type: legislation

text:
 |
 52012PC0073
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ /* COM/2012/073 final - 2012/0029 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. Ettepaneku taust
 Väärtpaberite keskdepositooriumid (CSDd) on
 finantsturgude jaoks süsteemse tähtsusega. Igale väärtpaberitega kauplemisele,
 kas väärtpaberiturul või väljaspool seda, järgnevad kauplemisjärgsed
 protsessid, mille tulemusena asjaomane tehing arveldatakse, ehk väärtpaberid
 loovutatakse raha vastu. CSDd on võtmetähtsusega asutused, mis võimaldavad
 arveldust, korraldades nn väärtpaberiarveldussüsteeme. CSDd tagavad ka esmase
 registreerimise ja väärtpaberikontode keskse hoidmise, millel registreeritakse
 see, kui palju väärtpabereid on kellegi poolt emiteeritud ja kõik nende
 väärtpaberite hoidmisega seotud muudatused.
 CSDdel on määrav roll ka tagatiste turu jaoks,
 eelkõige rahapoliitika eesmärgil. Näiteks keskpanga rahapoliitika toimingute
 puhul läbib peaaegu kogu aktsepteeritud tagatis ELis, eelkõige euroalal, CSDde
 korraldatavaid väärtpaberiarveldussüsteeme.
 ELis arveldati väärtpaberiarveldussüsteemides
 2010. aastal tehinguid väärtuses ligikaudu 920 triljonit eurot ning
 hoiti 2010. aasta lõpus väärtpabereid väärtuses peaaegu 39 triljonit
 eurot. ELis on rohkem kui 30 CSDd, üldiselt üks igas riigis, ning kaks
 rahvusvahelist CSDd (Clearstream Banking Luxembourg ja Euroclear Bank), mis on
 CSDde alaliik ja on spetsialiseerunud rahvusvaheliste võlakirjade (nn
 eurovõlakirjade) emiteerimisele.
 Kuigi CSDs tegutsevad riigisiseselt
 turvaliselt ja tõhusalt, on nad piiriüleselt ühenduses ja suhtlevad vähem
 turvaliselt, mis tähendab, et investoril on piiriülest investeeringut tehes
 suuremad riskid ja kulud. Näiteks arvelduse ebaõnnestumiste arv on piiriüleste
 tehingute puhul kõrgem kui riigisiseste tehingute puhul ning piiriülese
 arvelduse kulud on riigisisese arvelduse kuludest kuni neli korda suuremad.
 Need turvalisuse probleemid on põhjustatud mitmest
 tegurist, sealhulgas järgmistest:
 · arveldustsükli pikkus. Ajavahemik tehingu ja arveldamise vahel ei ole
 ELis ühtlustatud ning see põhjustab väärtpaberite piiriülese arvelduse korral
 häireid;
 · väike, kuid oluline osa väärtpaberitest on ikka veel paberkujul. Need
 arveldatakse pikema arveldustsükli alusel, mis suurendab investoritega seotud
 riski;
 · arvelduse ebaõnnestumiste suhtes, mis on olukorrad, kus tehingut ei
 õnnestu arveldada kavandatud arvelduspäeval, ei kohaldata kõigil turgudel
 hoiatavat karistust ning kui kohaldatakse, siis arvelduskorra meetmed on
 turgude lõikes väga erinevad;
 · kuigi direktiiviga 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja
 väärtpaberiarveldussüsteemides[1]
 vähendatakse häireid väärtpaberiarveldussüsteemides, mis tulenevad asjaomase
 süsteemi liikme maksejõuetusmenetlusest, ei käsitleta selles süsteemi muid
 riske ega süsteemi korraldava CSD vastupidavust. Mõnel CSD-l on täiendav
 krediidi- ja likviidsusrisk, mis tuleneb pangandusteenuste osutamisest lisaks
 arveldusele;
 · CSD-de vahelised kokkulepped ühenduse loomiseks, mida loetakse
 esimeseks sammuks Euroopa arveldusturgude konsolideerimisel, tekitavad küsimusi
 turvalisuse kohta juhul, kui selliste ühenduste jaoks puuduvad konkreetsed
 usaldatavusnõuded. Lisaks suurendavad need CSDde omavahelist sõltuvust, mis
 veelgi õigustab ühtse usaldatavusraamistiku kehtestamist.
 Muret tekitab ka arvelduse ühtse tõhusa
 siseturu puudumine. Jätkuvalt on Euroopa kauplemisjärgsel turul olulised
 tõkked, näiteks väärtpaberite emitentide piiratud juurdepääs CSDdele, CSDdele
 erinevad riiklikud litsentsimiskorrad ja -eeskirjad kogu ELis ning piiratud
 konkurents eri riikide CSDde vahel. Nende tõkete tõttu on turg väga
 killustatud. Seepärast sõltub tehingute piiriülene arveldus üleliia keerukatest
 hoiuahelatest, mis sageli hõlmavad mitut CSDd ja mitut muud vahendajat. Sellel
 on negatiivne mõju nii tõhususele kui ka piiriüleste tehingutega seotud
 riskidele.
 Kõnealused probleemid on olulised, sest
 Euroopas suureneb jätkuvalt piiriüleste tehingute arv, alates tavalisest
 väärtpaberite ostust/müügist kuni tagatise üleandmiseni, ning CSDd muutuvad
 vastastikku üha seotumaks. Need suundumused eeldatavasti kiirenevad Target2
 Securities (T2S) tulekuga, mis on eurosüsteemi algatatud projekt, et pakkuda
 Euroopas väärtpaberite arvelduseks piirideta ühtset platvormi, ja mille algus
 on kavandatud 2015. aastaks.
 Neid probleeme käsitletakse käesolevas
 kavandatud määruses. Sellega kehtestatakse kohustus esitada kõik vabalt
 võõrandatavad väärtpaberid registrikande vormis ja registreerida need CSDdes
 enne nendega kauplemist reguleeritud kohtades. Ettepanekuga ühtlustakse
 arveldusperioodid ja arvelduskord kogu ELis. Sellega kehtestatakse ühtne
 eeskirjade kogum, mis lähtub rahvusvahelistest standarditest CSDde toimingute
 ja teenuste riskide kohta. Kuna CSDde suhtes kohaldatakse kogu ELis samu
 sisulisi eeskirju, saavad CSDd kasu ühtsetest litsentsimise nõuetest ja kogu
 ELis kehtivast loast, mis aitab kõrvaldada praegused juurdepääsutõkked.
 Seega suurendab kavandatud määrus süsteemi turvalisust
 ja avab CSD teenuste turu ning seeläbi parandab väärtpaberite arvelduse
 tõhusust. Kavandatud määrus täiendab väärtpaberituru infrastruktuuride
 regulatiivset raamistikku, mis juba sisaldab kauplemiskohtade puhul direktiivi
 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (MiFID)[2] ja kesksete vastaspoolte puhul
 määruse ettepanekut tehingute kohta tuletisinstrumentidega.
 Käesoleval algatusel on ulatuslik poliitiline
 toetus. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu rõhutas 2. detsembril 2008
 vajadust tugevdada CSDde korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide
 turvalisust ja usaldusväärsust ning nõustus, et vaja on ELi õigusakte, et
 tegeleda õiguslike tõketega seoses kauplemisjärgsete aspektidega, sealhulgas
 tõketega CSDdele juurdepääsule. Rahvusvaheliselt on kokku lepitud ka vajaduses
 CSDde asjakohaste standardite järele. Juba 2001. aastal võtsid
 ülemaailmsed panganduse ja väärtpaberite reguleerimisasutused (makse- ja
 arveldussüsteemide komitee (CPSS) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve
 Organisatsioon (IOSCO)) vastu soovituste kogumi väärtpaberiarveldussüsteemide
 kohta. Euroopa reguleerivad asutused (Euroopa Keskpankade Süsteem ja Euroopa
 Väärtpaberiturujärelevalve Komitee) kohandasid neid soovitusi 2009. aastal
 mittesiduvate suuniste abil. Finantsstabiilsuse nõukogu kordas 2010. aasta
 oktoobris uuesti, et vaja on ajakohastatud standardeid jõulisemate turu
 põhiinfrastruktuuride jaoks ning palus vaadata läbi olemasolevad standardid ja
 arendada neid edasi.
 2. Huvitatud
 isikutega konsulteerimse ja mõju hindamise tulemused
 Käesolev algatus on kõigi peamiste
 sidusrühmadega, sealhulgas väärtpaberiturge ja pangandust reguleerivate
 asutuste, EKP ja turuosalistega peetud ulatusliku ja pideva dialoogi ning
 konsulteerimise tulemus. Selles võetakse arvesse 13. jaanuarist kuni
 1. märtsini 2011 toiminud üldsusega konsulteerimisel avaldatud seisukohti
 ning väga erinevatelt sidusrühmadelt alates 2010. aasta suvest saadud
 arvamusi.
 Lisaks telliti Oxera Consulting’ult
 välisuuring kulude ja hindade kohta kauplemisjärgses sektoris. Oxera esitas
 esimese aruande 2009. aastal ning teise 2011. aastal. Need aruanded
 sisaldavad kasulikke andmeid piiriüleste ja riigisiseste kauplemisjärgsete
 kulude erinevuste kohta Euroopas.
 Kooskõlas parema õigusloome poliitikaga hindas
 komisjon poliitikavalikute mõju. Poliitikavalikuid hinnati põhieesmärkide
 alusel, milleks on CSD teenuste turvalisuse, tõhususe ja võrdsete tingimuste
 suurendamine Euroopas. Hindamisel võeti arvesse eespool kirjeldatud eesmärkide
 saavutamise mõjusust ja eri poliitikavalikute rakendamise kulutõhusust.
 Mõjuhinnangu aruande kavand esitati komisjoni
 mõju hindamise komiteele 16. märtsil 2011 ning läbivaadatud kavand esitati
 uuesti 8. augustil 2011. Pärast mõju hindamise komitee kommentaare
 parandati aruande kavandit märgatavalt, tugevdades tõendeid leitud probleemide
 kohta ning eri poliitikavalikute analüüsi, eelkõige lisaks arveldusele
 osutatavate pangandusteenuste puhul, ning lisades hinnangu eri
 poliitikavalikute üldise kasu ja mõju kohta erinevatele sidusrühmadele ning
 selgema ja usaldusväärsema jälgimise ja hindamise raamistiku.
 3. Ettepaneku õiguslik külg
 3.1. Õiguslik alus
 Ettepanek põhineb selle valdkonna kõige
 asjakohasemal õiguslikul alusel, milleks on Euroopa Liidu toimimise lepingu
 artikkel 114. Ettepaneku peamine eesmärk on tegeleda väärtpaberiarvelduse
 turvalisuse ja tõhususega ning sellest tulenevate takistustega siseturu
 toimimisele, mis on põhjustatud väärtpaberite arveldust ja nende CSDde tegevust
 reguleerivate siseriiklike eeskirjade lahknevusest, kes korraldavad
 väärtpaberiarveldussüsteeme, kehtestades selleks ühtsete eeskirjade kogumi
 arveldustsükli ja -korra teatavate aspektide kohta ning ühtse usaldatavusnõuete
 kogumi, milles käsitletakse CSDde vastupidavust ja neile juurdepääsu. Selliste
 ühiste eeskirjade ja nõuete puudumise korral on riiklikul tasandil võetavatel
 tõenäoliselt lahknevatel meetmetel otsene negatiivne mõju turvalisusele,
 tõhususele ja konkurentsile ELi arveldusturgudel. Määrust peetakse kõige
 asjakohasemaks õigusaktiks, millega tagada, et ELis kohaldatakse kõigi
 turuosaliste suhtes ühtseid ja vahetult kohaldatavaid kohustusi seoses
 arveldustsükli ja -distsipliiniga ning et CSDde suhtes kohaldatakse ühtseid ja
 vahetult kohaldatavaid usaldatavusnõudeid, mis peaks tugevdama CSDde vastupidavust
 ja nende keskset rolli registreeritud väärtpaberite süsteemi pidamisel ja
 arveldusprotsessis.
 Kuna kavandatud määruse põhieesmärk on
 kehtestada mitu õiguslikku kohustust, mida kohaldatakse turu korraldajate
 suhtes vahetult ja mis sisaldavad muu hulgas kohustust registreerida
 põhimõtteliselt kõik vabalt võõrandatavad väärtpaberid CSDs registrikande
 vormis ja rangemat arvelduse ajaraamistikku, ning kuna CSDd vastutavad
 väärtpaberiarveldussüsteemide toimimise eest ning meetmete võtmise eest, mille
 abil arveldus ELis toimub õigel ajal, on määrava tähtsusega, et kõik CSDd alati
 pidevalt täidavad ettepanekus esitatud ühtseid ja rangeid usaldatavusnõudeid.
 Seepärast on vaja käesolevasse ettepanekusse lisada ühtsete ja vahetult
 kohaldatavate eeskirjade kogum CSDdele tegevuslubade andmise ja nende pideva
 järelevalve kohta, mis on otsene lisand turu korraldajate suhtes kehtestatud
 õiguslikele kohustustele.
 3.2. Subsidiaarsuse ja
 proportsionaalsuse põhimõte
 Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 5
 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele tuleb ELi tasandil võtta
 meetmeid ainult juhul, kui liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke
 täielikult saavutada ning seepärast saab kõnealuseid eesmärke kavandatud
 meetmete ulatuse või mõju tõttu paremini saavutada ELi tasandil.
 Käesoleva ettepaneku peamine eesmärk on muuta
 Euroopa väärtpaberiturg ELis turvalisemaks ja tõhusamaks, mis eeldab
 kooskõlastatud ELi meetmeid. ELi meetmed on õigustatud ka tulenevalt CSDde
 süsteemsest olemusest ja nende suurenevast vastastikusest seosest, eelkõige
 pärast T2S käivitumist.
 Kavandatud määruse eesmärk on CSDdele
 tegevusloa andmise ja nende järelevalve puhul leida tasakaal riiklike asutuste
 pädevuse ja muude pädevate asutuste huvide vahel. Euroopa
 Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) on põhiroll riiklike asutuste vaheliste
 erimeelsuste lahendamisel ja nende vahelise koostöökorra hõlbustamisel ning
 tehniliste standardite väljatöötamisel, konsulteerides selleks tihedalt Euroopa
 Keskpankade Süsteemi (ESCB) liikmetega.
 Teatavad küsimused on kehtivate ELi
 õigusaktidega juba hõlmatud. Näiteks väärtpaberiarveldussüsteemid on juba
 määratletud direktiivis 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja
 väärtpaberiarveldussüsteemides[3]
 ning direktiiviga 2004/39/EÜ (MiFID) on kehtestatud teatavad eeskirjad
 turuosaliste juurdepääsu kohta nende valitud väärtpaberiarveldussüsteemidele.
 Kavandatud määrus on kooskõlas Euroopa Liidu kõnealuste tekstidega.
 Ettepanekus võetakse ka täielikult arvesse
 Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4 nõutud proportsionaalsuse
 põhimõtet, mille kohaselt peaksid ELi meetmed olema eesmärkide saavutamiseks
 asjakohased ja mitte minema nende saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 Kavandatud määrus on selle põhimõttega kooskõlas ning saavutab õige tasakaalu
 kaalul oleva avaliku huvi ja kavandatud meetmete kulutõhususe vahel.
 Ettepanekus on täielikult arvesse võetud vajadust leida sidusrühmade jaoks
 tasakaal turvalisuse, turgude tõhususe ja kulude vahel.
 3.3. Ettepaneku üksikasjalik
 selgitus
 Kavandatud määrusel on kaks peamist osa: meetmed,
 mis käsitlevad kõiki turu korraldajaid seoses väärtpaberite arveldusega (II
 jaotis), ja meetmed, mis käsitlevad konkreetselt CSDsid (III, IV ja V jaotis).
 Ülejäänud jaotiseid (reguleerimisala ja mõisted (I jaotis) ning ülemineku- ja
 lõppsätted (VI jaotis)) kohaldatakse ettepaneku mõlema osa suhtes.
 3.3.1. Ettepaneku reguleerimisala (I
 jaotis)
 Kavandatud määrus hõlmab kõiki CSDsid, kuid
 tegevusloa ja järelevalvealastest nõuetest on vabastatud Euroopa Keskpankade
 Süsteemi liikmed ning muud sarnaseid teenuseid osutavad liikmesriikide või
 avaliku sektori organid, näiteks liikmesriikide asutused, kelle ülesanne on või
 kes sekkuvad valitsemissektori võla juhtimisse, kes muidu kvalifitseeruksid
 CSDdena. Nende asutuste suhtes kohaldatakse siiski kogu CSDdele esitatavate
 nõuete kogumit. Nad on vabastatud IV jaotise kohaldamisest, millega
 kehtestatakse lisaks arveldusele osutatavate pangandusteenuste ja muude CSD
 teenuste lahus hoidmine, sest kõnealused asutused osatavad juba oma olemuse
 tõttu selliseid kõrvalteenuseid.
 Finantsinstrumentide puhul hõlmab ettepanek
 seoses CSDdele esitatavate nõuetega kõiki finantsinstrumente, kuid peamiselt
 direktiivi 2004/39/EÜ (MiFID) artikli 4 lõike 1 punktis 18 määratletud
 siirdväärtpabereid (edaspidi „vabalt võõrandatavad väärtpaberid”, eelkõige
 aktsiad ja võlakirjad) II jaotise kohaldamisel väärtpaberiarvelduse suhtes.
 3.3.2. Väärtpaberiarveldus (II
 jaotis)
 Kavandatud määruse põhieesmärk sisaldab
 arvelduse turvalisuse suurendamist. Selle eesmärgi saavutamiseks on II jaotises
 esitatud kolm meetmete kogumit. Esiteks kehtestatakse väärtpaberite puhul nn
 elektroonilise finantsinstrumendi kasutuselevõtt / immobiliseerimine, mis on
 väärtpaberite emiteerimine registrikande vormis. Selle meetme eesmärk on
 suurendada arvelduse tõhusust, hõlbustada arveldusperioodide lühendamist ja
 tagada väärtpaberite emissiooni terviklikkus, võimaldades väärtpaberiosaluste
 lihtsamat võrdlemist. Registrikande vormis väärtpabereid ei ole ilmtingimata
 vaja registreerida CSDs enne nendega kauplemist või enne nende tagatiseks
 andmist. Need võivad olla registreeritud näiteks registrite poolt. Siiski kui
 nendega kaubeldakse direktiiviga 2004/39/EÜ (MiFID) reguleeritud
 kauplemiskohtades, on vaja need registreerida CSDs, et saada kasutada
 direktiivi 98/26/EÜ kohast väärtpaberiarveldussüsteemide kaitset ning
 hõlbustada registreeritud väärtpaberite ja kaubeldavate väärtpaberite
 võrdlemist. Kavandatud määrusega nähakse ette piisavalt pikk üleminekuperiood,
 kuni 1. jaanuarini 2018, et võimaldada seda nõuet täita nende liikmesriikide
 turu korraldajatel, kus on ikka veel märkimisväärne kogus paberkujul
 väärtpabereid.
 Teiseks ühtlustatakse II jaotisega
 väärtpaberitehingute arveldusperiood kogu ELis. Enamus väärtpaberitehinguid
 arveldatakse Euroopas kas kaks või kolm päeva pärast kauplemispäeva, sõltuvalt
 konkreetsest turust. Arveldusperiood ühtlustatakse ja määratakse kindlaks, et
 see on kaks päeva pärast kauplemispäeva, kuigi lubatud on ka lühemad
 arveldusperioodid. Kolmandaks ühtlustatakse II jaotises arveldusdistsipliini
 meetmed kogu ELis. Need koosnevad eelmeetmetest, et ennetada arvelduse
 ebaõnnestumisi, ja järelmeetmetest, et tegeleda arvelduse ebaõnnestumistega.
 Põhieesmärk on vähendada arvelduse ebaõnnestumisi ja pärssida mis tahes
 konkurentsi, mis langetab arveldusdistsipliini standardit, näiteks turgude
 vahel, kus võivad olla kehtestatud erinevad karistussüsteemid. Kavandatud
 sätted lähevad CSDde tasandist kaugemale ja eesmärk on kohaldada nende
 turuosaliste suhtes, kes ei loovuta väärtpabereid kavandatud arvelduspäeval,
 ühtlustatud sisseostuprotseduuri, mida võib kliiritud tehingu puhul rakendada
 keskne vastaspool või mis võib muidu olla kauplemiskoha enda eeskirjade osa.
