snart den önskade förskjutningen sidledes har uppnåtts. Därför måste d
 b skiftas med skillnaden i avstånd mellan körning rakt fram och svängning.
 Detta kan beräknas med användning av svängradien R, förskjutningen sidledes Y=d
 lateral
 + 0,25 m (avståndet mellan cykelns mittlinje till fordonets kant) och islagsstället L.
 Det slutliga värdet för d
 b är d
 b,1 minus de andra två delarna d
 b,2 och d
 b,3:
 Värdet d
 c definierar den sista informationspunkten. För fordonshastigheter på 10 km/tim och högre är värdet det högsta av följande två värden:
 Det första värdet härleds från fysiska provningar och anger vid vilket avstånd från kollisionspunkten som det tunga fordonet tidigast börjar svänga, och när fordonet svänger utåt blir värdet
 15 m.
 Det andra värdet är bromsavståndet, med hänsyn till reaktionstid och bromsretardation a, med användning av parametrarna retardation och reaktionstid (5 m/s2 respektive 1,4 sekunder):
 Värdet d
 c definieras därför med följande:
 För fordonshastigheter under 5 km/tim, är det tillräckligt om informationssignalen avges vid ett avstånd som motsvarar ett TTC-värde (”Time To Collision”) på 1,4 sekunder (liknande de statiska provningarna).
 Värdet d
 d är den första informationspunkten. Det kan beräknas genom ett tillägg av ett avstånd motsvarande 4 sekunder av den tid det tar för fordonet att komma till d
 c med korrigering för islagsstället om detta inte är 6 m:
 d
 d = d
 c + 4s • v
 Vehicle + (6m - Impact Position).
 Dessa formler gör det möjligt att fylla i hela tabell 1 i tillägg 1 för andra provningsfall än de fall som definieras här.


text:
 Avis juridique important
 |
 21998A1216(01)
 Protocollo di adeguamento degli aspetti commerciali dell'accordo europeo tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica ceca, dall'altra, per tener conto dell'adesione della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia all'Unione europea e dei risultati dei negoziati agricoli dell'Uruguay Round, compresi i miglioramenti del regime preferenziale esistente - Scambio di lettere tra la Comunità e il governo della Repubblica ceca sui prezzi di entrata applicati alle importazioni di ortofrutticoli nella Comunità
 Gazzetta ufficiale n. L 341 del 16/12/1998 pag. 0003 - 0055
 PROTOCOLLO di adeguamento degli aspetti commerciali dell'accordo europeo tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica ceca, dall'altra, per tener conto dell'adesione della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia all'Unione europea e dei risultati dei negoziati agricoli dell'Uruguay Round, compresi i miglioramenti del regime preferenziale esistenteLA COMUNITÀ EUROPEA, in appresso denominata «Comunità»,da una parte, eIL GOVERNO DELLA REPUBBLICA CECA,dall'altra,CONSIDERANDO che l'accordo europeo che istituisce un'associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica ceca, dall'altra, in appresso denominato «accordo europeo», è stato firmato a Bruxelles il 4 ottobre 1993 ed è entrato in vigore il 1° febbraio 1995;CONSIDERANDO che la Repubblica d'Austria, la Repubblica di Finlandia e il Regno di Svezia hanno aderito all'Unione europea il 1° gennaio 1995;CONSIDERANDO che, a norma degli articoli 76, 102 e 128 dell'atto di adesione del 1994, la Repubblica d'Austria, la Repubblica di Finlandia e il Regno di Svezia devono applicare, a decorrere dal 1° gennaio 1995, le disposizioni degli accordi preferenziali conclusi dalla Comunità con determinati paesi terzi fra cui la Repubblica ceca;CONSIDERANDO che il 1° gennaio 1995 la Comunità ha adottato misure transitorie sotto forma di contingenti tariffari autonomi che tengono conto delle concessioni tariffarie preferenziali applicate dalla Repubblica d'Austria, dalla Repubblica di Finlandia e dal Regno di Svezia nei confronti della Repubblica ceca, e che il 1° gennaio 1995 la Repubblica ceca ha adottato misure transitorie sotto forma di contingenti tariffari autonomi che tengono conto del regime tariffario preferenziale applicato dalla Repubblica