 3.3.3. Väärtpaberite
 keskdepositooriumid (CSDd) (III jaotis)
 Väärtpaberite keskdepositooriumidele
 tegevusloa andmine ja järelevalve nende üle (I peatükk)
 Direktiivis 98/26/EÜ on juba määratletud
 väärtpaberiarveldussüsteemid kui vormiline struktuur, mis võimaldab
 väärtpaberite ülekandmist eri liikmete vahel. Kõnealuses direktiivis aga ei ole
 käsitatud asutusi, kes vastutavad selliste süsteemide korraldamise eest. Võttes
 arvesse selliste süsteemide muutumist üha keerukamaks ja arveldusega seotud
 riske, on oluline, et väärtpaberiarveldussüsteeme korraldavad asutused on
 õiguslikult määratletud, neil on tegevusluba ja nende üle teostatakse
 järelevalvet ühtsete usaldatavusnõuete alusel. CSD on määratletud kui
 juriidiline isik, kes korraldab väärtpaberiarveldussüsteemi ja kes osutab veel
 vähemalt ühte põhiteenust (notariteenust või keskse hoidmise teenust). Lisaks
 peaks CSDdel olema lubatud osutada üksnes teatavaid nn kõrvalteenuseid, mis on
 enamasti seotud põhiteenustega. Kui sellised kõrvalteenused hõlmavad
 maksuteenuseid, peaksid CSDd tagama, et nad järgivad asjaomase liikmesriigi
 maksuseadust. Seoses kinnipeetava maksu vähendamise korraga peaksid CSDd pidama
 silmas nõudeid, mille on kehtestanud nende maksete algatamise liikmesriik,
 mille suhtes kohaldatakse maksu kinnipidamist, finantsvahendajatele, et lubada
 neil kohaldada maksu kinnipidamist ning taotleda kinnipeetavast maksust
 vabastamist makse saaja nimel. See võib eelkõige hõlmata kohustust esitada
 investoriteave otse makse algatamise liikmesriigile (vastukaaluks võimaldades
 taotleda kinnipeetava maksu vabastust algatamise kohas), kes võib omakorda edastada
 selle finantsinstrumentide tulusaava omaniku elukohaliikmesriigile.
 CSDdele peavad andma tegevusloa ja nende üle
 peavad teostama järelevalvet selle riigi pädevad asutused, kus nad on
 registreeritud. Võttes siiski arvesse nende tegevuse üha rahvusvahelisemat
 laadi, tuleks konsulteerida teiste ametiasutustega, kes on seotud CSD
 korraldatud väärtpaberiarveldussüsteemi(de) ja grupi teiste üksustega. ESMA-l
 saab olema oluline roll tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel, et
 ühtlustada tegevuslubade andmise menetlust ja tagada koostöö ametiasutuste
 vahel.
 Ettepanekuga antakse CSDdele nn pass teenuste
 osutamiseks liidus, osutades teenust teises liikmesriigis kas otse või seal
 filiaali asutamise teel. Kolmanda riigi CSD-le võib anda juurdepääsu liidu turule,
 kui ESMA on teda tunnustanud. Sellise tunnustuse võib anda ainult juhul, kui
 komisjon on veendunud, et kõnealuse kolmanda riigi õigus- ja
 järelevalveraamistik on samaväärne liidu omaga ning et kolmandas riigis on
 kehtestatud tõhus liidu õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärne
 tunnustamine; et CSDde suhtes kehtib kõnealuses kolmandas riigis tõhus
 tegevuslubade andmise ja järelevalveraamistik ning et ESMA ja kõnealuse
 kolmanda riigi ametiasutuste vahel on sõlmitud koostöökokkulepe.
 Nõuded CSDdele ja kollisioon (II ja III
 peatükk)
 Kuna CSDd on süsteemselt olulised ja osutavad
 väärtpaberituru seisukohast olulisi teenuseid, peavad nad vastama rangetele
 usaldatavusnõuetele, et tagada nende elujõulisus ja nende liikmete kaitse.
 CSDdele esitatavad nõuded on II peatükis jagatud mitmesse kategooriasse:
 organisatsioonilised nõuded (1. jagu), äritegevuse eeskirjad (2. jagu), nõuded
 CSD teenustele (3. jagu), usaldatavusnõuded (4. jagu) ning nõuded CSDde
 vahelistele ühendustele (5. jagu).
 1. jao kohaselt peab CSDdel olema kindel
 juhtimiskord, kogenud ja sobiv kõrgem juhtkond, juhtivad organid ja
 aktsionärid, ning nad peavad looma kasutajate komitee, kes esindab iga
 väärtpaberiarveldussüsteemi emitente ja liikmeid. Teenuste või tegevuste mis
 tahes edasiandmine ei tohiks vähendada CSD vastutust liikmete või emitentide
 ees või eri ametiasutuste järelevalvefunktsioonide täitmist. Oluline erand on
 ette nähtud seoses tegevuse edasiandmisega selliste avaliku sektori asutustele,
 nt eurosüsteemi T2S projekt, mida juhitakse pädevate asutuste poolt
 heakskiidetud sellekohase raamistikuga.
 2. jaoga kehtestatakse CSDdele olulised nõuded
 väärtpaberiarveldussüsteemis osalemise mittediskrimineerivate, läbipaistvate ja
 rangelt riskipõhiste kriteeriumide olemasolu kohta. Neid nõudeid toetavad IV
 peatüki sätted juurdepääsu kohta. Sellega kehtestatakse ka olulised
 läbipaistvuse põhimõtted seoses hindade avalikustamisega ning osutatud teenuste
 kulude ja tulude avalikustamisega pädevatele asutustele.
 3. jao artiklis 34 (nõuded CSD teenustele)
 tunnistatakse CSDde olulist rolli väärtpaberiemissiooni terviklikkuse tagamisel
 ning see hõlmab kohustusi seoses kontode päevasisese võrdlemisega. Liikmete
 varade kaitsmiseks läheb käesolev ettepanek kontode lahus hoidmise küsimuses
 kaugemale direktiivis 2004/39/EÜ (MiFID) sätestatud nõuetest ning ettepanekus
 nõutakse, et CSDd hoiavad iga liikme konto teiste liikmete kontodest kahus ning
 liikmetel on võimalik hoida kõigi klientide kontosid lahus. Rahaarveldusega
 seoses nõutakse ettepanekus, et CSDd arveldavad keskpanga kontode kaudu, kui
 see on praktiline ja võimalik. Kommertspankade juures on rahaarveldus lubatud,
 kuid vastupidiselt mõnele praegusele tavale, peab see olema tehtud eraldi
 krediidiasutuse kaudu, kes tegutseb arveldusagendina.
 4. jaos esitatud CSDde usaldatavusnõuded
 hõlmavad olulisi sätteid operatsiooniriski vähendamise kohta. Kuna CSDdel ei
 lubata panganduslike teenuste otse osutamist, on peamine risk, millega CSDd
 kokku puutuvad, operatsioonirisk. Kõnealused sätted hõlmavad asjakohaseid meetmeid,
 millega alati tagada operatsioonide (sealhulgas arveldus) järjepidevus.
 Kapitalinõuded on samuti kehtestatud, viidates tegevuskuludele – CSDd peaksid
 hoidma kapitali, jaotamata kasumit ja reserve, millega katta vähemalt kuue kuu
 tegevuskulud.
 Kuna CSDd on üksteisega üha enam ühendatud ja
 see protsess peaks veelgi kiirenema T2S tulekuga, nähakse artikliga 45
 ette olulised usaldatavusnõuded ühendatud CSDde jaoks, sealhulgas kehtestades
 eeskirjad arvelduse identse lõplikkuse kohta.
 III peatüki eesmärk on suurendada
 väärtpaberitehingute õiguskindlust, tehes kollisiooninormide ettepaneku seoses
 CSD hoitavate väärtpaberite omandiaspektidega.
 Juurdepääs väärtpaberite
 keskdepositooriumidele (IV peatükk)
 Üks selle algatuse eesmärke on avada turg CSD
 teenustele ja kõrvaldada takistused juurdepääsult. IV peatükis käsitatakse
 kolme tüüpi juurdepääsu: a) emitentide ja CSDde vahel, b) CSDde vahel ja c)
 CSDde ja teiste turuinfrastruktuuride vahel.
 Mitmes liikmesriigis peavad emitendid
 siseriikliku õiguse kohaselt emiteerima teatavat tüüpi väärtpaberid, eelkõige
 aktsiad, siseriiklikus CSDs. Artikliga 47 antakse emitentidele õigus
 registreerida oma väärtpaberid liidus tegevusluba omavas mis tahes CSDs, samuti
 antakse CSDdele õigus osutada teenuseid seoses väärtpaberitega, mida
 reguleeritakse teise liikmesriigi seadusega. Riiklikke eripärasid arvestatakse,
 tunnistades, et see õigus ei tohiks piirata äriühinguõiguse kohaldamist, mille
 alusel on väärtpaberid emiteeritud.
 2. ja 3. jaos sätestatakse juurdepääsu
 põhimõtted. CSD-l peaks olema õigus saada teise CSD väärtpaberiarveldussüsteemi
 liikmeks mittediskrimineerivate ja riskipõhiste põhimõtete alusel. CSD-l peaks
 olema samade põhimõtete alusel samuti õigus nõuda, et teine CSD töötab välja
 erifunktsioonid, mille eest võetaks tasu kulupõhiselt. Sarnaselt peaks CSD-l
 olema õigus saada tehinguvoogusid kesksetelt vastaspooltelt ja
 kauplemiskohtadelt ning kõnealustel infrastruktuuridel peaks olema juurdepääs
 CSDde korraldatavatele väärtpaberiarveldussüsteemidele. Kõik vaidlused
 asjaomaste pädevate asutuste vahel võiks saata lahendamiseks ESMA-le.
 3.3.4. Arveldusagentidena tegutsema
 määratud krediidiasutused (IV jaotis)
 Nagu eespool kirjeldatud, kui keskpankade
 kaudu arveldamine ei ole praktiline ja võimalik, võivad CSDd pakkuda oma
 liikmetele rahaarveldust kommertspankade kaudu. CSDd ei peaks siiski ise
 osutama arvelduse kõrval pangandusteenuseid, kuid pädevad asutused peaksid
 andma neile loa määrata krediidiasutuse, kes tegutseks arveldusagendina
 sularahakontode avamiseks ja annaks krediidiliini, et lihtsustada arveldust,
 välja arvatud juhul, kui pädevad asutused tõendavad kättesaadavate andmete
 alusel, et ühe krediidiasutuse riskipositsioon seoses krediidi- ja
 likviidsusriskide kontsentreerumisega ei ole piisavalt maandatud. CSDde ja
 arveldusagentide selline eristamine on oluline meede seoses CSDde turvalisuse
 ja selle suurendamisega. Arvelduse kõrval osutatavad pangandusteenused
 suurendavad CSDde riske ja seega kohustuste mittetäitmise või tõsise stressi
 tekkimise tõenäosust. Kuigi pangandusteenuseid osutab mõni CSD päevasiseselt ja
 need piirduvad arvelduse kõrvalteenustega, on käitatavad summad siiski
 märkimisväärsed ning igal sellise CSD kohustuste mittetäitmisel oleks
 negatiivsed tagajärjed väärtpaberi- ja makseturgudele. Nõue osutada
 pangandusteenuseid teise juriidilise isiku kaudu kui see, kes osutab CSD
 põhiteenuseid, hoiab ära riskide ülekandumise pangandusteenustelt CSD
 põhiteenustele, eriti maksejõuetuse või tõsise stressi korral, mis tuleneb
 pangandusteenustest. See nõue annab CSDdele ja avaliku sektori asutustele ka
 rohkem võimalusi sobiva lahenduse leidmiseks pangandusteenuseid osutava
 arveldusagendi kohustuste mittetäitmise korral. Nende CSDde jaoks, kes praegu
 osutavad pangandusteenuseid, on peamine selle meetmega seotud kulu õiguskulud,
 mis on seotud pangandusteenuseid osutava eraldi juriidilise isiku loomisega,
 samas kui sellise CSD, kes tahab tulevikus sellised teenused välja töötada,
 lisakulud ei oleks eraldi juriidilise üksuse loomiseks märkimisväärsed. Pangandusteenuste
 eraldamisele ei ole vähem rangeid alternatiive, mis kõrvaldaks täielikult ohu,
 et riskid kanduvad pangandusteenustelt üle CSDde põhiteenustele.
 Et tagada kasu saamine sama ettevõtete grupi
 sees nii CSD- kui ka pangandusteenuste osutamisest, ei tohiks nõue, et
 pangandusteenuseid peab osutama eraldi krediidiasutus, piirata krediidiasutuse
 õigust kuuluda samasse ettevõtete gruppi CSDga. Samas kui CSD- ja
 pangandusteenuseid osutatakse samas ettevõtete grupis, peaks selle
 krediidiasutuse tegevus, kes osutab pangandusteenuseid, olema piiratud nende
 pangandusteenuste osutamisega, mida osutatakse arvelduse kõrval. Viimase
 piiranguga püütakse vähendada grupi üldist riski, mis tuleneb krediidiasutuse
 gruppi kuulumisest.
 Pädev asutus peaks iga juhu puhul eraldi
 suutma tõendada, et puudub süsteemne risk, mis on tekkinud nii CSD- kui ka
 pangandusteenuste osutamisest sama juriidilise isiku poolt. Sellisel juhul
 võiks teha põhjendatud taotluse Euroopa Komisjonile, kes
 võib lubada erandi tegemist. Igal juhul peaks krediidiasutusena
 litsentseeritud CSD tegevus olema piiratud arvelduse kõrval osutatavate
 pangandusteenustega.
 Arveldusagendina tegutsevad krediidiasutused
 peaksid saama tegevusloa vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ krediidiasutuste
 asutamise ja tegevuse kohta[4].
 CSDde korraldatav(ad) väärtpaberiarveldussüsteem(id) peaksid arveldusagentide
 põhjustatud mis tahes võimalike riskide eest olema võimalikult kaitstud,
 kõnealused agendid peaksid vastama lisanõuetele, et leevendada krediidi- ja
 likviidsusriske seoses iga nende teenindatava väärtpaberiarveldussüsteemiga.
 Võttes arvesse, et direktiivis 2006/48/EÜ ei
 käsitata spetsiaalselt päevasiseseid krediidi- ja likviidsusriske, mis
 tulenevad arvelduse kõrval panganduseteenuste osutamisest, tuleks
 krediidiasutuste suhtes kohaldada rangemaid erinõudeid krediidi- ja
 likviidsusriski maandamiseks, mida peaks kohaldatama iga
 väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes, kus nad tegutsevad arveldusagendina.
 Arveldusagentide jaoks kavandatud nõuete puhul on saadud inspiratsiooni rahvusvahelistest
 CPSS-IOSCO standarditest finantsturu infrastruktuuride kohta ja praegusest
 turutavast. Need hõlmavad krediidiriski positsioonide täielikku tagamist,
 päevasisese likviidsuse jälgimist, võttes arvesse kahe suurima liikme
 kohustuste mittetäitmisest tingitud likviidsusriski ning likviidsuse pakkujate
 kontsentratsioonipiirmäärasid.
 3.3.5. Sanktsioonid (V jaotis)
 Komisjoni teatises „Sanktsioonide tõhustamine
 finantsteenuste sektoris”[5]
 vaadati läbi kehtivad sanktsioonide kohaldamise volitused ja nende tegelik
 rakendamine, et ühtlustada eri järelevalvetoimingute puhul kohaldatavaid
 sanktsioone. Kohaldatavate siseriiklike karistuste läbivaatamise tulemusena on
 ilmnenud näiteks, et rahaliste karistuste suurus on liikmesriigiti väga erinev,
 et mõnel pädeval asutusel puuduvad teatud olulised sanktsioonide kohaldamise
 volitused ning mõned pädevad asutused ei saa kehtestada sanktsioone
 füüsilistele ja juriidilistele isikutele. Seetõttu teeb komisjon nüüd
 ettepaneku, et liikmesriigid peaksid ette nägema, et sobivaid halduskaristusi
 ja -meetmeid saaks kohaldada määruse rikkumise korral. Selleks peaks pädevate
 asutuste käsutuses olema miinimumkogus halduskaristusi ja -meetmeid, sealhulgas
 tegevusloa kehtetuks tunnistamine, avalik hoiatus, juhtkonna ametist vabastamine,
 käesoleva määruse rikkumisest saadud tulu tagastamine, kui selle suurust on
 võimalik tuvastada, ning haldustrahvid. Haldustrahvide maksimaalne suurus ei
 peaks olema väiksem määruses sätestatust – 10 % juriidilise isiku
 aastakäibest või füüsilise isiku puhul viis miljonit eurot või 10 %
 aastasest sissetulekust. Sanktsioonide liigi ja suuruse määramisel peaksid
 pädevad asutused võtma arvesse määruses sätestatud mitmeid kriteeriume,
 sealhulgas vastutava isiku suurus ja finantsvõimekus, rikkumise mõju ja
 vastutava isiku valmidus teha koostööd. Kavandatud määrusega ei takistata
 üksikutel liikmesriikidel kehtestamast rangemaid nõudeid.
 3.3.6. Vastavus Euroopa Liidu
 toimimise lepingu artiklitele 290 ja 291
 Komisjon võttis 23. septembril 2009 vastu
 määruste ettepanekud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja
 Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
 (ESMA) loomise kohta. Seoses sellega soovib komisjon meelde tuletada ELi
 toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 seotud avaldusi, mille ta
 tegi Euroopa Järelevalveasutuste loomise määruste vastuvõtmisel ning mille
 kohaselt: „Seoses regulatiivsete standardite vastuvõtmisega rõhutab komisjon
 finantsteenuste sektori ainulaadset iseloomu, mis tuleneb Lamfalussy
 struktuurist ja mida on tunnustatud selgelt ELi toimimise lepingule lisatud
 deklaratsioonis nr 39. Siiski on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas tema
 rollile seatud piirangud delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete
 vastuvõtmisel on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 290
 ja 291.”
 4. Mõju eelarvele
 Ettepanek
 mõjutab Euroopa Liidu eelarvet seoses ESMA-le antud ülesannetega, nagu
 täpsustatud käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses.
 2012/0029 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
 Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse
 parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega
 muudetakse direktiivi 98/26/EÜ
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artiklit 114,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 riikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[6],
 võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[7],
 järgides seadusandlikku tavamenetlust
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Väärtpaberite keskdepositooriumid (CSDd) aitavad
 koos kesksete vastaspooltega oluliselt kaasa selliste kauplemisjärgsete
 infrastruktuuride töös hoidmisele, mis turvavad finantsturgusid ja annavad
 turuosalistele usu, et väärtpaberitehingud sooritatakse nõuetekohaselt ja õigel
 ajal, sealhulgas väga tugeva stressi perioodil.
 (2)
 Kuna CSDde korraldatavad
 väärtpaberiarveldussüsteemid asuvad arveldusprotsessi lõpus, on need
 väärtpaberiturgude toimimise seisukohast süsteemselt olulised. Asudes
 väärtpaberite hoidmise ahela tipus, läbi mille annavad nende liikmed aru
 investorite väärtpaberiosalustest, on CSDde korraldatavad
 väärtpaberiarveldussüsteemid ka oluliseks emissiooni terviklikkuse kontrollimise
 vahendiks ning neil on oluline roll investorite usalduse säilitamisel. Peale
 selle on CSDde korraldatavad väärtpaberiarveldussüsteemid tihedalt seotud
 rahapoliitika toimingute tagamisega, samuti krediidiasutuste vahelise
 tagamisprotsessiga ning on seega tagatisturgude olulised osalised.
 (3)
 Kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998.
 aasta direktiiviga 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja
 väärtpaberiarveldussüsteemides[8]
 vähendati väärtpaberiarveldussüsteemi häireid, mida põhjustavad kõnealuse süsteemi
 liikme vastu algatatud maksejõuetusmenetlused, on vaja tegeleda muude
 väärtpaberiarveldussüsteemi riskidega, samuti maksejõuetusriski või
 väärtpaberiarveldussüsteeme korraldavate CSDde toimimise häiretega. Paljudel
 CSDdel on krediidi- ja likviidsusrisk, mis tuleneb arvelduse kõrval
 pangandusteenuste osutamisest.
 (4)
 Piiriüleste arvelduste arvu suurenemine, mis
 tuleneb CSDde vahelisi ühendusi käsitlevate lepingute sõlmimise arengust,
 tõstatab ühtsete usaldatavusnõuete puudumise taustal küsimuse CSDde vastupidavuse
 kohta juhul, kui teiste liikmesriikide CSDd toovad kaasa riskid. Lisaks
 hoolimata piiriüleste arvelduste suurenemisest on liidu arveldusturud jätkuvalt
 killustatud ning piiriülene arveldus on kulukam, kuna CSDde arveldust ja
 tegevust reguleeritakse eri riikide eeskirjadega ning konkurents CSDde vahel on
 piiratud. Selline killustatus on takistuseks ning loob lisariske piiriülesele
 arveldusele ja suurendab selle kulusid. Turu korraldajate identsete kohustuste
 ja CSDde ühtsete usaldatavusnõuete puudumise korral on riiklikul tasandil suure
 tõenäosusega erinevate meetmete võtmisel liidu arveldusturgudel otsene
 negatiivne mõju turvalisusele, tõhususele ja konkurentsile. Siseturu
 toimimiselt on vaja kõrvaldada nimetatud märkimisväärsed takistused, vältida
 konkurentsimoonutusi ning ennetada tulevikus selliste takistuste ja moonutuste
 tekkimist. Seepärast oleks käesoleva määruse asjakohane õiguslik alus Euroopa
 Liidu toimimise lepingu artikkel 114, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu
 Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga.
 (5)
 Määrusega tuleb turuosaliste suhtes sätestada
 mitmed ühtsed kohustused seoses arveldustsükli ja distsipliini teatavate
 aspektidega ning ette näha ühtsed nõuded väärtpaberiarveldussüsteeme
 korraldavate CSDde suhtes. Määruse otsekohalduvate eeskirjadega peaks tagatama,
 et kõigi turu korraldajate ja CSDde suhtes kohaldatakse identseid
 otsekohalduvaid kohustusi ja eeskirju. Määrusega peaks liidus suurendatama
 arvelduse turvalisust ja tõhusust, ennetades direktiivi ülevõtmisest tulenevat
 siseriiklike eeskirjade lahknemist. Määrus peaks turu korraldajate ja CSDde
 jaoks vähendama regulatiivset keerukust, mis tuleneb erinevatest siseriiklikest
 eeskirjadest, ning peaks võimaldama CSDdel teenuseid osutada piiriüleselt,
 pidamata järgima eri riikide nõudeid seoses CSD tegevusloa, järelevalve,
 organisatsioonistruktuuri või riskidega. Määrus, milles sätestatakse CSDde
 suhtes identsed nõuded, peaks aitama kõrvaldada konkurentsihäireid.
 (6)
 Finantsstabiilsuse nõukogu kutsus 20. oktoobril
 2010[9] üles looma tugevama keskse
 turuinfrastruktuuri ning palus vaadata läbi olemasolevad standardid ja arendada
 neid edasi. Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (BIS) makse- ja arveldussüsteemide
 komitee (CPSS) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO)
 on lõpetamas ülemaailmsete standardite eelnõu koostamist. Need peaksid edaspidi
 välja vahetama Rahvusvaheliste Arvelduste Panga 2001. aasta soovitused, mida
 kohandati Euroopa tasandil 2009. aastal Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) mittesiduvate suunistega.
 (7)
 Nõukogu rõhutas 2. detsembri 2008. aasta
 järeldustes[10]
 vajadust tugevdada väärtpaberiarveldussüsteemide turvalisust ja usaldusväärsust
 ning tegeleda liidus kauplemisjärgsete õiguslike tõketega.
 (8)
 Üks EKPSi põhiülesandeid on toetada maksesüsteemide
 probleemideta toimimist. Sellega seoses teostavad EKPSi liikmed järelevalvet,
 tagades, et kliirimis- ja maksesüsteemid on tõhusad ja vastavad nõuetele. EKPSi
 liikmed tegutsevad sageli väärtpaberitehingute raha poole arveldusagentidena.
 Nad on ka olulised kliendid CSDdes, kes sageli haldavad rahapoliitika
 toimingute tagatisi. EKPSi liikmed tuleks aktiivselt kaasata, konsulteerides
 nendega CSDde tegevuslubade ja järelevalve, kolmanda riigi CSDde tunnustamise
 ja CSDde vaheliste ühenduste heakskiitmise küsimustes. Samuti peaksid nad olema
 aktiivselt kaasatud, konsulteerides nendega regulatiivsete ja rakenduslike
 tehniliste standardite, samuti suuniste ja soovituste sätestamisel. Käesoleva
 määrusega ei tohiks piirata Euroopa Keskpanga ja riikide keskpankade vastutust
 tagada liidus ja teistes riikides tõhusad ja nõuetekohased kliirimis- ja
 maksesüsteemid.
 (9)
 Liikmesriikide keskpangad või mis tahes muud
 organid, mis täidavad teatavates liikmesriikides sarnaseid funktsioone, nt
 liikmesriikide ametiasutused, kelle ülesanne on või kes osalevad
 valitsemissektori võla haldamises, võivad ise osutada mitut teenust, mis
 liigitaks nad CSDde hulka. Sellised asutused peaksid olema vabastatud
 tegevusloa taotlemise ja järelevalve nõuetest, kuid nad peaksid jätkuvalt
 täitma kõiki CSDde usaldatavusnõudeid. Kuna keskpangad tegutsevad arveldamise
 eesmärgil arveldusagentidena, peaksid nad samuti olema vabastatud käesoleva
 määruse IV jaotises sätestatud nõuetest.
 (10)
 Käesolevat määrust tuleks kohaldada kõigi finantsinstrumentidega
 tehtavate tehingute CSD-poolse arvelduse ja tegevuse suhtes, kui ei ole teisiti
 ette nähtud. Käesolev määrus ei peaks ka piirama teiste teatavaid
 finantsinstrumente käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist, nt Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega
 luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja
 muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ,[11]
 ning kõnealuse direktiivi kohaselt vastuvõetud meetmeid.
 (11)
 Väärtpaberite registreerimine registrikande vormis
 on oluline samm suurendamaks arvelduse tõhusust ja tagamaks väärtpaberite
 emissiooni terviklikkust, eriti võttes arvesse üha keerulisemaks muutuvaid
 hoidmise ja ülekandmismeetodeid. Turvalisuse eesmärgil nähakse käesoleva määrusega
 ette kõigi vabalt võõrandatavate väärtpaberite registreerimine registrikande
 vormis. Käesoleva määrusega ei tuleks kehtestada ühte kindlat registrikande
 vormis esmase registreerimise meetodit, mis võib olla üldväärtpaberi (global
 note) emiteerimise teel immobiliseerimine või kohe elektroonilise
 finantsinstrumendi kasutuselevõtt (dematerialisation). Käesoleva
 määrusega ei tuleks kehtestada asutuse tüüpi, kes peaks pärast emiteerimist
 väärtpaberid registreerima registrikande vormis ning seda ülesannet peaks olema
 võimalik täita eri tegijatel, sealhulgas registritel. Samas, kui selliste
 väärtpaberitega kaubeldakse kauplemiskohtades, mida reguleeritakse Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/39/EÜ
 finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive
 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ
 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ,[12] või need on tagatiseks
 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiivi
 2002/47/EÜ (finantstagatiskokkulepete kohta)[13]
 tingimustele, tuleks sellised väärtpaberid registreerida CSD registreeritud
 väärtpaberite süsteemis, et tagada muu hulgas, et kõik kõnealused väärtpaberid
 on võimalik arveldada väärtpaberiarveldussüsteemis.
 (12)
 Selleks et tagada arvelduse turvalisus, peaksid
 kõik väärtpaberiarveldussüsteemi liikmed, kes müüvad või ostavad teatavaid
 finantsinstrumente, eriti vabalt võõrandatavaid väärtpabereid,
 rahaturuinstrumente, ühisinvesteerimisettevõtja osakuid ja saastekvoote,
 arveldama oma kohustused kavandatud arvelduspäeval.
 (13)
 Vabalt võõrandatavate väärtpaberite tehingute
 pikemad arveldusperioodid tekitavad ebakindlust ja suurendavad
 väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete riski. Arveldusperioodide erinev pikkus
 liikmesriikides takistab kontode võrdlemist ja on emitentide, investorite ja
 vahendajate jaoks vigade allikaks. Seepärast on vaja ette näha ühtne
 arveldusperiood, mis lihtsustaks kavandatud arvelduspäeva tuvastamist ja
 arveldusdistsipliinimeetmete rakendamist. Direktiiviga 2004/39/EÜ reguleeritud
 kauplemiskohtades kauplemisele lubatud vabalt võõrandatavate väärtpaberite
 kavandatud arvelduspäev peaks olema mitte hiljem kui teine tööpäev pärast
 kauplemist.
 (14)
 CSDd ja teised turuinfrastruktuurid peaksid võtma
 meetmeid, et ennetada arvelduse ebaõnnestumist ja tegeleda selle probleemiga.
 On oluline, et kõnealuseid eeskirju kohaldatakse liidus ühtselt ja otse. Eriti
 tuleks nõuda, et CSDd ja teised turuinfrastruktuurid kehtestaksid protseduurid,
 mis võimaldavad neil võtta asjakohaseid meetmeid, et peatada mis tahes liikme
 tegevus, kes süstemaatiliselt põhjustab arvelduse ebaõnnestumisi ning teha tema
 isik avalikkusele teatavaks, eeldusel, et kõnealusel liikmel on võimalus
 esitada enne sellise otsuse tegemist tähelepanekud.
 (15)
 Üks tõhusamatest võimalustest arvelduse
 ebaõnnestumistega tegelemiseks on kohaldada kohustusi mittetäitva liikme suhtes
 sisseostmist, kusjuures väärtpaberid, mis tuli üle kanda, tuleb osta turul
 pärast kavandatud arvelduspäeva ning edastada saavale liikmele. Käesoleva
 määrusega tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad seoses kõigi vabalt võõrandatavate
 väärtpaberite, rahaturuinstrumentide, ühisinvesteerimisettevõtja osakute ja
 saastekvootide sisseostutehingute teatavate aspektidega, nt aeg, teatamisaeg,
 hind ja karistused.
 (16)
 Kuna käesoleva määruse peaeesmärk on luua mitu uut
 otse turu korraldajatele kehtestatavat juriidilist kohustust, mis muu hulgas
 kujutavad endast CSDs kõigi vabalt võõrandatavate väärtpaberite registrikande
 vormis registreerimist, kui selliste väärtpaberitega kaubeldakse direktiiviga
 2004/39/EÜ reguleeritud kauplemiskohtades või kui need on tagatiseks direktiivi
 2002/47/EÜ tingimuste alusel, ning kohustuste arveldamist hiljemalt teisel
 tööpäeval pärast kauplemist, ning kuna CSDd vastutavad
 väärtpaberiarveldussüsteemi toimimise eest ja liidus õigeaegse arveldamise
 tagamise meetmete rakendamise eest, on oluline tagada, et kõik CSDd on
 turvalised ja vastavad nõuetele ning järgivad kogu aeg rangeid
 organisatsioonilisi, äritegevuse ja usaldatavusnõudeid, mis on kehtestatud
 käesoleva määrusega. Ühtsed ja vahetult kohalduvad eeskirjad seoses CSDdele
 tegevuslubade andmise ja nende pideva järelevalvega on seega käesoleva
 määrusega turuosalistele kehtestatud juriidiliste kohustuste oluline tagajärg
 ning need on omavahel seotud. Seepärast tuleb CSDde tegevuslubasid ja
 järelevalvet käsitlevad eeskirjad lisada sellesse õigusakti, milles on
 turuosaliste suhtes kehtestatud juriidilised kohustused.
 (17)
 Võttes arvesse, et CSDde suhtes tuleks kohaldada
 ühtseid nõudeid ja et kõrvaldada takistused piiriüleselt arvelduselt, peaks
 igal tegevusloaga CSD-l olema vabadus osutada teenuseid liidu territooriumil
 kas otse või filiaali asutamise teel.
 (18)
 Liidu piirideta arveldusturul on vaja määratleda
 käesoleva määruse kohaldamisega seotud eri asutuste ülesanded. Liikmesriigid
 peaksid eeskätt määrama käesoleva määruse kohaldamise eest vastutavad pädevad
 asutused, kellele antakse järelevalve- ja uurimisvolitused, mida neil on vaja
 oma ülesannete täitmiseks. CSD suhtes peaks kehtima selle liikmesriigi pädeva
 asutuse tunnustamine ja järelevalve, kus ta on registreeritud; kõnealusel
 asutusel on selleks kõik tingimused ning tal peaks olema volitus kontrollida
 CSDd igapäevast tegevust, teha korrapäraselt kontrolle ja võtta vajaduse korral
 asjakohaseid meetmeid. Kõnealune asutus peaks siiski võimalikult vara
 konsulteerima ja tegema koostööd teiste asjaomaste asutustega, nt asutustega,
 kes vastutavad CSD korraldatava iga väärtpaberiarveldussüsteemi järelevalve
 eest, ning vajaduse korral asjaomaste keskpankadega, kes tegutsevad iga
 väärtpaberiarveldussüsteemi arveldusagendina, ning vajaduse korral grupi teiste
 üksuste pädevate asutustega. Koostöö hõlmab ka asjaomaste asutuste kohest
 teavitamist hädaolukorras, mis mõjutab nende liikmesriikide finantssüsteemi
 likviidsust ja stabiilsust, kus CSD või tema liikmed on registreeritud. Kui CSD
 osutab teenuseid filiaali kaudu või otse teises liikmesriigis kui see, kus ta
 on registreeritud, on kõnealuse CSD järelevalve eest peamiselt vastutav registreerimise
 liikmesriigi pädev asutus.
 (19)
 Kõigile CSD määratluse alla kuuluvatele
 juriidilistele isikutele peab enne tegevuse alustamist loa andma riigi pädev
 asutus. Eri ärimudeleid arvesse võttes tuleks CSD määratleda teatavate
 põhiteenuste kaudu, mis koosnevad arveldusest, mis hõlmab
 väärtpaberiarveldussüsteemi korraldamist, notariteenust ja keskset
 väärtpaberikontode hoidmise teenust. CSD peaks vähemalt korraldama
 väärtpaberiarveldussüsteemi ja osutama ühte muud põhiteenust. See määratlus
 peaks välistama seega üksused, kes ei korralda väärtpaberiarveldussüsteeme, nt
 registrid või ametiasutused ja organid, mis vastutavad registreerimissüsteemi
 eest ning mis on asutatud direktiivi 2003/87/EÜ alusel. Selline kombinatsioon
 on oluline CSDdele, et täita oma rolli väärtpaberiarvelduses ja tagada
 väärtpaberiemissiooni terviklikkus.
 (20)
 Et vältida, et CSDd võtavad riske seoses muu
 tegevusega kui see, milleks neil on käesoleva määruse alusel luba, peaks
 tegevusloaga CSDde tegevus olema piiratud tegevusloaga hõlmatud teenuste
 osutamisega ning neil ei peaks olema mis tahes osalust, nagu määratletud
 määruses, viidates nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljandale direktiivile
 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja
 käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid,[14] või mis tahes otsest või
 kaudset omandit, mis moodustab 20 % või rohkem hääleõigustest või
 kapitalist mis tahes muus asutuses kui see, mis osutab sarnaseid teenuseid.
 (21)
 Et tagada väärtpaberiarveldussüsteemide turvaline
 toimimine, peaksid neid korraldama üksnes CSDd, kelle suhtes kohaldatakse
 käesolevas määruses sätestatud eeskirju, või keskpangad.
 (22)
 Ilma et see piiraks liikmesriikide maksuseaduste
 teatavate nõuete kohaldamist, peaks CSDdel olema luba osutada teenuseid lisaks põhiteenustele,
 mis aitaks suurendada väärtpaberiturgude turvalisust, tõhusust ja
 läbipaistvust. Kui selliste teenuste osutamine on seotud kinnipeetava maksu
 korraga, tuleb neid jätkuvalt osutada vastavalt asjaomase liikmesriigi
 seadustele.
 (23)
 CSD, kes kavatseb põhiteenuse osutamise anda edasi
 kolmandale isikule või osutada uut põhi- või kõrvalteenust, korraldada teist
 väärtpaberiarveldussüsteemi, kasutada teist keskpanka arveldusagendina või luua
 CSDde vahelise ühenduse, peaks taotlema selleks luba, järgides esmase
 tegevusloa taotlemise menetlust, välja arvatud see, et pädev asutus peaks
 teavitama taotlevat CSDd kolme kuu jooksul, kas luba anti või keelduti selle
 andmisest.
 (24)
 Kolmandas riigis registreeritud CSDd võivad pakkuda
 teenuseid kas filiaali kaudu või neid otse osutades liidus registreeritud
 emitentidele ja liikmetele seoses oma sealse tegevusega ning nad võivad luua
 ühendusi liidus registreeritud CSDdega tingimusel, et seda tunnustab ESMA.
 Võttes arvesse finantsturgude ülemaailmset olemust, on ESMA kõige õigem asutus
 tunnustama kolmanda riigi CSDsid. ESMA võib kolmanda riigi CSDsid tunnustada
 üksnes juhul, kui komisjon otsustab, et nende suhtes kehtiv õigus- ja
 järelevalveraamistik on samaväärne käesolevas määruses sätestatule, kui nad on
 oma riigis saanud tegevusloa ja nende üle teostatakse tõhusat järelevalvet ning
 kui ESMA ja CSDde pädevate asutuste vahel on sõlmitud koostöökokkulepe.
 ESMA-poolse tunnustamise eelduseks on liidus registreeritud ja käesoleva
 määruse alusel tegevusloa saanud CSDde suhtes kohaldatava usaldatavusnõuete
 raamistiku tõhus samaväärne tunnustamine.
 (25)
 Võttes arvesse finantsturgude ülemaailmsust ja
 CSDde süsteemset olulisust, on vaja tagada nende suhtes kohaldatavate
 usaldatavusnõuete rahvusvaheline ühtlustamine. Käesolevas määruses tuleks
 järgida CPSS-IOSCO ja ESCB-CESRi väljatöötatud soovitusi. ESMA peaks
 regulatiivsete tehniliste või rakenduslike standardite, samuti käesoleva
 määrusega nõutud suuniste ja soovituste väljatöötamisel või nende läbivaatamise
 soovitamisel võtma arvesse olemasolevaid standardeid ja nende tulevasi muutusi.
 (26)
 Võttes arvesse CSDde ja nende osutatavate teenuste
 keerukust ja süsteemsust, peaksid läbipaistvad juhtimiseeskirjad tagama, et
 kõrgem juhtkond, juhtiva organi liikmed, aktsionärid ja liikmed, kellel on võimalik
 nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmenda direktiivi 83/349/EMÜ (mis põhineb
 asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud
 aastaaruandeid)[15]
 tähenduses omada kontrolli CSD tegevuse üle, on võimelised tagama CSD
 nõuetekohase ja usaldusväärse juhtimise.
 (27)
 Läbipaistvad juhtimiseeskirjad peaksid tagama, et
 aktsionäride, juhtkonna ja CSD töötajate huve ühelt poolt ning nende kasutajate
 huve teiselt poolt on võetud arvesse. Kõnealuseid juhtimispõhimõtteid tuleks
 kohaldada, piiramata CSD poolt vastuvõetud omandiõiguse mudeli rakendamist. Iga
 CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks tuleks luua kasutajate
 komitee, et anda CSD juhtivale organile nõu liikmeid puudutavates
 põhiküsimustes.
 (28)
 Võttes arvesse CSDdele antud ülesannete olulisust,
 tuleks käesolevas määruses sätestada, et CSDd ei kanna oma vastutust üle
 kolmandatele isikutele, andes neile edasi oma tegevusi. Selliste tegevuste
 edasiandmisele peaksid kehtima ranged tingimused, mis säilitavad CSDde
 vastutuse tegevuse eest ning tagama, et CSDde järelevalvet ei kahjustata.
 Teatavatel juhtudel võib teha kõnealustest tingimustest erandi juhul, kui CSD
 annab oma tegevuse edasi avaliku sektori asutusele.