ceca nei confronti della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia, in particolare per quanto riguarda i prodotti agricoli e i prodotti agricoli trasformati;CONSIDERANDO che gli impegni assunti dalla Comunità e dalla Repubblica ceca nell'ambito dei negoziati dell'Uruguay Round impongono di modificare i regimi tariffari all'importazione nella Comunità e nella Repubblica ceca, in particolare quelli relativi ai prodotti agricoli e ai prodotti agricoli trasformati;CONSIDERANDO che l'adesione della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia all'Unione europea e l'applicazione dei risultati dell'Uruguay Round potrebbero incidere sulle concessioni bilaterali nell'ambito dell'accordo europeo e che, pertanto, occorre adeguare l'accordo mediante un protocollo di adeguamento dei suoi aspetti commerciali;CONSIDERANDO che con decisione 95/131/CE (1) il Consiglio ha deciso di applicare a titolo provvisorio, a decorrere dal 1° gennaio 1995, l'accordo bilaterale negoziato dalla Commissione a nome della Comunità, che modifica il protocollo addizionale dell'accordo europeo sul commercio dei prodotti tessili tra la Comunità europea e la Repubblica ceca per tener conto dell'adesione della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia all'Unione europea;CONSIDERANDO che il Consiglio con decisione 96/225/CE (2) ha deciso di applicare a titolo provvisorio, a decorrere dal 1° gennaio 1996, l'accordo bilaterale negoziato dalla Commissione a nome della Comunità in seguito al riesame e alla modifica del protocollo addizionale dell'accordo europeo sul commercio dei prodotti tessili tra la Comunità europea e la Repubblica ceca;CONSIDERANDO che le concessioni tariffarie della Comunità per il pesce e i prodotti della pesca originari della Repubblica ceca tengono conto dell'adesione alla Comunità della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia nonché dei quantitativi stabiliti nello scambio di lettere del 22 settembre 1994;HANNO DECISO di concordare gli adeguamenti delle disposizioni commerciali dell'accordo resi necessari dall'adesione della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia e dall'entrata in vigore dei risultati dell'Uruguay Round nel settore agricolo, e a tal fine hanno designato come loro plenipotenziari:LA COMUNITÀ EUROPEA:Manfred SCHEICH,Ambasciatore,Rappresentante permanente della Repubblica d'AustriaPresidente del comitato dei rappresentanti permanenti,Günther BURGHARDT,Direttore generale della Direzione generale delle Relazioni politiche esterne della Commissione delle Comunità europee,IL GOVERNO DELLA REPUBBLICA CECA:Josef KREUTER,Ambasciatore,Capo della Missione della Repubblica ceca presso l'Unione europea,I QUALI, dopo aver scambiato i loro pieni poteri, riconosciuti in buona e debita forma,HANNO CONVENUTO QUANTO SEGUE:Articolo 1Il protocollo addizionale dell'accordo europeo sul commercio dei prodotti tessili è così modificato:1) Il primo comma dell'articolo 2, paragrafo 3 è sostituito dal testo seguente:«3. L'origine dei prodotti contemplati dal presente protocollo è determinata secondo le norme sull'origine non preferenziale in vigore nella Comunità.»2) L'allegato II è sostituito dal testo di cui all'allegato A del presente protocollo.3) L'articolo 2, paragrafo 3 dell'appendice A è sostituito dal testo seguente:«Il certificato di origine di cui al paragrafo 1 non viene richiesto per l'importazione delle merci corredate di un certificato di circolazione EUR1 o di un formulario EUR2 rilasciati in conformità del protocollo 4 dell'accordo europeo ove detti documenti dimostrino inconfutabilmente che la Repubblica ceca deve essere considerata il paese di origine in base alle norme sull'origine non preferenziale in vigore nella Comunità.»4) L'articolo 14, paragrafo 2, secondo comma, secondo trattino dell'appendice A è così modificato:«- due lettere che indicano lo Stato membro dove avviene lo sdoganamento:>SPAZIO PER TABELLA>»5) L'allegato dell'appendice A in cui figura il modello del