 (29)
 Äritegevuse eeskirjad peaksid tagama CSD ja tema
 kasutajate suhetes läbipaistvuse. CSD kriteeriumid väärtpaberiarveldussüsteemis
 osalemiseks peaksid eelkõige olema avalikud, läbipaistvad, objektiivsed ja
 mitte-diskrimineerivad, ning mis lubaksid piirata liikmete juurdepääsu üksnes
 nendega seotud riskide alusel. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta
 kiireid ja sobivaid parandusmeetmeid, et tegeleda sellega, kui CSDd
 põhjendamatult keelduvad teenuste osutamisest liikmetele. CSD peaks tegema
 avalikkusele kättesaadavaks oma teenuste hinnad ja tasud. CSD teenustele avatud
 ja mittediskrimineeriva juurdepääsu huvides ning võttes arvesse CSDde olulist
 turujõudu vastava liikmesriigi territooriumil, ei tohi CSD hinnapoliitika
 erineda avaldatust. CSD peaks ette nägema tunnustatud kommunikatsioonimenetluse
 kasutamise. Kõnealused osalemist käsitlevad sätted täiendavad ja tugevdavad
 turuosaliste õigust kasutada arveldussüsteemi teises liikmesriigis, nagu
 sätestatud direktiivis 2004/39/EÜ.
 (30)
 Võttes arvesse väärtpaberiarveldussüsteemide
 keskset rolli finantsturgudel, peaksid CSDd teenuste osutamisel tagama
 õigeaegse arvelduse, emissiooni terviklikkuse, kõigi liikmete
 väärtpaberikontode lahus hoidmise ning võimaluse taotluse korral pakkuda
 liikmete klientide kontode täiendavat lahus hoidmist. CSDd peaksid tagama, et
 kõnealuseid nõudeid kohaldatakse eraldi iga nende korraldatava
 väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes.
 (31)
 Et vältida arveldusagendi maksejõuetusest
 tulenevaid arveldusriske, peaks CSD arveldama, kui see on praktiline ja
 võimalik, väärtpaberitehingute raha poole läbi kontode, mis on avatud keskpanga
 juures. Kui see võimalus ei ole praktiline ega võimalik, peaks CSD suutma
 arveldada läbi kontode, mis on avatud krediidiasutuse juures, mis on asutatud
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ
 (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta)[16]
 tingimuste alusel, ning kelle suhtes kehtivad tegevusloa taotlemise erimenetlus
 ja käesoleva määruse IV jaotises sätestatud usaldatavusnõuded. Kui viimane
 tegutseb arveldusagendina, peaks ta olema võimeline osutama CSDde liikmetele käesolevas
 määruses sätestatud teenuseid, mis on hõlmatud loaga, ning võib lisaks osutada
 muid käesoleva määrusega hõlmatud teenuseid.
 (32)
 Võttes arvesse, et direktiivis 2006/48/EÜ ei
 käsitata spetsiaalselt päevasiseseid krediidi- ja likviidsusriske, mis tulenevad
 arvelduse kõrval osutatavate panganduseteenuste osutamisest, tuleks selliseid
 teenuseid osutavate krediidiasutuste suhtes kohaldada krediidi- ja
 likviidsusriski maandamiseks rangemaid nõudeid, mida tuleks kohaldada iga
 väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes, kus nad tegutsevad arveldusagendina. Et
 tagada selliste erimeetmete täielik järgimine, mille eesmärk on maandada
 krediidi- ja likviidsusriski, peaksid pädevad asutused saama nõuda, et CSDd
 määravad rohkem kui ühe krediidiasutuse, kui pädevad asutused saavad
 kättesaadavate tõendite alusel tõestada, et ühe krediidiasutuse krediidi- ja
 likviidsusriskide kontsentratsioon ei ole täielikult maandatud.
 (33)
 Nõue, et väärtpaberitehingu raha pool arveldaks
 arveldusagendina tegutsev eraldi juriidiline isik, on oluline meede, et
 suurendada CSDde turvalisust ja vastupidavust. Selline CSDde põhiteenuste ja
 arvelduse kõrval osutatavate pangandusteenuste eristamine tundub tõesti
 hädavajalik, et välistada pangandusteenustest tulenevate riskide (nt krediidi-
 ja likviidsusrisk) ülekandumine CSDde põhiteenuste osutamisele. CSDde
 turvalisuse ja vastupidavuse kavandatud taseme säilitamiseks ei ole vähem
 sekkuvaid meetmeid, mida saaks kasutada kõnealuste krediidi- ja likviidsusriski
 kõrvaldamiseks. Et tagada nii ettevõtete sama grupi sees nii CSD- kui ka
 pangandusteenuste osutamisest saadav kasu, ei tohiks nõue, et
 pangandusteenuseid peab osutama eraldi krediidiasutus, piirata krediidiasutuse
 õigust kuuluda samasse ettevõtete gruppi kui CSD. Samas kui CSD- ja
 pangandusteenuseid osutatakse samas ettevõtete grupis, et suurendada osutatud
 teenuste turvalisust ja tõhusust, peaks selle krediidiasutuse tegevus, kes
 osutab pangandusteenuseid, olema piiratud nende pangandusteenuste osutamisega,
 mida osutatakse lisaks arveldusele. Lisaks peaks olema võimalik teha erand
 kohustusest eraldada panganduskõrvalteenused CSD põhiteenustest, kui puudub
 igasugune oht kanda krediidi- ja likviidsusrisk pangandusteenustelt üle CSD
 põhiteenustele. Et tagada erandi tegemise võimaluse ühtne kohaldamine seoses
 CSDde kohustusega mitte osutada mis tahes panganduskõrvalteenuseid, peaks olema
 komisjonil õigus otsustada riikliku pädeva asutuse taotluse alusel, kas sellise
 erandi tegemine on lubatud, võttes arvesse, et sama juriidiline isiku poolt nii
 CSD põhiteenuste kui ka pangandusteenuste osutamisest ei teki süsteemset riski.
 Igal juhul peaks krediidiasutusena litsentseeritud ja mis tahes sellisest
 erandist kasusaava CSD tegevus olema piiratud arvelduse kõrval osutatavate
 pangandusteenustega.
 (34)
 Et tagada CSDde osutatud teenuste piisav turvalisus
 ja järjepidevus, tuleks CSD suhtes kohaldada konkreetseid ühtseid ja
 otsekohalduvaid usaldatavus- ja kapitalinõudeid, millega leevendatakse
 õiguslikku, operatsiooni- ja investeerimisriski.
 (35)
 CSDde vaheliste ühenduste turvalisust käsitlevate
 kokkulepete suhtes tuleks kohaldada erinõudeid, et CSDde vastavatel liikmetel
 oleks juurdepääs teistele väärtpaberiarveldussüsteemidele. Nõue osutada
 panganduskõrvalteenuseid eraldi juriidilise isiku kaudu ei peaks takistama
 seda, et CSDd kasutavad selliseid teenuseid, eriti kui nad on teise CSD
 korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi liikmed. On eriti oluline, et mis
 tahes võimalikud riskid, mis tulenevad ühendusi käsitlevatest kokkulepetest, nt
 krediidi-, likviidsus-, organisatsioonilised või mis tahes muud CSD jaoks
 olulised riskid on täielikult maandatud. Koostalitlusvõimeliste ühenduste puhul
 on oluline, et ühendatud väärtpaberiarveldussüsteemides on identsed süsteemis
 registreerimise hetk, ülekandekorralduste pöördumatus ning väärtpaberite ja
 raha ülekandmise lõplikkus. Samu põhimõtteid tuleks kohaldada CSDde suhtes, kes
 kasutavad arvelduse ühtset IT-infrastruktuuri.
 (36)
 Väärtpaberiarveldussüsteemide korraldajatena on
 CSDdel võtmeroll väärtpaberite väärtpaberikontodele ülekandmisel. Et parandada
 õiguskindlust eriti piiriüleses kontekstis, on oluline kehtestada selged
 eeskirjad seaduste kohta, mida kohaldatakse omandiõiguse aspektide suhtes
 seoses väärtpaberitega, mida CSD hoiab oma kontodel. Vastavalt praegu
 kehtivatele kollisiooninormidele tuleks kohaldada seda õigust, mis kehtib
 riigis, kus CSD kontosid hoitakse.
 (37)
 Mitmes liikmesriigis peavad emitendid siseriikliku
 õiguse kohaselt emiteerima teatavat tüüpi väärtpaberid, eelkõige aktsiad,
 siseriiklikes CSDdes. Et see ei takistaks liidu kauplemisjärgse turu sujuvat
 toimimist ning et emitendid saaksid valida kõige tõhusama väärtpaberihalduse
 viisi, peaks emitentidel olema õigus valida väärtpaberite registreerimiseks
 liidus registreeritud mis tahes CSD ning kasutada ükskõik millise sobiva CSD
 teenuseid. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta kiireid ja sobivaid
 parandusmeetmeid, et tegeleda sellega, kui CSDd põhjendamatult keelduvad
 teenuste osutamisest emitentidele. Et kaitsta aktsionäride õigusi, ei peaks
 emitentide õigus valida CSDd takistama selle siseriikliku äriühinguõiguse
 kohaldamist, mille alusel on väärtpaberid välja lastud ning millega
 reguleeritakse emitentide ja nende aktsionäride vahelist suhet.
 (38)
 7. novembri 2006. aasta Euroopa kliiringu ja
 arvelduse tegevusjuhendiga[17]
 loodi vabatahtlik raamistik, et võimaldada vastastikust juurdepääsu CSDde ja
 teiste turuinfrastruktuuride vahel. Kauplemisjärgne sektor jääb riigiti siiski
 killustatuks, mis muudab piiriülese kauplemise kulukamaks. Vaja on kehtestada
 CSDde vaheliste ühenduste ja CSDde vastastikuse juurdepääsu ja teiste
 turuinfrastruktuuride kohta ühtsed tingimused. Et CSDd saaksid oma liikmetele
 pakkuda juurdepääsu teistele turgudele, peaks neil olema õigus saada teise CSD
 liikmeks või taotleda, et teine CSD töötab välja spetsiaalsed funktsioonid
 juurdepääsu saamiseks. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta kiireid
 ja sobivaid parandusmeetmeid, et tegeleda sellega, kui CSDd põhjendamatult
 keelduvad teisele CSD-le juurdepääsu andmisest. Kuna CSDde vahelised ühendused
 võivad tekitada lisariski arveldusele, peaks neile andma loa ja kohaldama nende
 üle järelevalvet asjaomased pädevad asutused.
 (39)
 CSDdel peaks olema juurdepääs keskse vastaspoole
 või kauplemiskoha tehinguvoogudele ja nendel turuinfrastruktuuridel peaks olema
 juurdepääs CSDde korraldatavatele väärtpaberiarveldussüsteemidele, välja
 arvatud juhul, kui selline juurdepääs seab ohtu nende tegevuse. Pädevatel
 asutustel peaks olema võimalik võtta kiireid ja sobivaid parandusmeetmeid, et
 tegeleda sellega, kui CSDd või turuinfrastruktuurid põhjendamatult keelduvad
 teenuste osutamisest.
 (40)
 Finantssektori nõuetekohane raamistik
 usaldatavusnõuete täitmise ja äritegevuse kohta peaks põhinema tugeval
 järelevalve- ja sanktsioonide kohaldamise korral. Selleks peaksid
 järelevalveasutustel olema piisavad tegevusvolitused ning nad peaksid saama
 tugineda heidutavale sanktsioonide kohaldamise korrale, mida tuleb kasutada mis
 tahes ebaseadusliku tegevuse korral. Komisjoni 8. detsembri 2010. aasta
 teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele sanktsioonide tõhustamise kohta
 finantsteenuste sektoris vaadati läbi kehtivad sanktsioonide kohaldamise
 volitused ja nende rakendamine praktikas, et edendada sanktsioonide
 ühtlustamist eri järelevalvetoimingute puhul.
 (41)
 Seega tagamaks, et CSDd, arveldusagentideks
 määratud krediidiasutused, nende juhtorganite liikmed ning mis tahes teised
 isikud, kes tegelikult kontrollivad nende äritegevust või mis tahes teised
 isikud, täidavad käesoleva määruse nõudeid, peaksid pädevad asutused saama
 kohaldada halduskaristusi ja -meetmeid, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja
 hoiatavad.
 (42)
 Et tagada heidutav mõju ja sanktsioonide ühtne
 kohaldamine kõigis liikmesriikides, tuleks käesoleva määrusega kehtestada
 peamiste halduskaristuste ja -meetmete loetelu, mida peavad saama kasutada
 pädevad asutused volituse rakendamisel kehtestada kõnealuseid sanktsioone ja
 meetmeid kõigi juriidiliste või füüsiliste isikute suhtes, kes vastutavad
 rikkumise eest, samuti põhikriteeriumide loetelu, mille alusel määrata kindlaks
 kõnealuste sanktsioonide ja meetmete tase ja liik, ning rahaliste
 halduskaristuste suurus. Haldustrahvide puhul tuleks arvesse võtta selliseid
 tegureid nagu rikkumisest tulenev mis tahes tuvastatud rahaline kasu, rikkumise
 raskus ja kestus, kõik raskendavad või leevendavad tegurid, trahvi hoiatava
 mõju vajalikkus ja vajaduse korral trahvi vähendamine pädeva asutusega koostöö
 tegemise eest. Sanktsioonide kohaldamisel ja avalikustamisel tuleks austada
 Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi, eelkõige õigust era- ja
 perekonnaelu austamisele (artikkel 7), õigust isikuandmete kaitsele
 (artikkel 8) ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule
 arutamisele (artikkel 47).
 (43)
 Et avastada võimalikud rikkumised, tuleks
 kehtestada tõhusad mehhanismid, et julgustada käesoleva määruse võimalikest või
 tegelikest rikkumistest teatamist pädevatele asutustele. Kõnealused mehhanismid
 peaksid hõlmama asjakohaseid tagatisi isikutele, kes teatavad käesoleva määruse
 võimalikest või tegelikest rikkumistest ning sellistes rikkumistes
 süüdistatavatest isikutest. Tuleks kehtestada asjakohased menetlused tagamaks
 süüdistatava isiku õigus isikuandmete kaitsele, õigus kaitsele ja
 ärakuulamisele enne teda käsitleva lõpliku otsuse vastuvõtmist, samuti õigus
 tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus mis tahes otsuse või meetme puhul, mis
 käsitleb kõnealust isikut.
 (44)
 Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide
 kriminaalkaristusi käsitlevate õigusaktide mis tahes sätete kohaldamist.
 (45)
 Käesoleva määruse alusel liikmesriikides
 isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24.
 oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete
 töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[18]. Igasugune isikuandmete
 vahetamine või edastamine liikmesriikide pädevate asutuste vahel peaks toimuma
 kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ kehtestatud isikuandmete edastamise
 eeskirjadega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta
 määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel
 ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise
 kohta[19]
 reguleeritakse käesoleva määruse kohaselt ESMA-poolset isikuandmete töötlemist.
 ESMA-poolne mis tahes isikuandmete vahetamine või edastamine peaks toimuma
 kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise
 eeskirjadega.
 (46)
 Käesolev määrus järgib põhiõigusi ja Euroopa Liidu
 põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu
 austamisele, õigust isikuandmete kaitsele, õigust tõhusale õiguskaitsevahendile
 ja õiglasele kohtulikule arutamisele, õigust mitte saada süüdi mõistetud ja
 karistatud sama süüteo eest rohkem kui üks kord, ettevõtlusvabadust, ning seda
 rakendatakse kooskõlas kõnealuste õiguste ja põhimõtetega.
 (47)
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA), mis on
 asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL)
 nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa
 Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning
 tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ,[20] peaks olema keskne roll
 käesoleva määruse kohaldamisel, tagades liidu eeskirjade ühtse kohaldamise
 riikide pädevate asutuste poolt ning lahendades nendevahelised erimeelsused.
 (48)
 Kuna ESMA-l on väärtpaberite ja väärtpaberiturgude
 valdkonnas põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja asjakohane teha talle
 ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete ja rakenduslike
 tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja kaaluda erinevaid
 poliitilisi võimalusi. Kui nii on märgitud, peaks ESMA alati tõhusalt kaasama
 EKPSi liikmed ja Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), mis on asutatud Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1093/2010,
 millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve),
 muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus
 2009/78/EÜ[21].
 (49)
 Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu
 regulatiivseid tehnilisi standardeid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
 artiklile 290 ja vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14
 sätestatud menetlusele seoses järgmisega: arvelduse distsipliini käsitlevate
 meetmete üksikasjad; CSD poolt tegevusloa taotlusesse lisatav teave ja muud
 elemendid; teave, mida eri ametiasutused esitavad üksteisele CSDde järelevalve
 käigus; päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi ametiasutuste koostöökokkulepete
 üksikasjad; CSDde juhtimiskorra elemendid; CSDde säilitatavate andmete
 üksikasjad; emissiooni terviklikkuse säilitamiseks CSDde võetavate meetmete
 üksikasjad; liikmete väärtpaberite kaitse; arvelduse õigeaegsus;
 operatsiooniriskide ja CSDde vahelistest ühendustest tulenevate riskide
 leevendamine; CSDde kapitalinõuete üksikasjad; määratud krediidiasutuste
 krediidi- ja likviidsusriski käsitlevate usaldatavusnõuete üksikasjad.
 (50)
 Komisjonil peaks samuti olema õigus võtta
 rakendusaktiga vastu rakenduslikud tehnilised standardid vastavalt Euroopa
 Liidu toimimise lepingu artiklile 291 ning vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010
 artiklis 15 sätestatud korrale seoses järgmisega: CSDde tegevusloa taotlemise
 standardvormid ja ankeedid; CSDde järelevalve eesmärgil teabe esitamine eri
 pädevate asutuste vahel; päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi ametiasutuste
 asjaomased koostöökokkulepped; CSDde säilitatavate andmete vorming; protseduur
 juhul, kui liikmele või emitendile keeldutakse andmast juurdepääsu CSD-le, CSDd
 keelduvad üksteisele juurdepääsu andmast või vastastikust juurdepääsu ei anna
 CSDd ja teised turuinfrastruktuurid; enne arveldusagendile tegevusloa andmist
 konsulteerimine eri ametiasutustega.
 (51)
 Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu
 delegeeritud õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290. Eelkõige tuleks
 delegeeritud õigusaktid võtta vastu selleks, et täpsustada konkreetseid
 üksikasju seoses järgnevaga: kriteeriumid, mille alused CSD tegevust
 vastuvõtvas liikmesriigis tuleks käsitada kõnealuses liikmesriigis olulist
 tähtsust omavana; teenused, mille jaoks kolmanda riigi CSD peab taotlema ESMA tunnustust
 ja teave, mille tunnustust taotlev CSD esitab ESMA-le; riskid, mis võivad
 õigustada CSD keeldumist juurdepääsu andmisest liikmetele ning taotlevate
 liikmete kasutatava protseduuri üksikasjad; selliste olukordade hindamine, kui
 arveldamine keskpanga rahaga ei ole praktiline ja võimalik; protseduuri
 üksikasjad emitentide juurdepääsu kohta CSDdele, CSDde omavahelise juurdepääsu
 kohta ning CSDde ja teiste turuinfrastruktuuride vahelise juurdepääsu kohta.
 (52)
 Et tagada käesoleva määruse rakendamise ühtsed
 tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused otsuste tegemiseks
 kolmanda riigi eeskirjade hindamise kohta eesmärgiga tunnustada kolmanda riigi
 CSDsid ning erandite tegemiseks kohustusest eraldada panganduskõrvalteenused
 CSD põhiteenustest. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega
 kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
 läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
 rakendamisvolituste teostamise suhtes[22].
 (53)
 Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kehtestada
 ühtsed nõuded arveldusele ja ka CSDdele, ei suuda liikmesriigid piisavalt
 saavutada ning meetme ulatuse tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil,
 võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud
 proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud
 eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 (54)
 Tuleb muuta direktiivi 98/26/EÜ, et viia see
 kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta
 direktiiviga 2010/78/EL (millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ,
 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ,
 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele
 (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa
 Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele
 (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega)[23], kusjuures
 väärtpaberiarveldussüsteemidest ei teavitata enam komisjoni, vaid ESMAt.
 (55)
 Käesoleva määruse tegevuslubasid ja tunnustamist
 käsitlevate nõuete kohaldamist tuleks edasi lükata, et anda liidus või
 kolmandates riikides registreeritud CSDdele piisavalt aega käesolevas määruses
 sätestatud tegevusloa ja tunnustamise taotlemiseks.
 (56)
 Samuti tuleb edasi lükata teatavate vabalt
 võõrandatavate väärtpaberite registrikande vormis registreerimise ja
 väärtpaberiarveldussüsteemides mitte hiljem kui teisel tööpäeval pärast
 kauplemist arveldamise kohustuse nõuete kohaldamine, et anda turuosalistele,
 kes omavad väärtpabereid paberkujul või kes kasutavad pikemat arveldusperioodi,
 piisavalt aega kõnealuste nõuete täitmiseks,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I jaotis
 Reguleerimisese, -ala ja mõisted
 Artikkel 1
 Reguleerimisese ja -ala
 1.
 Käesoleva määrusega kehtestatakse liidus
 finantsinstrumentide arveldamise ühtsed nõuded ning eeskirjad väärtpaberite
 keskdepositooriumide organisatsiooni ja juhtimise kohta, et toetada turvalist
 ja sujuvat arveldust.
 2.
 Kui käesoleva määrusega ei ole teisiti ette nähtud,
 kohaldatakse seda kõigi finantsinstrumentide arvelduse ja väärtpaberite
 keskdepositooriumide (CSDd) tegevuse suhtes.
 3.
 Käesoleva määrusega ei piirata teatavaid
 finantsinstrumente käsitlevate liidu õigusaktide, eriti direktiivi 2003/87/EÜ
 kohaldamist.
 4.
 Artikleid 9–18 ja 20, samuti IV jaotist ei
 kohaldata Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmete, sarnaseid ülesandeid
 täitvate teise liikmesriigi ametiasutuste või liikmesriikide avaliku sektori
 asutuste suhtes, kelle ülesanne on valitsemissektori võla haldamine või kes on
 sellega seotud.
 Artikkel 2
 Mõisted
 1.
 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
 (1)
 „väärtpaberite keskdepositoorium” – juriidiline isik,
 kes korraldab lisa A jao punktis 3 loetletud väärtpaberiarveldussüsteemi ja
 osutab vähemalt ühte lisa A jaos loetletud põhiteenustest;
 (2)
 „arveldus” – väärtpaberitehingu lõpetamine
 eesmärgiga täita liikmete kohustused, kandes selleks üle maksevahendid või
 väärtpaberid;
 (3)
 „väärtpaberiarveldussüsteem” – süsteem vastavalt
 direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punkti a esimesele ja teisele taandele, mille
 tegevus kujutab endast ülekandekorralduste täitmist, nagu määratletud
 direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punkti i teises taandes;
 (4)
 „arveldusperiood” – ajavahemik kauplemispäeva ja
 kavandatava arvelduspäeva vahel;
 (5)
 „tööpäev” – direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis n
 määratletud pangapäev [edaspidi „tööpäev”];
 (6)
 „arvelduse ebaõnnestumine” – väärtpaberitehingu
 arvelduse mittetoimumine kavandatud arvelduspäeval väärtpaberite või raha
 puudumise tõttu sõltumata põhjusest;
 (7)
 „kavandatud arvelduspäev” – arvelduse toimumise
 kuupäev, milles väärtpaberitehingu pooled on kokku leppinud;
 (8)
 „keskne vastaspool” – ühel või mitmel finantsturul
 kaubeldavate lepingute vastaspoolte vahel tegutsev juriidiline üksus, kes on
 iga müüja suhtes ostja ja iga ostja suhtes müüja;
 (9)
 „pädev asutus” – iga liikmesriigi poolt vastavalt
 artiklile 10 määratud asutus;
 (10)
 „liige” – direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis f
 määratletud väärtpaberiarveldussüsteemis osaleja [edaspidi „süsteemi liige”],
 sealhulgas keskne vastaspool;
 (11)
 „osalus” – osalus direktiivi 78/660/EMÜ artikli 17
 esimese lause tähenduses või ettevõttes vähemalt 20 % hääleõiguse või
 kapitali otsene või kaudne omamine;
 (12)
 „päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus on
 väärtpaberite keskdepositooriumile antud tegevusluba;
 (13)
 „vastuvõttev liikmesriik” – muu liikmesriik kui
 päritoluliikmesriik, kus asub väärtpaberite keskdepositooriumi filiaal või kus
 ta osutab väärtpaberite keskdepositooriumi teenuseid;
 (14)
 „filiaal” – tegevuskoht, kus ei asu peakontor, kuid
 mis on väärtpaberite keskdepositooriumi osa, mis ei ole iseseisev juriidiline
 isik ja mis pakub väärtpaberite keskdepositooriumi teenuseid, mille osutamiseks
 on väärtpaberite keskdepositooriumile antud luba;
 (15)
 „kontroll” – direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 1
 määratletud suhe kahe ettevõtja vahel;
 (16)
 „liikmepoolne kohustuste mittetäitmine” – olukord,
 kus liikme vastu on algatatud direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis j
 määratletud maksejõuetusmenetlus;
 (17)
 „ülekanne makse vastu” –
 väärtpaberiarveldusmehhanism, mis seob omavahel väärtpaberiülekande ja
 rahaülekande nii, et väärtpaberid antakse üle vaid juhul, kui teostatakse
 vastav rahaline makse;
 (18)
 „väärtpaberikonto” – konto, millel saab väärtpabereid
 krediteerida või debiteerida;
 (19)
 „väärtpaberite keskdepositooriumide vaheline
 ühendus” – väärtpaberite keskdepositooriumide vaheline kokkulepe, mille alusel
 üks väärtpaberite keskdepositoorium avab konto teise väärtpaberite
 keskdepositooriumi väärtpaberiarveldussüsteemis, et lihtsustada oma liikmete
 väärtpaberite ülekandmist kõnealuse väärtpaberite keskdepositooriumi
 liikmetele. Väärtpaberite keskdepositooriumide vahelised ühendused hõlmavad
 standardühendust, kohandatud ühendust ja koostalitlust võimaldavat ühendust;
 (20)
 „standardühendus” – väärtpaberite
 keskdepositooriumide vaheline ühendus, mille puhul üks väärtpaberite
 keskdepositoorium on ühendatud teisega nagu viimase korraldatud
 väärtpaberiarveldussüsteemi mis tahes liige;
 (21)
 „kohandatud ühendus” – väärtpaberite
 keskdepositooriumide vaheline ühendus, mille korral väärtpaberite
 keskdepositoorium osutab teisele väärtpaberite keskdepositooriumile
 eriteenuseid, mis erinevad teistele väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetele
 pakutud teenustest;
 (22)
 „koostalitlust võimaldav ühendus” – väärtpaberite
 keskdepositooriumide vaheline ühendus, mille puhul nende korraldatud
 väärtpaberiarveldussüsteemid muutuvad koostalitlusvõimeliseks, nagu määratletud
 direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis o;
 (23)
 „vabalt võõrandatav väärtpaber” – direktiivi
 2004/39/EÜ artikli 4 punktis 18 määratletud väärtpaber [varem siirdväärtpaber];
 (24)
 „rahaturuinstrument” – direktiivi 2004/39/EÜ
 artikli 4 punktis 19 määratletud rahaturuinstrument;
 (25)
 „ühisinvesteerimisettevõtjate osakud” – direktiivi
 2004/39/EÜ I lisa C jao punktis 3 osutatud ühisinvesteerimisettevõtjate osakud;
 (26)
 „saastekvoodid” – kõik direktiivi 2003/87/EÜ
 nõuetele vastavatena tunnustatud ühikud;
 (27)
 „reguleeritud turg” – direktiivi 2004/39/EÜ artikli
 4 punktis 14 määratletud reguleeritud turg;
 (28)
 „mitmepoolne kauplemissüsteem” – direktiivi
 2004/39/EÜ artikli 4 punktis 15 määratletud mitmepoolne kauplemissüsteem;
 (29)
 „organiseeritud kauplemissüsteem” –
 investeerimisühingu või turu korraldaja poolt korraldatav mis tahes süsteem,
 mis ei ole reguleeritud turg ega mitmepoolne kauplemissüsteem ning mis
 võimaldab erinevate kolmandate isikute omandamis- ja võõrandamishuvisid seoses
 finantsinstrumentidega viia süsteemis kokku selliselt, et kõnealuse
 kokkuviimise tulemuseks on lepingu sõlmimine, kooskõlas direktiivi 2004/39/EÜ
 II jaotisega;
 (30)
 „tütarettevõtja” – direktiivi 83/349/EMÜ
 artiklis 1 määratletud tütarettevõtja;
 (31)
 „arveldusagent” – direktiivi 98/26/EÜ artikli 2
 punktis d määratletud arveldusagent.
 2.
 Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta
 artikli 64 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada lõike 1
 punktide 17, 20, 21 ja 22 mõistete tehnilisi elemente, lisa B jao punktides 1–4
 sätestatud kõrvalteenuseid ja lisa C jao punktides 1 ja 2 sätestatud teenuseid.
 II jaotis
 Väärtpaberiarveldus
 I peatükk
 Registrikande vormis registreerimine
 Artikkel 3
 Registrikande vormis registreerimine
 1.
 Iga äriühing, kes emiteerib vabalt võõrandatavaid
 väärtpabereid, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel, tagab
 selliste väärtpaberite registreerimise registrikande vormis, kasutades
 immobiliseerimist sellise üldväärtpaberi emiteerimise teel, mis esindab kogu
 emissiooni, või väärtpaberite elektroonilise emiteerimise järel.
 2.
 Kui lõikes 1 osutatud väärtpaberitega kaubeldakse
 reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes või organiseeritud kauplemissüsteemides
 või need kantakse üle vastavalt finantstagatiskokkuleppele, nagu määratletud
 direktiivi 2002/47/EÜ artikli 2 punktis a, registreeritakse need väärtpaberid
 CSDs registrikande vormis enne kauplemispäeva, välja arvatud juhul, kui need on
 juba nii registreeritud.
 Artikkel 4
 Jõustamine
 1.
 Selle liikmesriigi ametiasutused, kus väärtpabereid
 emiteeriv äriühing on registreeritud, on pädevad tagama artikli 3 lõike 1
 kohaldamise.
 2.
 Reguleeritud turgude, mitmepoolsete
 kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide järelevalve alal
 pädevad asutused tagavad artikli 3 lõike 2 kohaldamise, kui artikli 3 lõikes 1
 osutatud väärtpaberitega kaubeldakse reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes või
 organiseeritud kauplemissüsteemides.
 3.
 Direktiivi 2002/47/EÜ kohaldamise eest vastutavad
 liikmesriikide ametiasutused on pädevad tagama, et käesoleva määruse artikli 3
 lõiget 2 kohaldatakse, kui käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 osutatud
 väärtpaberid kantakse üle vastavalt direktiivi 2002/47/EÜ artikli 2 punktis a
 määratletud finantstagatiskokkuleppele.
 II peatükk
 Arveldusperiood
 Artikkel 5
 Kavandatud arvelduspäev
 1.
 Väärtpaberiarveldussüsteemi iga liige, kes ostab
 või müüb oma arvel või kolmanda isiku nimel vabalt võõrandatavaid
 väärtpabereid, rahaturuinstrumente, ühisinvesteerimisettevõtja osakuid ja
 saastekvoote, arveldab oma kohustuse seoses väärtpaberiarveldussüsteemiga
 kavandatud arvelduspäeval.
 2.
 Lõikes 1 osutatud vabalt võõrandatavate
 väärtpaberite puhul, millega kaubeldakse reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes
 või reguleeritud kauplemissüsteemides, on kavandatud arvelduspäev hiljemalt
 teine tööpäev pärast kauplemise toimumist.
 3.
 Selle liikmesriigi asjaomane asutus, kelle
 õigusakte kohaldatakse CSD korraldatud väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes, on
 pädev tagama lõigete 1 ja 2 kohaldamise.
 III peatükk
 Arvelduse distsipliin
 Artikkel 6
 Arvelduse ebaõnnestumise ennetamise meetmed
 1.
 Kõik reguleeritud turud, mitmepoolsed või
 organiseeritud kauplemissüsteemid kehtestavad protseduuri, mis võimaldab kinnitada
 artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide tehingute olulised üksikasjad
 kuupäeval, mil korraldused on neile saadetud.
 2.
 Iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida CSD
 korraldab, kehtestab ta protseduuri, mis lihtsustab artikli 5 lõikes 1 osutatud
 finantsinstrumentide tehingute arveldamist kavandatud arvelduspäeval. Ta
 soodustab varajast arveldamist kavandatud arvelduspäeval sobivate
 mehhanismidega, näiteks astmeline tariifistruktuur.
 3.
 Iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida CSD
 korraldab, kehtestab ta kontrollivahendid, mis võimaldavad eelnevalt tuvastada
 artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide tehingute sellised arveldused,
 mis kõige suurema tõenäosusega ebaõnnestuvad, ning nõuab liikmetelt selliste
 tehingute arveldamist kavandatud arvelduspäeval.
 4.
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) töötab
 Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmetega konsulteerides välja
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada üksikasjalikult
 protseduurid, mis võimaldavad kinnitada tehingute asjaomased üksikasjad ning
 lihtsustada lõigetes 1 ja 2 osutatud arveldust, ning täpsustada
 kontrollivahendid, millega tuvastatakse lõikes 3 osutatud tõenäolised arvelduse
 ebaõnnestumised.
 ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 Artikkel 7
 Arvelduse ebaõnnestumise vastased meetmed
 1.
 Iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida CSD
 korraldab, loob ta süsteemi, mis jälgib artikli 5 lõikes 1 osutatud
 finantsinstrumentide arveldamise ebaõnnestumisi. Ta esitab pädevale asutusele
 ja igale õigustatult huvitatud isikule korrapäraselt aruanded arvelduse
 ebaõnnestumiste arvu ja üksikasjade kohta ning mis tahes muu asjaomase teabe.
 Pädevad asutused jagavad ESMAga kogu asjakohast teavet arvelduste
 ebaõnnestumiste kohta.
 2.
 Iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida CSD
 korraldab, kehtestab ta protseduuri, mis lihtsustab artikli 5 lõikes 1 osutatud
 finantsinstrumentide selliste tehingute arveldamist, mida ei ole arveldatud
 kavandatud arvelduspäeval. Kõnealuse protseduuriga tagatakse arvelduse ebaõnnestumisi
 põhjustavatele liikmetele piisavalt hoiatav karistussüsteem.
 3.
 Väärtpaberiarveldussüsteemi liige, kes ei suuda
 saavale liikmele edastada artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumente
 kavandatud arvelduspäeval, on kohustatud tegema sisseostutehingu, kusjuures
 kõnealused instrumendid ostetakse turul hiljemalt nelja päeva jooksul pärast
 kavandatud arvelduspäeva ja need edastatakse saavale liikmele, ning tema suhtes
 kohaldatakse muid meetmeid vastavalt lõikele 4.
 4.
 Lõikes 3 osutatud meetmetega määratletakse vähemalt
 järgmised asjaolud:
 (a)
 päevane trahv, mida kohustusi mittetäitev liige
 maksab iga tööpäeva eest, mis jääb arvelduse kavandatud ja tegeliku päeva
 vahele;
 (b)
 enne sisseostutehingu teostamist kohustusi
 mittetäitvale liikmele kehtestatud teatamise aeg;
 (c)
 sisseostutehingu hind ja kulud;
 (d)
 vajaduse korral pool, kes teostab
 sisseostutehingu;
 (e)
 saava liikme kompensatsiooni suurus, kui
 sisseostmine ei ole võimalik.
 5.
 Lõikes 3 osutatud meetmetega tagatakse, et:
 (a)
 saav liige saab vähemalt selle finantsinstrumentide
 hinna, milles lepiti kokku kauplemise ajal;
 (b)
 kohustust mittetäitva liikme päevane karistusmakse
 on sellisele liikmele piisavalt heidutav;
 (c)
 kui sisseostmine ei ole võimalik, on saavale
 liikmele makstav kompensatsioon suurem kui finantsinstrumentide hind, milles lepiti
 kokku kauplemise ajal ning suurem kui kõnealuste instrumentide viimane
 kättesaadav hind kauplemiskohas, kus kauplemine toimus, ning see on kohustust
 mittetäitvale liikmele piisavalt heidutav;
 (d)
 lõikes 7 osutatud isikud, sealhulgas kesksed
 vastaspooled, kes teostavad sisseostmise, avaldavad liikmetele selle teenuse
 tasud;
 (e)
 kui muu isik kui kohustust mittetäitev liige teeb
 sisseostutehingu, korvab kohustust mittetäitev liige kõik tehingu sooritanud
 isiku makstud summad vastavalt lõigetele 3 ja 4.
 6.
 CSDd, kesksed vastaspooled, reguleeritud turud,
 mitmepoolsed ja organiseeritud kauplemissüsteemid kehtestavad protseduuri, mis
 võimaldab neil peatada iga liikme tegevuse, kes süstemaatiliselt ei suuda
 edastada lõikes 1 osutatud finantsinstrumente või raha kavandatud
 arvelduspäeval, ning teha avalikkusele isik teatavaks üksnes pärast kõnealusele
 liikmele võimaluse andmist esitada oma tähelepanekud.
 7.
 Lõikeid 2–6 kohaldatakse kõigi artikli 5 lõikes 1
 osutatud selliste instrumentidega tehtud tehingute suhtes, mis on lubatud
 kauplemisele reguleeritud turgudel, millega kaubeldakse mitmepoolsetes või
 organiseeritud kauplemissüsteemides või mida kliirib keskne vastaspool.
 Tehingute puhul, mida kliirib keskne vastaspool
 enne arveldamist väärtpaberiarveldussüsteemis, võtab lõigetes 3–5 osutatud
 meetmed keskne vastaspool.
 Tehingute puhul, mida ei kliiri keskne vastaspool,
 lisavad reguleeritud turud, mitmepoolsed ja organiseeritud kauplemissüsteemid
 oma sise-eeskirjadesse liikmetele kohustuse, mille kohaselt võidakse nende suhtes
 kohaldada lõigetes 3–5 osutatud meetmeid.
 8.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada süsteemi
 üksikasjad, millega jälgitakse arvelduse ebaõnnestumisi ja antakse aru lõikes 1
 osutatud arvelduse ebaõnnestumiste kohta, samuti protseduuri üksikasjad,
 millega lihtsustatakse tehingute arveldamist pärast lõikes 2 osutatud arvelduse
 ebaõnnestumist ning lõigetes 3–5 osutatud meetmed.
 ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 Artikkel 8
 Jõustamine
 1.
 Selle liikmesriigi asjaomane asutus, kelle
 õigusakte kohaldatakse CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes, on
 pädev tagama, et kohaldatakse artikleid 6 ja 7, ning jälgima kehtestatud
 karistusi tihedas koostöös artiklis 7 osutatud reguleeritud turgude,
 mitmepoolsete ja organiseeritud kauplemissüsteemide ning kesksete vastaspoolte
 järelevalve alal pädevate asutustega. Eriti jälgivad asutused artikli 7
 lõigetes 2 ja 4 osutatud karistuste kohaldamist ja artikli 7 lõikes 6 osutatud
 meetmete rakendamist.
 2.
 Selleks et tagada liidus ühtse, tõhusa ja toimiva
 järelevalvetava rakendamine seoses käesoleva määruse artiklitega 6 ja 7, võib
 ESMA anda välja suunised vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16.
 III jaotis
 Väärtpaberite keskdepositooriumid
 I peatükk
 Väärtpaberite keskdepositooriumidele tegevusloa andmine ja järelevalve nende
 üle
 1. jagu
 Väärtpaberite keskdepositooriumidele tegevuslubade andmise ja järelevalve eest
 vastutavad asutused
 Artikkel 9
 Pädev asutus
 Väärtpaberite keskdepositooriumidele annab
 tegevusloa ja teostab tema üle järelevalvet selle liikmesriigi pädev asutus,
 kus ta on registreeritud.
 Artikkel 10
 Pädeva asutuse määramine
 1.
 Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes vastutab
 käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmise eest seoses tema
 territooriumil registreeritud CSDdele tegevusloa andmise ja nende
 järelevalvega, ning kes teavitab vastavalt ESMAt.
 Kui liikmesriik määrab rohkem kui ühe pädeva
 asutuse, määrab ta kindlaks nende vastavad ülesanded ja määrab ühe asutuse, kes
 vastutab koostöö eest teiste liikmesriikide pädevate asutuste, artiklis 11
 osutatud asjaomaste asutuste, ESMA ja EBAga, kui käesolevas määruses on nii
 konkreetselt osutatud.
 2.
 ESMA avaldab oma veebisaidil lõike 1 kohaselt
 määratud pädevate asutuste nimekirja.
 3.
 Pädevatele asutustele antakse kõik nende ülesannete
 täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused.
 Artikkel 11
 Asjaomased asutused
 1.
 Kui käesolevas määruses on nii konkreetselt
 osutatud, on CSDdele tegevusloa andmise ja nende järelevalvega seotud järgmised
 asutused:
 (f)
 asutus, kes vastutab CSD korraldatava
 väärtpaberiarveldussüsteemi järelevalve eest selles liikmesriigis, kelle õigust
 kohaldatakse kõnealuse väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes;
 (g)
 vajaduse korral liidus asuv keskpank, kelle juures
 arveldatakse CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi raha pool , või kui
 arveldamine toimub vastavalt IV jaotisele läbi krediidiasutuse, see liidus asuv
 keskpank, kes on välja lasknud asjaomase raha.