certificato di origine è sostituito dal testo di cui all'allegato B del presente protocollo.6) L'allegato dell'appendice A in cui figura il modello della licenza di esportazione è sostituito dal testo di cui all'allegato C del presente protocollo.7) L'allegato dell'appendice B è sostituito dal testo di cui all'allegato D del presente protocollo.8) L'allegato dell'appendice C è sostituito dal testo di cui all'allegato E del presente protocollo.Articolo 2Con riguardo ai prodotti agricoli trasformati:1) Il testo del protocollo 3 dell'accordo europeo è sostituito dal testo di cui all'allegato F del presente protocollo.2) L'articolo 9, paragrafo 1 dell'accordo europeo è sostituito dal testo seguente:«1. Le disposizioni del presente capitolo si applicano ai prodotti originari della Comunità e della Repubblica ceca elencati nei capitoli 25-97 della nomenclatura combinata, fatta eccezione per i prodotti elencati nell'allegato I e nel protocollo 3.»3) L'articolo 19, paragrafo 2 dell'accordo europeo è sostituito dal testo seguente:«2. Per "prodotti agricoli" si intendono i prodotti elencati nei capitoli 1-24 della nomenclatura combinata e i prodotti elencati nell'allegato I e nel protocollo 3, fatta eccezione per i prodotti della pesca definiti dal regolamento (CEE) n. 3678/91.»Articolo 3Con riguardo ai prodotti agricoli:1) Gli allegati XIa e XIb e l'allegato XII dell'accordo europeo sono sostituiti, rispettivamente, dai testi di cui agli allegati G ed H del presente protocollo.2) L'articolo 21, paragrafi 2 e 3 dell'accordo europeo sono sostituiti dai seguenti paragrafi:«2. Il regime preferenziale concesso alle importazioni nella Comunità dei prodotti originari della Repubblica ceca è stabilito nell'allegato XI.3. Il regime preferenziale concesso alle importazioni nella Repubblica ceca dei prodotti originari della Comunità è stabilito nell'allegato XII.»3) L'articolo 21, paragrafo 4 dell'accordo europeo è abrogato.4) L'allegato XIV dell'accordo europeo è abrogato.Articolo 4Con riguardo ai prodotti della pesca:1) L'allegato XV dell'accordo europeo è sostituito dal testo di cui all'allegato I del presente protocollo.2) La prima frase dell'articolo 24 dell'accordo europeo è sostituita dal testo seguente:«Il regime commerciale preferenziale concesso ai prodotti della pesca originari della Repubblica ceca è stabilito nell'allegato XIII.»3) Gli allegati XVI e XVII diventano gli allegati XIV e XV.Articolo 5Gli allegati fanno parte integrante del presente protocollo. Il presente protocollo fa parte dell'accordo europeo.Articolo 6Il presente protocollo è approvato dalla Comunità e dal governo della Repubblica ceca secondo le rispettive procedure. Le parti adottano le misure necessarie per l'attuazione del presente protocollo.Articolo 7Il presente protocollo entra in vigore il primo giorno del secondo mese successivo alla notifica dell'avvenuto espletamento delle relative procedure ad opera delle parti contraenti a norma dell'articolo 6.Articolo 8Il presente protocollo è redatto in duplice esemplare nelle lingue danese, olandese, inglese, finlandese, francese, tedesca, greca, italiana, portoghese, spagnola, svedese e ceca, tutti i testi facenti ugualmente fede.Hecho en Bruselas, el veintisiete de octubre de mil novecientos noventa y ocho.Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende oktober nitten hundrede og otteoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Oktober neunzehnhundertachtundneunzig. ̧ãéíå óôéò ÂñõîÝëëåò, óôéò åßêïóé åðôÜ Ïêôùâñßïõ ÷ßëéá åííéáêüóéá åíåíÞíôá ïêôþ.Done at Brussels on the twenty-seventh day of October in the year one thousand nine hundred and ninety-eight.Fait à Bruxelles, le vingt-sept octobre mil neuf cent quatre-vingt-dix-huit.Fatto a Bruxelles, addì ventisette ottobre millenovecentonovantotto.Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste oktober negentienhonderd achtennegentig.Feito em Bruxelas, em vinte e sete de Outubro de mil novecentos e noventa e oito.