 2.
 ESMA avaldab oma veebisaidil lõikes 1 osutatud
 asjaomaste asutuste nimekirja.
 Artikkel 12
 Koostöö asutuste vahel
 1.
 Artiklites 9 ja 11 osutatud asutused ja ESMA teevad
 käesoleva määruse kohaldamisel tihedat koostööd, seda eriti artiklis 13
 osutatud hädaolukordades. Vajaduse korral hõlmab kõnealune koostöö teisi
 ametiasutusi ja organeid, eriti neid, mis on asutatud või määratud vastavalt
 direktiivile 2003/87/EÜ.
 Et tagada liidus ühtse, tõhusa ja toimiva
 järelevalvetava rakendamine, sealhulgas asutuste vaheline artiklites 9 ja 11
 osutatud koostöö eri hindamiste läbiviimisel, mida on vaja käesoleva määruse
 kohaldamiseks, võib ESMA anda välja artiklis 9 osutatud asutustele suunatud
 suunised vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16.
 2.
 Pädevad asutused kaaluvad üldiste ülesannete
 täitmisel hoolikalt oma otsuste võimalikku mõju finantssüsteemi stabiilsusele
 kõikides teistes asjaomastes liikmesriikides, eriti artiklis 13 osutatud
 hädaolukordades, lähtudes teadaolevast teabest.
 Artikkel 13
 Hädaolukorrad
 Artiklites 9 ja 11 osutatud asutused
 teavitavad ESMAt ja üksteist viivitamata CSDga seotud mis tahes hädaolukorrast,
 sealhulgas muutustest finantsturgudel, millel võib olla ebasoodne mõju
 turulikviidsusele ja finantssüsteemi stabiilsusele mis tahes liikmesriigis, kus
 CSD või üks tema liikmetest on registreeritud.
 2. jagu
 väärtpbaerite keskdepositooriumile tegevusloa andmise tingimused ja menetlus
 Artikkel 14
 Väärtpaberite keskdepositooriumile tegevusloa andmine
 1.
 Iga juriidiline isik, kes kuulub CSD määratluse
 alla, saab tegevusloa selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus ta on
 registreeritud enne oma tegevuse alustamist.
 2.
 Tegevusloaga täpsustatakse lisa A ja B jaos
 sätestatud teenused, mida CSD-l on luba osutada.
 3.
 CSD täidab pidevalt tegevusloa saamise tingimusi.
 CSD teatab viivitamata pädevale asutusele kõigist
 olulistest muudatustest, mis mõjutavad tegevusloa andmisel nõutud tingimuste
 täitmist.
 Artikkel 15
 Tegevusloa andmise menetlus
 1.
 Tegevusluba taotlev CSD esitab taotluse oma
 pädevale asutusele.
 2.
 Tegevusloa taotlusele on lisatud kogu teave, mida
 on pädeval asutusel vaja veendumaks, et taotluse esitanud CSD on tegevusloa
 andmise ajaks kehtestanud kõik vajalikud menetlused, mida on vaja käesoleva
 määrusega kehtestatud kohustuste täitmiseks. Tegevusloa taotlus sisaldab
 tegevuskava, kus esitatakse kavandatavad tegevusvaldkonnad ja CSD
 organisatsiooniline struktuur.
 3.
 20 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist hindab
 pädev asutus, kas taotlus on nõuetekohane. Juhul kui taotlus ei sisalda kõiki
 vajalikke andmeid, määrab pädev asutus tähtaja, mille jooksul tegevusluba
 taotlev CSD peab esitama lisateavet. Pädev asutus teatab tegevusluba taotlevale
 CSD-le, kui taotlus loetakse olevat nõuetekohane.
 4.
 Pärast taotluse nõuetekohaseks lugemist edastab
 pädev asutus kogu taotluses sisalduva teabe artiklis 11 osutatud asjaomastele
 asutustele ja konsulteerib nendega seoses tegevusluba taotleva CSD korraldatava
 väärtpaberiarveldussüsteemi näitajatega.
 5.
 Pädev asutus konsulteerib enne taotluse esitanud
 CSD-le tegevusloa andmist teise asjaomase liikmesriigi pädevate asutustega
 järgmistel juhtudel:
 (a)
 CSD on teises liikmesriigis tegevusloa saanud CSD
 tütarettevõtja;
 (b)
 CSD on teises liikmesriigis tegevusloa saanud CSD
 emaettevõtja tütarettevõtja;
 (c)
 CSDd kontrollivad samad füüsilised või juriidilised
 isikud, kes kontrollivad teises liikmesriigis tegevusloa saanud CSDd.
 Esimeses lõigus osutatud konsulteerimine hõlmab
 järgmist:
 (a)
 artikli 25 lõikes 4 osutatud aktsionäride ja
 liikmete sobivus ning nende isikute maine ja kogemused, kes tegelikult juhivad
 CSD tegevust, kui kõnealused aktsionärid, liikmed ja isikud on CSD-l ja teises
 liikmesriigis tegevusloa saanud CSD-l samad;
 (b)
 kas lõikes 5 osutatud suhted teises liikmesriigis
 tegevusloa saanud CSD ja tegevusluba taotleva CSD vahel ei mõjuta negatiivselt
 viimase võimet täita käesoleva määruse nõudeid.
 6.
 Pädev asutus teavitab kuue kuu jooksul alates
 nõuetekohase taotluse esitamisest kirjalikult taotluse esitanud CSDd
 ammendavalt põhjendatud otsusega, kas tegevusluba on antud või sellest on
 keeldutud.
 7.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada teavet, mille
 tegevusluba taotlev CSD esitab tegevusloa taotluses pädevale asutusele.
 ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 8.
 ESMA, konsulteerides EKPSi liikmetega, töötab välja
 rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada tegevusloa andmise
 standardvormid ja -ankeedid ja menetlused.
 ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
 Artikkel 16
 Tegevusloa ulatus
 1.
 Tegevusloa saanud CSD tegevus on piiratud kõnealuse
 loaga hõlmatud teenuste osutamisega.
 2.
 Väärtpaberiarveldussüsteeme võivad korraldada
 ainult loa saanud CSDd ja keskpangad.
 3.
 Tegevusloa saanud CSD ei võta mis tahes
 riskipositsiooni, mis on seotud panganduskõrvalteenuste osutamisega
 krediidiasutuse poolt, kes on määratud selliseid teenuseid osutama vastavalt IV
 jaotisele.
 4.
 Tegevusloa saanud CSD-l võib olla osalus ainult
 juriidilises isikus, kelle tegevus on piiratud lisa A ja B jaos sätestatud
 teenuste osutamisega.
 Artikkel 17
 Tegevuse ja teenuste laiendamine ja edasiandmine
 1.
 Tegevusloa saanud CSD esitab loa saamiseks taotluse
 selle liikmesriigi pädevale asutuse, kus ta on registreeritud, kui ta soovib
 kolmandale isikule anda edasi põhiteenuse osutamise vastavalt artiklile 28 või
 laiendada oma tegevust ühele või mitmele järgmisest:
 a) täiendavad lisa A ja B jaos sätestatud
 põhi- ja kõrvalteenused, mida esimene tegevusluba ei hõlma;
 b) teise väärtpaberiarveldussüsteemi
 korraldamine;
 c) oma väärtpaberiarveldussüsteemi raha
 poole või selle osa arveldamine teise keskpanga juures;
 d) mis tahes CSDde vahelise ühenduse
 loomine.
 2.
 Lõike 1 kohasel tegevusloa andmisel järgitakse
 artiklis 15 sätestatud menetlust.
 Pädev asutus teatab tegevusluba taotlevale CSD-le
 kolme kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba
 antakse või mitte.
 Artikkel 18
 Tegevusloa kehtetuks tunnistamine
 1.
 Selle liikmesriigi pädev asutus, kus CSD on
 registreeritud, tunnistab tegevusloa kehtetuks iga järgmise asjaolu korral:
 (a)
 kui CSD ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu
 jooksul, loobub selgesõnaliselt tegevusloast või ei ole eelmise kuue kuu
 jooksul teenuseid osutanud ega tegelenud äritegevusega;
 (b)
 kui CSD on saanud tegevusloa valeandmeid esitades
 või mõnel muul ebaseaduslikul viisil;
 (c)
 kui CSD ei vasta enam nendele tingimustele, mille
 alusel tegevusluba anti, ning ta ei ole kehtestatud aja jooksul võtnud pädeva
 asutuse nõutud parandusmeetmeid;
 (d)
 kui CSD on jämedalt ja järjekindlalt rikkunud
 käesolevas määruses sätestatud nõudeid.
 2.
 Sellest hetkest, kui pädev asutus saab teada ühest
 lõikes 1 osutatud asjaolust, konsulteerib ta viivitamata artiklis 11
 osutatud asjaomaste asutustega seoses vajadusega tunnistada tegevusluba
 kehtetuks, välja arvatud juhul, kui selline otsus on vaja teha kiiresti.
 3.
 ESMA või iga teine artiklis 11 osutatud asjaomane
 asutus võib mis tahes ajal nõuda, et selle liikmesriigi pädev asutus, kus CSD
 on registreeritud, kontrollib, kas CSD täidab veel tegevusloa andmise aluseks
 olevaid nõudeid.
 4.
 Pädev asutus võib tegevusloa kehtetuks tunnistamist
 piirata teatava teenuse, tegevuse või finantsinstrumendiga.
 Artikkel 19
 Väärtpaberite keskdepositooriumide register
 1.
 Pädevate asutuste poolt artiklite 14, 17 ja 18
 kohaselt tehtud otsused edastatakse viivitamata ESMA-le.
 2.
 Keskpangad teatavad viivitamata ESMA-le kõigist
 nende korraldatavatest CSDdest.
 3.
 Iga CSD, kes tegutseb vastavalt käesolevale
 määrusele ja kellele on antud tegevusluba või keda on tunnustatud vastavalt
 artiklitele 14, 17 ja 23, kantakse nimekirja, milles täpsustatakse teenused ja
 finantsinstrumentide klassid, mille kohta CSD-le on tegevusluba antud. Nimekiri
 hõlmab CSD teises liikmesriigis tegutsevaid filiaale ja CSDde vahelisi
 ühendusi. ESMA avaldab nimekirja asjaomasel veebilehel ja ajakohastab seda.
 4.
 Artiklis 9 osutatud pädevad asutused teavitavad
 ESMAt CSDna tegutsevatest asutustest 90 päeva jooksul pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 3. jagu
 Väärtpaberite keskdepositooriumide järelevalve
 Artikkel 20
 Läbivaatamine ja hindamine
 1.
 Pädev asutus kontrollib vähemalt igal aastal,
 kuivõrd CSD rakendatud eeskirjad, strateegiad, menetlused ja süsteemid vastavad
 käesolevale määrusele ning hindab CSD olemasolevaid või võimalikke riske.
 2.
 Pädev asutus kehtestab lõikes 1 osutatud
 läbivaatamise ja hindamise sageduse ja ulatuse, võttes arvesse asjaomase CSD
 tegevuse mahtu, süsteemset olulisust, laadi, ulatust ja keerukust.
 Läbivaatamine ja hindamine peavad toimuma vähemalt igal aastal.
 3.
 Pädev asutus võib CSDd kohapeal kontrollida.
 4.
 Lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise käigus
 konsulteerib pädev asutus varakult artiklis 11 osutatud asjaomaste asutustega
 seoses CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi toimimisega.
 5.
 Pädev asutus teavitab artiklis 11 osutatud
 asjaomaseid asutusi vähemalt korra aastas lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja
 hindamise tulemustest, sealhulgas mis tahes parandusmeetmetest või karistustest.
 6.
 Lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise käigus
 varustavad pädevad asutused, kes vastutavad nende CSDde järelevalve eest,
 kellel säilivad artikli 15 lõike 5 esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud
 suhted, üksteist nende tööd lihtsustava kogu olulise teabega.
 7.
 Pädevad asutused nõuavad, et käesoleva määruse
 nõuetele mittevastav CSD võtaks varakult vajalikud meetmed olukorra
 parandamiseks.
 8.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada järgmist:
 (a)
 teave, mille CSD esitab pädevale asutusele lõikes 1
 osutatud läbivaatamise eesmärgil;
 (b)
 teave, mille pädev asutus esitab lõikes 5 osutatud
 asjaomastele asutustele;
 (c)
 teave, mille lõikes 6 osutatud pädevad asutused
 esitavad üksteisele.
 ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 9. ESMA töötab EKPSi liikmetega
 konsulteerides välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada
 lõike 8 esimeses lõigus osutatud teabeesituse standardvormid ja -ankeedid ning
 menetlused.
 ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15
 sätestatud korras.
 4. jagu
 Teenuste osutamine teises liikmesriigis
 Artikkel 21
 Vabadus osutada teenuseid teises liikmesriigis
 1.
 Tegevusloa saanud CSD võib tegutseda liidu
 territooriumil kas filiaali asutamise teel või osutades teenuseid otse, tingimusel
 et tegevusluba hõlmab asjaomaseid tegevusi.
 2.
 Iga CSD, kes esmakordselt soovib teise liikmesriigi
 territooriumil osutada teenuseid või soovib muuta seal osutatavaid teenuseid,
 edastab oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmise teabe:
 (a)
 liikmesriik, kus ta kavatseb tegutseda;
 (b)
 tegevuskava, milles on märgitud eelkõige teenused,
 mida ta kavatseb osutada;
 (c)
 filiaali puhul filiaali organisatsioonistruktuur ja
 filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed.
 3.
 Kolme kuu jooksul alates lõikes 2 osutatud teabe
 saamisest edastab pädev asutus kõnealuse teabe vastuvõtva liikmesriigi pädevale
 asutusele, välja arvatud juhul, kui võttes arvesse kavandatud teenuste
 osutamist, on tal põhjust kahelda vastuvõtvas liikmesriigis teenuseid osutada
 sooviva CSD finantsseisundi või haldusstruktuuri sobivuses.
 4.
 Kui pädev asutus keeldub edastamast teavet
 vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, põhjendab ta kolme kuu jooksul
 alates kogu teabe saamisest asjaomasele CSD-le oma keeldumist.
 5.
 CSD võib hakata vastuvõtvas liikmesriigis teenuseid
 osutama järgmistel tingimustel:
 (a)
 pärast vastuvõtva liikmesriigi pädevalt asutuselt
 teate saamist, milles viimane tunnistab lõikes 3 osutatud teate saamist;
 (b)
 kui teadet ei saada, kaks kuud pärast lõikes 3
 osutatud teate edastamist.
 6.
 Kui vastavalt lõikele 2 edastatud teave
 muutub, saadab CSD kõnealuse muutuse kohta päritoluliikmesriigi pädevale
 asutusele kirjaliku teate vähemalt üks kuu enne kõnealuse muudatuse
 rakendamist. Päritoluliikmesriigi pädev asutus teatab sellest muutusest ka vastuvõtva
 liikmesriigi pädevale asutusele.
 Artikkel 22
 Päritolu- ja vastuvõtva riigi pädevate asutuste koostöö
 1.
 Kui ühes liikmesriigis tegevusloa saanud CSD on
 asutanud filiaali teises liikmesriigis, võib CSD päritoluliikmesriigi pädev
 asutus oma kohustuste täitmisel, olles teavitanud vastuvõtva liikmesriigi
 pädevat asutust, teostada kõnealuses filiaalis kohapealseid kontrolle.
 2.
 Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võivad
 nõuda, et vastavalt artiklile 21 teenuseid osutav CSD esitaks neile
 regulaarselt aruandeid oma tegevuse kohta kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis,
 eriti statistiliste andmete kogumise eesmärgil.
 3.
 CSD päritoluliikmesriigi pädev asutus edastab
 vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel ja ettenähtud ajaks emitentide
 ja selle CSD korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide liikmete nimed, kes
 osutab teenuseid kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis, ning muu olulise teabe
 selle CSD tegevuse kohta vastuvõtvas liikmesriigis.
 4.
 Kui, võttes arvesse väärtpaberituru olukorda
 vastuvõtvas liikmesriigis, filiaali asutanud CSD tegevus või
 koostalitlusvõimelised ühendused teiste CSDde või
 väärtpaberiarveldussüsteemidega kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis on
 muutunud oluliselt tähtsaks väärtpaberituru toimimise ja investorikaitse
 seisukohast, kehtestavad päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi
 pädevad asutused koostöökorra seoses kõnealuse CSD tegevuse järelevalvega
 vastuvõtvas liikmesriigis.
 5.
 Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on
 selged ja tõendatavad põhjused uskuda, et tema territooriumil teenuseid osutav
 CSD vastavalt artiklile 21 ei täida käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi,
 edastab ta need leiud päritoluliikmesriigi pädevale asutusele.
 Kui päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud
 meetmetest hoolimata või selliste meetmete ebapiisavaks osutumise tõttu
 tegutseb CSD jätkuvalt käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi eirates,
 võtab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus pärast päritoluliikmesriigi pädeva
 asutuse teavitamist kõik asjakohased meetmed, mis on vajalikud käesoleva määruse
 järgimise tagamiseks vastuvõtva liikmesriigi territooriumil. Nendest meetmetest
 teatatakse viivitamata ESMA-le.
 Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib esitada
 kõnealuse küsimuse lahendamiseks ESMA-le, kes võib võtta meetmeid vastavalt
 määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 19 antud volitustele.
 6.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu
 delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 64 seoses meetmetega kriteeriumide
 kehtestamiseks, mille kohaselt CSD tegevust vastuvõtvas liikmesriigis võiks
 käsitada väärtpaberituru toimimise ja investorikaitse seisukohast kõnealuses
 vastuvõtvas liikmesriigis olulist tähtsust omavana.
 7.
 ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste
 standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -ankeedid ja -menetlused
 seoses lõigetes 1, 3 ja 5 osutatud koostöökorraga.
 ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
 5. jagu
 Suhted kolmandate riikidega
 Artikkel 23
 Kolmandad riigid
 1.
 Kolmandas riigis registreeritud CSD võib osutada
 CSD-teenuseid kas filiaali kaudu või otse liidus registreeritud emitentidele ja
 liikmetele seoses nende tegevusega liidus ning võib luua ühenduse liidus
 registreeritud CSDga üksnes juhul, kui ESMA on kõnealust CSDd tunnustanud.
 2.
 Pärast konsulteerimist lõikes 3 osutatud asutustega
 tunnustab ESMA kolmandas riigis registreeritud CSDd, kes on taotlenud
 tunnustamist lõikes 1 osutatud teenuste osutamiseks, kui täidetud on järgmised
 tingimused:
 (a)
 komisjon on võtnud vastu otsuse vastavalt lõikele
 6;
 (b)
 CSD suhtes kohaldatakse tõhusat tegevuslubade
 andmise menetlust ja tõhusat järelevalvet, et tagada täielik vastavus kolmandas
 riigis kehtivatele usaldatavusnõuetele;
 (c)
 vastavalt lõikele 7 on kehtestatud ESMA ja
 kõnealuse kolmanda riigi pädevate asutuste vahelise koostöö kord.
 3.
 Lõikes 2 osutatud tingimuste täitmise hindamisel
 konsulteerib ESMA järgmiste asutustega:
 (a)
 selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kolmanda
 riigi CSD kavatseb CSD-teenuseid osutada;
 (b)
 pädevad asutused, kes teostavad järelevalvet nende
 liidus registreeritud CSDde üle, kellega on ühenduse loonud kolmanda riigi CSD;
 (c)
 artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud asutused;
 (d)
 kolmanda riigi asutus, kes on pädev andma
 tegevuslubasid CSD-le ja teostama tema üle järelevalvet.
 4.
 Lõikes 1 osutatud CSD esitab tunnustuse saamiseks
 taotluse ESMA-le.
 Taotlev CSD esitab ESMA-le tunnustamiseks
 vajalikuks peetava kogu teabe. 30 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist
 hindab ESMA, kas taotlus on nõuetekohane. Juhul kui taotlus ei sisalda kõiki
 vajalikke andmeid, määrab ESMA taotlevale CSD-le tähtaja lisateabe esitamiseks.
 Tunnustamise otsus põhineb lõikes 2 sätestatud
 kriteeriumidel.