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä lokakuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkahdeksan.Som skedde i Bryssel den tjugosjunde oktober nittonhundranittioåtta.Dáno v Bruselu dvacátého sedmého dne m Oesíce Oríjna tisíc dev Oet set devadesát osm.Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftÃéá ôçí ÅõñùðáúêÞ ÊïéíüôçôáFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar>RIFERIMENTO A UN GRAFICO>Za vládu OCeské republiky>RIFERIMENTO A UN GRAFICO>(1) GU L 94 del 26.4.1995, pag. 1.(2) GU L 81 del 30.3.1996, pag. 310.ALLEGATO A «ALLEGATO II>SPAZIO PER TABELLA>»ALLEGATO B «Allegato a cui si fa riferimento nell'articolo 2, paragrafo 1, dell'appendice A>INIZIO DI UN GRAFICO>>FINE DI UN GRAFICO>»ALLEGATO C «Allegato a cui si fa riferimento nell'articolo 7, paragrafo 1, dell'appendice A>INIZIO DI UN GRAFICO>>FINE DI UN GRAFICO>»ALLEGATO D «Allegato dell'appendice B(Le designazioni complete dei prodotti delle categorie elencate nel presente allegato figurano nell'allegato I)>SPAZIO PER TABELLA>»ALLEGATO E «Allegato a cui si fa riferimento nell'appendice C>INIZIO DI UN GRAFICO>>FINE DI UN GRAFICO>»ALLEGATO F «PROTOCOLLO 3sugli scambi di prodotti agricoli trasformati tra la Repubblica ceca e la ComunitàArticolo 11. La Comunità e la Repubblica ceca applicano ai prodotti agricoli trasformati, a prescindere dall'esistenza di contingenti, i dazi elencati negli allegati I e II secondo le modalità ivi stabilite.2. Il Consiglio di associazione può decidere di:- ampliare l'elenco dei prodotti agricoli trasformati ai sensi del presente protocollo;- modificare i dazi indicati negli allegati;- aumentare o abolire i contingenti tariffari.3. Il Consiglio di associazione può sostituire i dazi fissati dal presente protocollo con un regime stabilito in base ai prezzi di mercato applicati dalla Comunità e dalla Repubblica ceca ai prodotti agricoli effettivamente utilizzati per ottenere i prodotti agricoli trasformati oggetto del presente protocollo. Esso stabilisce l'elenco delle merci soggette a questo regime e, pertanto, l'elenco dei prodotti di base, nonché le norme di applicazione generali.Articolo 2I dazi applicati a norma dell'articolo 1 possono essere ridotti con decisione del Consiglio di associazione:- qualora vengano ridotti i dazi applicati ai prodotti di base negli scambi tra la Comunità e la Repubblica ceca o- in seguito a riduzioni derivanti da concessioni reciproche riguardanti i prodotti agricoli trasformati.Le riduzioni di cui al primo trattino del primo comma vengono calcolate in rapporto alla parte del dazio designata come elemento agricolo, che corrisponde ai prodotti agricoli effettivamente utilizzati per ottenere i prodotti agricoli trasformati in questione, e detratte dai dazi applicati a questi prodotti agricoli di base.Articolo 3La Comunità e la Repubblica ceca si informano delle disposizioni amministrative prese per i prodotti contemplati dal presente protocollo.Dette disposizioni devono garantire lo stesso trattamento a tutte le parti interessate ed essere per quanto possibile semplici e flessibili.ALLEGATO I>SPAZIO PER TABELLA>>SPAZIO PER TABELLA>>SPAZIO PER TABELLA>>SPAZIO PER TABELLA>ALLEGATO II>SPAZIO PER TABELLA>»ALLEGATO G «ALLEGATO XI>SPAZIO PER TABELLA>APPENDICE ALL'ALLEGATO XIIntesa sul prezzo minimo all'importazione per talune frutta molli destinate alla trasformazione1. I prezzi minimi all'importazione per i seguenti prodotti originari della Repubblica ceca destinati alla trasformazione sono stabiliti come segue:>SPAZIO PER TABELLA>2. I prezzi minimi all'importazione di cui all'articolo 1 vengono rispettati spedizione per spedizione. Qualora il valore dichiarato in dogana sia inferiore al prezzo minimo all'importazione, si riscuote un dazio compensativo pari alla differenza tra il prezzo minimo all'importazione e il valore dichiarato in dogana.3. Se ritiene probabile che i prezzi all'importazione di un prodotto contemplato dalla presente appendice scendano, a breve termine, al di sotto dei prezzi minimi all'importazione, la Commissione europea ne informa le autorità della Repubblica ceca per porre rimedio alla situazione.4. Su richiesta della Comunità o della Repubblica ceca, il Comitato di associazione esamina il funzionamento del sistema o la revisione del livello dei prezzi minimi all'importazione prendendo, se del caso, le decisioni necessarie.5. Per favorire e promuovere lo sviluppo del commercio a vantaggio di tutte le parti in causa, tre mesi prima dell'inizio di ogni campagna di commercializzazione si tiene una riunione di consultazione tra la Commissione europea e le organizzazioni di produttori europei interessate, da una parte, e le autorità, le organizzazioni di produttori e le organizzazioni di esportatori di tutti i paesi esportatori associati, dall'altra.Durante la riunione si discute della situazione del mercato delle frutta molli, comprese le previsioni di produzione, la situazione delle scorte, l'andamento dei prezzi e i possibili sviluppi del mercato, nonché la possibilità di adeguare l'offerta alla domanda.»ALLEGATO H «ALLEGATO XII>SPAZIO PER TABELLA>»ALLEGATO I «ALLEGATO XIII>SPAZIO PER TABELLA>»SCAMBIO DI LETTERE tra la Comunità e il governo della Repubblica ceca sui prezzi di entrata applicati alle importazioni di ortofrutticoli nella Comunità A. Lettera della Repubblica ceca Signor . . .,l'accordo sull'adeguamento della parte agricola dell'accordo europeo in seguito all'attuazione dell'Uruguay Round e all'ampliamento della Comunità europea, firmato in data odierna tra la Comunità europea e la Repubblica ceca, non contiene disposizioni relative al regime dei prezzi di entrata applicato alle importazioni di ortofrutticoli nella Comunità.Le parti hanno deciso di proseguire le consultazioni in materia onde cercare una soluzione che, tenendo conto anche dell'esperienza delle ultime campagne di commercializzazione, permetta di mantenere le relazioni commerciali che esistono da sempre tra la Comunità e la Repubblica ceca per i prodotti in questione. Nel frattempo, la Repubblica ceca beneficerà di un trattamento non meno favorevole di quello riservato agli altri paesi associati.Le parti, inoltre, proseguiranno i colloqui, secondo le procedure corrispondenti dell'accordo europeo, per trovare quanto prima soluzioni reciprocamente accettabili a tutte le altri questioni ancora in sospeso.La prego di confermarmi che il Consiglio dell'Unione europea è d'accordo sul contenuto della presente lettera.Voglia accettare, Signor . . ., l'espressione della mia profonda stima.Per il governo della Repubblica cecaB. Lettera della Comunità Signor . . .,mi pregio comunicarLe di aver ricevuto la Sua lettera di oggi così redatta:«L'accordo sull'adeguamento della parte agricola dell'accordo europeo in seguito all'attuazione dell'Uruguay Round e all'ampliamento della Comunità europea, firmato in data odierna tra la Comunità europea e la Repubblica ceca, non contiene disposizioni relative al regime dei prezzi di entrata applicato alle importazioni di ortofrutticoli nella Comunità.Le parti hanno deciso di proseguire le consultazioni in materia onde cercare una soluzione che, tenendo conto anche dell'esperienza delle ultime campagne di commercializzazione, permetta di mantenere le relazioni commerciali che esistono da sempre tra la Comunità e la Repubblica ceca per i prodotti in questione. Nel frattempo, la Repubblica ceca beneficerà di un trattamento non meno favorevole di quello riservato agli altri paesi associati.Le parti, inoltre, proseguiranno i colloqui, secondo le procedure corrispondenti dell'accordo europeo, per trovare quanto prima soluzioni reciprocamente accettabili a tutte le altre questioni ancora in sospeso.La prego di confermarmi che il Consiglio dell'Unione europea è d'accordo sul contenuto della presente lettera.»Mi pregio confermarLe che il Consiglio dell'Unione europea è d'accordo sul contenuto della presente lettera.Voglia accettare, Signor . . ., l'espressione della mia profonda stima.Per il Consiglio dell'Unione europea