 ESMA teavitab kuue kuu jooksul alates nõuetekohase
 taotluse esitamisest kirjalikult taotluse esitanud CSDd ammendavalt põhjendatud
 otsusega, kas tunnustus on antud või sellest on keeldutud.
 5.
 ESMA vaatab lõikes 3 osutatud asutustega
 konsulteerides läbi kolmandas riigis registreeritud CSD tunnustamise, kui
 kõnealune CSD laiendab liidus lõikes 1 osutatud teenuseid vastavalt lõigetes
 1–4 kehtestatud menetlusele.
 ESMA tunnistab kõnealuse CSD tunnustamise
 kehtetuks, kui lõike 2 kohased tingimused ja nõuded ei ole enam täidetud või
 artiklis 18 osutatud asjaolude korral.
 6.
 Komisjon võib võtta vastu otsuse vastavalt artiklis
 66 osutatud menetlusele, otsustades, et kolmanda riigi õigus- ja
 järelevalvekorraga tagatakse, et kõnealuses kolmandas riigis tegevusloa saanud
 CSD täidab juriidiliselt siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevas
 määruses sätestatud nõuetega, et nende CSDde suhtes kohaldatakse pidevalt
 tõhusat järelevalvet ja sätete jõustamist, ning et kõnealuse kolmanda riigi
 õigusraamistikuga on ette nähtud samaväärne tõhus kolmanda riigi õiguskorra
 alusel tunnustatud CSDde tunnustamise süsteem.
 7.
 Vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 33
 lõikele 1 kehtestab ESMA selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate
 asutustega koostöö tegemise korra, mille õigus- ja järelevalveraamistik on
 tunnistatud vastavalt lõikele 6 käesoleva määrusega samaväärseks. Kõnealuse
 korraga täpsustatakse vähemalt järgmist:
 (a)
 ESMA ja asjaomaste kolmandate riikide pädevate
 asutuste vahelise teabevahetuse mehhanism, sealhulgas juurdepääs kogu teabele,
 mida ESMA küsib kolmandas riigis tegevusloa saanud CSDde kohta;
 (b)
 mehhanism ESMA koheseks teavitamiseks, kui kolmanda
 riigi pädev asutus leiab, et tema järelevalve alla kuuluv CSD ei täida
 tegevusloa saamise tingimusi või ei järgi muid õigusakte, mida ta on kohustatud
 tegema;
 (c)
 järelevalvetegevuse koordineerimise menetlused,
 sealhulgas vajaduse korral kohapealsed kontrollid.
 Kui koostöökorraga on ette nähtud, et
 liikmesriigid edastavad isikuandmeid, järgitakse sellise edastamise puhul
 direktiivi 95/46/EÜ sätteid, ning kui koostöökorraga on ette nähtud, et ESMA
 edastab isikuandmeid, järgitakse selle puhul määruse (EÜ) nr 45/2001 sätteid.
 8.
 Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta
 artikli 64 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada teenused, mille
 jaoks kolmandas riigis registreeritud CSD peab taotlema ESMA-poolset
 tunnustamist vastavalt lõikele 1, ning teave, mille taotluse esitanud CSD
 esitab ESMA-le oma tunnustamise taotluses vastavalt lõikele 4.
 II peatükk
 Nõuded väärtpaberite keskdepositooriumidele
 1. jagu
 Organisatsioonilised nõuded
 Artikkel 24
 Üldsätted
 1.
 CSD-l on kindel juhtimiskord, mis hõlmab selgesti
 määratletud, läbipaistvate ja järjepidevate vastutusaladega selget
 organisatsioonilist struktuuri, tõhusat menetlust riskide või võimalike riskide
 tuvastamiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks, sobivat
 tasustamispoliitikat ning sisekontrollimehhanisme, sealhulgas usaldusväärset
 haldus- ja arvestuskorda.
 2.
 CSD võtab vastu piisavalt tõhusad põhimõtted ja
 protseduurid, millega tagatakse käesoleva määruse järgimine, sealhulgas see, et
 tema juhid ja töötajad täidavad käesoleva määruse kõiki sätteid.
 3.
 CSD-l on kirjalikud ning tõhusad
 organisatsioonilist ja halduskorda käsitlevad eeskirjad, et tuvastada ja
 lahendada võimalikud sisemised huvide konfliktid, sealhulgas konfliktid, kuhu
 on kaasatud juhid, töötajad, juhatuse liikmed või mis tahes isikud, kes on
 otseselt või kaudselt nendega seotud, ning nende liikmed või kliendid. Ta
 rakendab nõuetekohast konfliktide lahendamise protseduuri võimalike huvide
 konfliktide tekkimise korral.
 4.
 CSD avalikustab oma juhtimiskorra ja tegevuse
 eeskirjad.
 5.
 CSD-l on asjakohased protseduurid töötajate jaoks,
 et teatada asutusesiseselt spetsiaalse kanali kaudu võimalikest rikkumistest.
 6.
 CSDd auditeeritakse sageli ja sõltumatult.
 Kõnealuste auditite tulemused edastatakse juhtivale organile ja need tehakse
 kättesaadavaks pädevale asutusele.
 7.
 CSD, mis on kapitaliosaluse kaudu seotud teise CSD,
 finantsvaldusettevõtja või krediidiasutusega, nagu osutatud IV jaotises, võtab
 vastu üksikasjalikud põhimõtted ja protseduurid, täpsustades, kuidas käesolevas
 artiklis sätestatud nõudeid kohaldatakse grupi ja grupi eri üksuste suhtes.
 8.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja regulatiivsete
 tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 1 osutatud CSDde riskide
 kontrollivahendid ning nende riskidega seotud võtmetöötajate
 vastutusvaldkonnad, lõikes 3 osutatud võimalikud huvide konfliktid ning lõikes
 6 osutatud auditeerimismeetodid nii CSD kui ka grupi tasandil.
 ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 Artikkel 25
 Kõrgem juhtkond, juhtiv organ ja aktsionärid
 1.
 CSD kõrgem juhtkond on piisavalt hea mainega ja
 kogenud, et tagada CSD kindel ja usaldusväärne juhtimine.
 2.
 CSD juhtiva organi liikmetest vähemalt üks
 kolmandik (kuid mitte vähem kui kaks liiget) on sõltumatud liikmed.
 3.
 Juhtiva organi sõltumatute ja juhtkonda
 mittekuuluvate liikmete tasustamist ei seota CSD majandustulemustega.
 4.
 Juhtiv organ moodustatakse sobivatest liikmetest,
 nii et asjakohaselt on esindatud üksuse ja turu eri oskused, kogemused ja
 teadmised.
 5.
 CSD määrab selgelt kindlaks juhtiva organi
 ülesanded ja kohustused ning teeb pädevale asutusele kättesaadavaks juhtiva
 organi koosolekute protokolli.
 6.
 CSD aktsionärid ja liikmed, kellel on võimalik
 otseselt või kaudselt kontrollida CSD juhtimist, on sobivad tagamaks CSD kindel
 ja usaldusväärne juhtimine.
 7.
 CSD teeb järgmist:
 (a)
 avalikustab ja esitab pädevale asutusele teabe, mis
 käsitleb CSD omandisuhteid, eelkõige nende isikute nimed ja osaluse suurus,
 kelle positsioon võimaldab neil kontrollida CSD tegevust;
 (b)
 teavitab pädevat asutust omandiõiguse
 ülekandmisest, mis toob kaasa muudatused nende isikute ringis, kellel on
 kontroll CSD tegevuse üle, ja avalikustab selle.
 8.
 Pädev asutus teeb 60 tööpäeva jooksul alates lõikes
 7 osutatud teabe saamisest otsuse kavandatud muudatuste kohta CSD kontrollis.
 Pädev asutus keeldub CSD kontrolli osas kavandatud muudatuste heakskiitmisest,
 kui on objektiivne ja tõendatud alus arvata, et need ohustavad CSD kindlat ja
 usaldusväärset juhtimist või CSD võimet järgida käesolevat määrust.
 Artikkel 26
 Kasutajate komitee
 1.
 CSD loob iga tema korraldatava
 väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks kasutajate komitee, kuhu kuuluvad emitentide
 ja selliste väärtpaberiarveldussüsteemide liikmete esindajad. Kasutajate
 komitee nõuandmine on sõltumatu CSD juhtkonna mis tahes otsesest mõjust.
 2.
 CSD määrab kindlaks iga loodud kasutajate komitee
 ülesanded, kehtestab sõltumatuse tagamiseks vajaliku juhtimis- ja tegevuskorra,
 samuti vastuvõtukriteeriumid ja kasutajate komitee liikmete valimise
 mehhanismi. Juhtimiskord on avalik ning sellega tagatakse, et kasutajate
 komitee annab otse aru juhtivale organile ja ta peab korrapäraselt koosolekuid.
 3.
 Kasutajate komitee nõustab CSD juhtivat organit
 peamistes nende liikmeid mõjutavates küsimustes, sealhulgas emitentide või
 liikmete lubamine nende vastavatesse väärtpaberiarveldussüsteemidesse, teenuste
 tase ja hinnapoliitika.
 4.
 Ilma et see piiraks pädevate asutuste õigust olla
 nõuetekohaselt teavitatud, kehtib kasutajate komitee liikmete suhtes
 konfidentsiaalsusnõue. Kui kasutajate komitee eesistuja otsustab, et teatavas
 küsimuses on liikmel huvide konflikt või et see võib tekkida, ei lubata
 asjaomasel liikmel selle küsimuse üle hääletada.
 5.
 CSD teavitab pädevat asutust kohe mis tahes
 küsimusest, mille puhul juhtiv organ otsustab, et ta ei järgi kasutajate
 komitee nõu.
 Artikkel 27
 Andmete säilitamine
 1.
 CSD säilitab vähemalt viis aastat kõik dokumendid
 osutatud teenuste ja sooritatud tegevuste kohta, et pädev asutus saaks jälgida
 käesoleva määruse nõuete täitmist.
 2.
 CSD teeb lõikes 1 osutatud andmed taotluse korral
 pädevale asutusele ja artiklis 11 osutatud asjaomastele asutustele nende
 ülesannete täitmiseks kättesaadavaks.
 3.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 1
 osutatud nende andmete üksikasjad, mida tuleb säilitada, kontrollimaks CSDde
 vastavust käesoleva määruse sätetele.
 ESMA esitab kõnealused eelnõud komisjonile
 hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 4.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada lõikes 1
 osutatud nende andmete vorming, mida tuleb säilitada, kontrollimaks CSDde
 vastavust käesoleva määruse sätetele.
 ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
 Artikkel 28
 Tegevuse edasiandmine
 1.
 Kui CSD annab teenuste osutamise või tegevuste
 sooritamise edasi kolmandale isikule, peab ta jätkuvalt vastutama kõikide
 käesoleva määruse kohaste kohustuste täitmise eest ning igal ajal täitma
 järgmisi tingimusi:
 (a)
 tegevuse edasiandmisega ei kaasne vastutuse
 delegeerimine;
 (b)
 CSD ning liikmete ja emitentide suhe ning CSD
 kohustused nende ees ei muutu;
 (c)
 CSD-le tegevusloa andmise tingimuste täitmine ei
 ole muutunud;
 (d)
 tegevuse edasiandmine ei takista
 järelevalvefunktsiooni täitmist, sealhulgas kohapealset juurdepääsu, et saada
 mis tahes olulist teavet, mida on vaja selle funktsiooni täitmiseks;
 (e)
 tegevuse edasiandmise tulemusel ei jäeta CSDd
 kõrvale süsteemidest ega kontrollidest, mis on vajalikud tema riskide
 juhtimiseks;
 (f)
 CSD säilitab vajalikud oskused ja vahendid osutatud
 teenuste kvaliteedi ning teenuse osutaja organisatsiooni ja kapitali sobivuse
 hindamiseks, et teostada edasiantud teenuste üle tõhusat järelevalvet ja
 juhtida tegevuse edasiandmisega seotud riske;
 (g)
 CSD-l on vahetu juurdepääs edasiantud tegevusi
 käsitlevale asjakohasele teabele;
 (h)
 teenuse osutaja teeb seoses edasiantud tegevusega
 pädeva asutuse ja artiklis 11 osutatud asjaomaste asutustega koostööd;
 (i)
 CSD tagab, et teenuse osutaja järgib asjaomaste
 andmekaitset käsitlevate õigusaktidega kehtestatud nõudeid, mida kohaldataks
 juhul, kui teenuse osutaja oleks registreeritud liidus. CSD vastutab selle
 tagamise eest, et need nõuded on kehtestatud pooltevahelise lepinguga ning et
 nende nõuete täitmist jätkatakse.
 2.
 CSD määratleb kirjalikus lepingus enda ja teenuse
 osutaja õigused ja kohustused. Tegevuse edasiandmise leping hõlmab CSD
 võimalust leping lõpetada.
 3.
 CSD teeb taotluse korral pädevale asutusele ja
 artiklis 11 osutatud asjaomastele asutustele kättesaadavaks kogu teabe, mida on
 vaja, et nad saaksid hinnata edasiantud tegevuste vastavust käesoleva määruse
 nõuetele.
 4.
 Põhiteenuse edasiandmiseks on vastavalt artiklile
 17 vaja pädeva asutuse luba.
 5.
 Lõikeid 1–4 ei kohaldata, kui CSD annab osa oma
 teenuseid või tegevusi edasi avaliku sektori asutustele ning kui tegevuse
 edasiandmise suhtes kohaldatakse vastavat õigus-, regulatiivset ja
 tegevusraamistikku, milles on ühiselt kokku leppinud ja allkirjastanud avaliku
 sektori asutus ja asjaomane CSD, ning mille on heaks kiitnud pädev asutus
 käesolevas määruses sätestatud nõuete alusel.
 2. jagu
 Äritegevuse eeskirjad
 Artikkel 29
 Üldsätted
 1.
 CSD on kavandatud tema liikmete ja tema
 teenindatava turu vajadusi silmas pidades.
 2.
 CSD-l on selgelt määratletud, mõõdetavad ja
 saavutatavad eesmärgid, nt teenuse miinimumtase, riskijuhtimise väljavaated ja
 äritegevuse prioriteedid.
 3.
 CSD-l on läbipaistvad kaebuste lahendamise
 eeskirjad.
 Artikkel 30
 Osalusnõuded
 1.
 CSD-l on iga tema korraldatava
 väärtpaberiarveldussüsteemi kohta osalemise avalikud kriteeriumid, mis
 võimaldavad õiglast ja avatud juurdepääsu. Need kriteeriumid on läbipaistvad,
 objektiivsed, riskipõhised ja mitte-diskrimineerivad, et tagada CSD-le õiglane
 ja avatud juurdepääs. Juurdepääsu piiravate kriteeriumide kasutamine on lubatud
 üksnes juhul, kui nende eesmärk on kontrollida CSD riski.
 2.
 CSD käsitleb juurdepääsutaotlusi kiiresti, vastates
 sellisele taotlusele vähemalt ühe kuu jooksul, ning teeb juurdepääsutaotluste
 käsitlemise protseduuri avalikkusele kättesaadavaks.
 3.
 CSD võib keelduda lõikes 1 osutatud tingimusi
 täitvatele liikmele juurdepääsu andmisest üksnes siis, kui ta seda kirjalikult
 nõuetekohaselt põhjendab, lähtudes põhjalikust riskianalüüsist.
 Keeldumise korral on taotleval liikmel õigus
 esitada juurdepääsu andmisest keelduva CSD pädevale asutusele kaebus.
 Asjaomane pädev asutus vaatab kaebuse
 nõuetekohaselt läbi, hinnates keeldumise põhjuseid, ning esitab taotluse
 esitanud liikmele põhjendatud vastuse.
 Vastutav pädev asutus konsulteerib kaebuse
 hindamisel taotleva liikme registreerimiskohajärgse pädeva asutusega. Kui
 taotleva liikme pädev asutus ei nõustu esitatud hinnanguga, suunatakse küsimus
 ESMA-le, kes võib toimida vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010
 artikli 19 kohaselt antud volitustele.
 Kui leitakse, et CSD keeldumine taotluse esitanud
 liikmele juurdepääsu andmiseks ei ole põhjendatud, annab vastutav pädev asutus
 välja korralduse, millega nõuab, et CSD annaks taotlevale liikmele juurdepääsu.
 4.
 CSD-l on objektiivne ja läbipaistev protseduur,
 mille alusel peatatakse lõike 1 kohastele kriteeriumidele mittevastavate
 liikmete osalemine ja lõpetatakse see nõuetekohaselt.
 5.
 Komisjonile antakse volitused võtta seoses
 meetmetega vastu kooskõlas artikliga 64 delegeeritud õigusaktid, et
 täpsustada riske, mis võivad õigustada CSD keeldumist liikmetele juurdepääs
 andmisest, ja lõikes 3 osutatud menetluse osad.
 6.
 ESMA, konsulteerides EKPSi liikmetega, töötab välja
 rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada lõikes 3 osutatud
 menetluse standardvormid ja -ankeedid.
 ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
 Artikkel 31
 Läbipaistvus
 1.
 CSD teeb iga tema korraldatava
 väärtpaberiarveldussüsteemi kohta, samuti iga muu osutatava teenuse kohta
 avalikkusele kättesaadavaks osutatud teenustega seotud hinnad ja tasud. Ta
 avalikustab iga osutatud teenuse ja sooritatud tegevuse hinnad ja vastavad
 teenustasud eraldi, sealhulgas hinnaalandused ja hinnavähendid ning sellise
 hinnavähendamise tingimused. Ta võimaldab oma klientidele eraldi juurdepääsu
 osutatud eriteenustele.
 2.
 CSD avaldab oma hinnakirja, et lihtsustada
 pakkumiste võrdlemist ja võimaldada klientidel ette näha, millist hinda nad
 peavad teenuste kasutamise eest maksma.
 3.
 CSD on kohustatud järgima avaldatud
 hinnapoliitikat.
 4.
 CSD esitab oma klientidele teabe, mis võimaldab
 neil kontrollida arvet avaldatud hinnakirja alusel.
 5.
 CSD avalikustab liikmetele osutatavate teenustega
 seotud riskid.
 6.
 CSD peab eraldi arvet osutatud teenuste kulude ja
 tulude kohta ja avaldab kõnealuse teabe pädevale asutusele.
 Artikkel 32
 Kommunikatsioon liikmete ja teiste turuinfrastruktuuridega
 CSDd kasutavad nende korraldatavate
 väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete ja nende turu infrastruktuuridega, kellega
 nad on ühenduses, suhtlemisel üldtunnustatud suhtluskorda ja sõnumi- ja
 referentsandmete standardeid, et lihtsustada tõhusat andmete säilitamist,
 maksete sooritamist ja arveldamist.
 3. jagu
 Nõuded CSD teenustele
 Artikkel 33
 Üldsätted
 CSD-l on iga korraldatava
 väärtpaberiarveldussüsteemi kohta nõuetekohased eeskirjad ja protseduurid,
 sealhulgas tugev arvestustava ja -kontroll, et aidata tagada
 väärtpaberiemissioonide terviklikkus ning vähendada ja juhtida riske, mis on
 seotud väärtpaberitehingute hoidmise ja arveldamisega.
 Artikkel 34
 Emissiooni terviklikkus
 1.
 CSD võtab vajalikud kontode võrdlemise meetmed, et
 kontrollida, et väärtpaberiemissiooni või selle osa moodustavate väärtpaberite
 arv, mis on esitatud CSD-le, on võrdne nende väärtpaberite summaga, mis on CSD
 korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete väärtpaberikontodel.
 Kõnealuseid võrdlemismeetmeid kasutatakse päevasiseselt.
 2.
 Kui see on asjakohane ja kui teised üksused, nt
 emitent, register, emissiooniagendid, väärtpaberidepositooriumid, ühised
 depositooriumid, teised CSDd või muud üksused, on seotud kontode võrdlemise
 menetlusega teatavate väärtpaberite emiteerimisel, nõuab CSD, et kõnealused
 üksused rakendavad nõuetekohaseid meetmeid CSDga koostöö tegemiseks ja teabe
 vahetamiseks, nii et tagatakse emissiooni terviklikkus.
 3.
 Väärtpaberite kreeditjääk, deebetjääk või
 väärtpaberite loomine ei ole CSD korraldatavas väärtpaberiarveldussüsteemis
 lubatud.
 4.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada kontode võrdlemise
 meetmeid, mida võtab CSD vastavalt lõigetele 1–3.
 ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 Artikkel 35
 Liikmete väärtpaberite kaitse
 1.
 Iga korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi kohta
 säilitab CSD andmed ja peab arvestust, mis võimaldab tal igal ajal ja
 viivitamata eristada CSD kontodel ühe liikme väärtpaberid mis tahes teise
 liikme väärtpaberitest ning tema enda varadest.
 2.
 CSD säilitab andmed ja peab arvestust, mis
 võimaldab liikmel eristada kõnealuse liikme väärtpaberid selle liikme klientide
 väärtpaberitest.
 3.
 CSD pakub andmete säilitamist ja arvestuse
 pidamist, mis võimaldab liikmel eristada iga kõnealuse liikme kliendi
 väärtpabereid, nagu ja kui seda nõuab kõnealune liige („üksikute klientide
 lahus hoidmine”).
 4.
 CSD avalikustab tema poolt pakutava lahushoidmise
 kaitse tasemed ja eri tasemetega seotud kulud ning osutab neid teenuseid
 mõistlikel äritingimustel.
 5.
 CSD ei kasuta liikme väärtpabereid ühelgi
 eesmärgil, välja arvatud juhul, kui ta on saanud liikme selgesõnalise
 nõusoleku.
 6.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada registrikande
 vormis registreerimise meetodid ja kontostruktuurid, mis võimaldavad eristada
 lõigetes 1–3 osutatud omandid, ning vastavad hindamismeetodid.
 ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 Artikkel 36
 Arvelduse lõplikkus
 1.
 CSD tagab, et tema korraldatav
 väärtpaberiarveldussüsteem pakub liikmetele piisavat kaitset. CSD korraldatav
 väärtpaberiarveldussüsteem on määratud ja sellest on teatatud vastavalt
 direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis a osutatud menetlustele.
 2.
 CSD kehtestab oma väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks
 protseduurid, mis võimaldavad teha arvelduse õigel ajal, tagavad oma liikmetele
 minimaalse vastaspooleriski ja likviidsusriski ning arvelduste ebaõnnestumise
 madala määra.
 3.
 CSD määratleb selgelt, millisest hetkest on
 väärtpaberiarveldussüsteemis ülekandekorraldused tagasivõetamatud, õiguslikult
 täitmisele pööratavad ja kolmandatele isikutele siduvad.
 4.
 CSD avaldab, millisest hetkest on
 väärtpaberiarveldussüsteemis vahendite ja väärtpaberite ülekandmine tagasivõetamatu,
 õiguslikult täitmisele pööratav ja kolmandatele isikutele siduv.
 5.
 Lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse, piiramata sätteid,
 mida kohaldatakse vastavalt artiklile 45 ühenduste ja ühise arvelduse
 IT-infrastruktuuride suhtes.
 6.
 CSD lõpetab arvelduse mitte hiljem kui kavandatud
 arvelduspäeva tööpäeva lõpuks. Kasutajate komitee taotluse korral paigaldab ta
 süsteemid, mis võimaldavad päevasisest või reaalajas arveldust.
 7.
 Väärtpaberiarvelduse rahalaekumised on saajale
 kasutamiseks kättesaadavad mitte hiljem kui kavandatud arvelduspäeva tööpäeva
 lõpuks.
 8.
 Kõik raha vastu tehtavad väärtpaberitehingud CSD
 korraldatava arveldussüsteemi otseste liikmete vahel arveldatakse põhimõttel
 ülekanne makse vastu.
 9.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 2 osutatud
 protseduuri elemendid, mis võimaldavad arvelduse teostada õigel ajal.
 ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 Artikkel 37
 Rahaarveldus
 1.
 Tehingute puhul, mis on nomineeritud arvelduse
 toimumise riigi valuutas, arveldab CSD vastava väärtpaberite arveldussüsteemi
 rahamaksed läbi kontode, mis on avatud selles valuutas tegutseva keskpanga
 juures, kui see on praktiline ja võimalik.
 2.
 Kui keskpanga kontode kaudu ei ole praktiline ega
 võimalik arveldada, võib CSD pakkuda kõigi või osa väärtpaberiarveldussüsteemi
 rahamaksete arveldamist krediidiasutuse juures avatud kontode kaudu. Kui CSD
 pakub krediidiasutuse juures avatud kontode kaudu arveldamist, teeb ta seda
 vastavalt IV jaotisele.
 3.
 Kui CSD pakub arveldamist nii keskpanga kontode kui
 ka krediidiasutuse juures avatud kontode kaudu, on tema liikmetel õigus nende
 kahe võimaluse vahel valida.
 4.
 CSD annab turuosalistele piisavat teavet, et nad
 saaksid tuvastada nende teenustega seotud riskid ja kulud ning hinnata neid.
 5.
 Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta
 artikli 64 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada juhud, kui
 teatavas valuutas rahamaksete arveldamine keskpanga juures avatud kontode kaudu
 ei ole praktiline ega võimalik, ning nende hindamise meetodid.
 Artikkel 38
 Eeskirjad ja protseduurid seoses liikmepoolse kohustuste mittetäitmisega
 1.
 CSD-l on iga korraldatava
 väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks selgelt määratletud eeskirjad ja
 protseduurid, et hallata liikmetepoolset kohustuste mittetäitmist, tagades, et
 CSD suudab õigel ajal võtta meetmeid, et vähendada kahju ja likviidsussurvet ja
 jätkuvalt täita oma kohustusi.
 2.
 CSD teeb nõuete mittetäitmist käsitlevad eeskirjad
 ja protseduurid üldsusele kättesaadavaks.
 3.
 CSD testib koos liikmete ja teiste asjaomaste
 sidusrühmadega korrapäraselt kohustuste mittetäitmist käsitlevaid protseduure
 ja vaatab need läbi, et tagada nende praktilisus ja tõhusus.
 4.
 Et tagada käesoleva artikli ühtne kohaldamine, võib
 ESMA anda välja suunised vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16.
 4. jagu
 Usaldatavusnõuded
 Artikkel 39
 Üldnõuded
 CSD võtab vastu nõuetekohase riskijuhtimise
 raamistiku õiguslike, äri-, tegevus- ja muude riskide kõikehõlmavaks
 juhtimiseks.
 Artikkel 40
 Õiguslikud riskid
 1.
 Tegevusloa taotlemise ja järelevalve eesmärgil,
 samuti klientide teavitamiseks on CSD-l selged ja arusaadavad eeskirjad,
 protseduurid ja lepingud, sealhulgas kõigi tema korraldatavate
 väärtpaberiarveldussüsteemide kohta.
 2.
 CSD koostab eeskirjad, protseduurid ja lepingud
 nii, et neid saab jõustada kõigis asjaomastes jurisdiktsioonides, sealhulgas
 liikmepoolse kohustuste täitmatajätmise korral.
 3.
 Eri jurisdiktsioonides tegutsev CSD tuvastab ja
 maandab riskid, mis tulenevad eri jurisdiktsioonides kehtivate õigusaktide
 võimalikest vastuoludest.
 Artikkel 41
 Üldine äririsk
 CSD-l on nõuetekohased juhtimise ja kontrolli
 IT-vahendid, et tuvastada, jälgida ja juhtida üldisi äririske, mis hõlmavad
 äristrateegiat, rahavoogusid ja tegevuskulusid.
 Artikkel 42
 Operatsiooniriskid
 1.
 CSD tuvastab kõigi tema korraldatavate
 väärtpaberiarveldussüsteemide puhul operatsiooniriski kõik võimalikud nii
 sisemised kui ka välised allikad ja vähendab nende mõju sobivate IT-vahendite,
 kontrollimeetmete ja protseduuride rakendamisega.
 2.
 CSD kasutab sobivaid IT-vahendeid, millega
 tagatakse turvalisuse ja töökindluse kõrge tase ja piisav jõudlus. IT-vahendid
 sobivad keeruliste eri liiki teenuste osutamiseks ja tegevuste sooritamiseks,
 et tagada turvalisuse kõrge tase ja säilitatava teabe terviklikkus ja
 konfidentsiaalsus.
 3.
 CSD kehtestab, rakendab ja säilitab notari- ja
 keskse hoidmisteenuse, samuti iga korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi
 kohta asjakohast talitusjärjepidevuse kava ja avariitaastekava, et tagada
 teenuste säilitamine, tema tegevuste kiire taastamine ja CSD kohustuste
 täitmine sündmuste korral, mis kujutavad endast märkimisväärset tegevuse
 katkestamise ohtu.
 4.
 Lõikes 3 osutatud kava võimaldab vähemalt taastada
 katkestuse korral kõik tehingud, et CSD liikmed saaksid jätkata tegevust kindlalt
 ja viia arveldamise lõpule kavandatud kuupäeval. See hõlmab teise töötluskoha
 loomist, millel on piisav oluliste vahendite, võimsuse ja funktsionaalsuse
 tase, sealhulgas vastavate oskuste ja kogemustega töötajad.
 5.
 CSD kavandab ja rakendab artiklites 1–4 osutatud
 korra testikava.
 6.
 CSD tuvastab, jälgib ja juhib riske, mida tema
 korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi peamised liikmed, samuti teenuste
 pakkujad ja tarnijad ning teised CSDd või teised turuinfrastruktuurid võivad
 endast kujutada tema tegevusele.
 7.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõigetes 1 ja 6
 osutatud operatsiooniriske, kõnealuste riskide testimise, kõrvaldamise või
 minimeerimise meetodeid, sealhulgas lõigetes 3 ja 4 osutatud
 talitusjärjepidevuse kava ja avariitaastekava ning nende hindamise meetodeid.
 ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 Artikkel 43
 Investeerimisriskid
 1.
 CSD hoiab oma finantsvarasid keskpangas või
 tunnustatud krediidiasutustes, kellel on usaldusväärne arvestustava,
 turvaprotseduurid ja sisekontroll, mis täielikult kaitsevad kõnealuseid
 varasid.
 2.
 CSD-l on vajaduse korral kohene juurdepääs oma
 varadele.
 3.
 CSD investeerib oma finantsvahendeid üksnes rahasse
 või väga likviidsetesse finantsinstrumentidesse, mille turu- ja krediidirisk on
 minimaalne. Kõnealuseid investeeringuid peab olema võimalik minimaalse
 ebasoodsa hinnaefektiga kiiresti likvideerida.
 4.
 CSD võtab investeerimisotsuse tegemisel arvesse oma
 üldist krediidiriskipositsiooni üksikute asutuste suhtes ja tagab, et tema
 üldine riskipositsioon mis tahes üksiku asutuse suhtes jääb riskide
 kontsentreerumise vastuvõetavatesse piirmääradesse.
 Artikkel 44
 Kapitalinõuded
 1.
 CSD kapital koos jaotamata kasumi ja reservidega on
 proportsionaalne CSD tegevusest tulenevate riskidega. See on kogu aeg piisav,
 et:
 (a)
 tagada, et CSD on asjakohaselt kaitstud
 operatsiooni-, õigusliku, äri-, hoidmis- ja investeerimisriski eest;
 (b)
 katta võimalik üldine äritegevusest tulenev kahju,
 nii et CSD saab jätkata tegutseva ettevõttena teenuste osutamist;
 (c)
 tagada kohustuste täitmatajätmise korral asjakohase
 aja jooksul CSD tegevuse nõuetekohane likvideerimine või restruktureerimine;
 (d)
 võimaldada CSD-l katta praeguseid ja kavandatud
 tegevuskulusid eri stressistsenaariumide korral vähemalt kuus kuud.
 2.
 CSD-l on kava järgmise jaoks:
 (a)
 lisakapitali hankimine, kui omakapital peaks vaevu
 täitma lõikes 1 osutatud nõudeid või kui see ei vasta enam nõuetele;
 (b)
 tegevuste ja teenuste nõuetekohane likvideerimine
 või saneerimine, juhul kui CSD ei suuda hankida uut kapitali.
 3.
 Selle kava kiidab heaks direktorite nõukogu või
 asjakohane juhtiva organi komitee ning seda ajakohastatakse korrapäraselt.
 4.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 1 osutatud
 CSD kapitali, jaotamata kasumit ja reserve ning lõikes 2 osutatud kava
 elemente.
 ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 5. jagu
 Nõuded väärtpaberite keskdepositooriumide vahelistele ühendustele
 Artikkel 45
 CSDde vahelised ühendused
 1.
 Enne CSDde vahelise ühenduse loomist ja pärast
 ühenduse loomist kõik asjaomased CSDd korrapäraselt tuvastavad, hindavad,
 jälgivad ja juhivad kõiki nende ja nende liikmete võimalikke riskiallikaid, mis
 tulenevad ühendusi käsitlevast kokkuleppest.
 2.
 Ühendusi käsitlevad kokkulepped esitatakse
 heakskiitmiseks, nagu nõutud artikli 17 lõike 1 punkti d alusel.
 3.
 Ühendus pakub piisavat kaitset ühendatud CSDdele ja
 nende liikmetele, eriti seoses CSDde võetud võimalike laenudega ja ühendust
 käsitlevast kokkuleppest tuleneva kontsentratsiooni- ja likviidsusriskiga.
 Ühendust toetab asjakohane lepinguline kokkulepe,
 millega kehtestatakse ühendatud CSDde ja vajaduse korral CSDde liikmete
 vastavad õigused ja kohustused. Jurisdiktsioonideülest mõju omava lepingulise
 kokkuleppega nähakse ühenduse toimimise iga aspekti kohta ette, millist õigust
 kohaldatakse.
 4.
 Väärtpaberite ajutise ülekandmise korral ühendatud
 CSDde vahel on keelatud kanda neid tagasi enne esimese ülekande muutumist
 lõplikuks.
 5.
 CSD, kes kasutab teise CSDga ühenduse
 korraldamiseks vahendajat, mõõdab, jälgib ja juhib lisariske, mis tulenevad
 kõnealuse vahendaja kasutamisest.
 6.
 Ühendatud CSDdel on nõuetekohased kontode
 võrdlemise protseduurid, et tagada, et nende asjaomased andmed on õiged.
 7.
 CSDde vahelised ühendused võimaldavad ühendatud
 CSDde liikmete vahel tehinguid arveldada meetodil ülekanne makse vastu, kui see
 on praktiline ja võimalik. Kui ei kasutata arveldusmeetodit ülekanne makse
 vastu, teatatakse selle põhjused pädevatele asutustele.
 8.
 Koostalitlevad väärtpaberiarveldussüsteemid ja
 ühtset arvelduse infrastruktuuri kasutavad CSDd kehtestavad järgmised identsed
 ajahetked:
 (a)
 ülekandekorralduste süsteemi kandmine;
 (b)
 ülekandekorralduste tagasivõetamatus;
 (c)
 väärtpaberite ja raha ülekandmise lõplikkus.
 9.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 3
 sätestatud tingimused, mille kohaselt iga tüüpi ühenduse kokkulepe tagab
 ühendatud CSDde ja nende liikmete piisava kaitse, eriti kui CSD kavatseb
 osaleda teise CSD korraldatavas väärtpaberiarveldussüsteemis, vahendajate
 kasutamisest tulenevate lõikes 5 osutatud lisariskide jälgimise ja juhtimise,
 lõikes 6 osutatud kontode võrdlemise meetodid, lõikes 7 osutatud juhud, mil
 arveldusmeetodi ülekanne makse vastu kasutamine ühenduste kaudu on praktiline
 ja võimalik, ning nende hindamise meetodid.
 ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 III peatükk
 Kollisioon
 Artikkel 46
 Omandiaspektide suhtes kohaldatav õigus
 1.
 Kõiki omandiaspekti küsimusi seoses CSD hoitavate
 finantsinstrumentidega reguleeritakse selle riigi õigusega, kus
 väärtpaberikontot hoitakse.
 2.
 Kui kontot kasutatakse arvelduseks
 väärtpaberiarveldussüsteemis, kohaldatakse seda õigust, mis reguleerib
 väärtpaberiarveldussüsteemi.
 3.
 Kui kontot ei kasutata arveldamiseks
 väärtpaberiarveldussüsteemis, loetakse kõnealune konto olevaks seal, kus on CSD
 harilik viibimiskoht, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
 (EÜ) nr 593/2008[24]
 artiklis 19.
 4.
 Käesolevas artiklis määratletud mis tahes riigi
 õiguse kohaldamine tähendab kõnesolevas riigis kehtivate õigusnormide, välja
 arvatud sealsete rahvusvahelise eraõiguse normide kohaldamist.
 IV peatükk
 Juurdepääs väärtpaberite keskdepositooriumidele
 1. jagu
 Emitentide juurdepääs väärtpaberite keskdepositooriumidele
 Artikkel 47
 Õigus emiteerida ELis tegevusloa saanud väärtpaberite keskdepositooriumis
 1.
 Ilma et see piiraks äriühinguõiguse kohaldamist,
 mille alusel reguleeritakse väärtpabereid, on emitendil õigus korraldada oma
 väärtpaberite registreerimine mis tahes liikmesriigis registreeritud mis tahes
 CSDs.
 2.
 Kui emitent esitab taotluse oma väärtpaberite
 registreerimiseks CSDs, käsitleb viimane seda taotlust kiiresti ning esitab
 vastuse taotluse esitanud emitendile kolme kuu jooksul.
 3.
 CSD võib keelduda emitendile teenuste osutamisest.
 Sellise keeldumise aluseks võib olla ainult ulatuslik riskianalüüs või see, et
 CSD-l puudub ligipääs sellelt turult pärit tehinguvoogudele, kus taotleva
 emitendi väärtpaberitega kaubeldakse või hakatakse kauplema.
 4.
 Kui CSD keeldub emitendile teenuseid osutamast,
 esitab ta taotluse esitanud emitendile täieliku põhjenduse keeldumise kohta.
 Keeldumise korral on taotleval emitendil õigus
 esitada teenuste osutamisest keelduva CSD pädevale asutusele kaebus.
 Asjaomase CSD pädev asutus vaatab kaebuse
 nõuetekohaselt läbi, hinnates CSD esitatud keeldumise põhjuseid, ning esitab
 emitendile põhjendatud vastuse.
 Emitendi kaebuse hindamisel konsulteerib CSD pädev
 asutus taotluse esitanud emitendi registreerimiskohajärgse pädeva asutusega.
 Kui taotluse esitanud emitendi registreerimiskohajärgne pädev asutus ei nõustu
 hinnanguga, suunatakse küsimus ESMA-le, kes võib toimida vastavalt talle
 määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 19 kohaselt antud volitustele.
 Kui leitakse, et CSD keeldumine osutamast oma
 teenuseid emitendile ei ole põhjendatud, annab vastutav pädev asutus välja
 korralduse, millega nõuab, et CSD osutaks oma teenuseid taotluse esitanud
 emitendile.
 5.
 Komisjonile antakse volitused võtta seoses
 meetmetega vastu kooskõlas artikliga 64 delegeeritud õigusaktid, et
 täpsustada riskid, mis võivad õigustada CSD keeldumist emitentidele juurdepääsu
 lubamisest, ja lõikes 4 osutatud menetluse elemendid.
 6.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada lõikes 2 osutatud
 menetluse standardvormid ja -ankeedid.
 ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
 2. jagu
 Väärtpaberite keskdepositooriumide vaheline ühendus
 Artikkel 48
 Standardühendus
 CSD-l on õigus kooskõlas artikliga 30 saada
 teise CSD liikmeks, kui sellele CSD ühendusele on saadud artikli 17 kohane
 luba.
 Artikkel 49
 Kohandatud ühendus
 1.
 Kui CSD taotleb teiselt CSD-lt spetsiaalsete
 funktsioonide väljatöötamist, et saada viimasele juurdepääs, võib taotluse
 saanud CSD sellise taotluse tagasi lükata ainult riskiga seotud kaalutlustel.
 Turuosa kaotamine ei või olla taotluse tagasilükkamise põhjus.
 2.
 Taotluse saanud CSD võib võtta taotlevalt CSD-lt
 tasu kohandatud ühenduse kättesaadavaks tegemise eest kulupõhiselt, kui mõlemad
 pooled ei ole teisiti kokku leppinud.
 Artikkel 50
 Väärtpaberite keskdepositooriumide ühendusi käsitlev menetlus
 1.
 Kui CSD esitab taotluse juurdepääsu saamiseks
 teisele CSD-le, käsitleb viimane seda taotlust kiiresti ning esitab vastuse
 taotluse esitanud CSD-le kolme kuu jooksul.
 2.
 CSD võib keelata taotluse esitanud CSD-le
 juurdepääsu ainult juhul, kui selline juurdepääs mõjutaks finantsturgude
 toimimist ja põhjustaks süsteemset riski. Sellise keeldumise aluseks võib olla
 ainult ulatuslik riskianalüüs.
 Kui CSD keeldub juurdepääsu andmisest, esitab ta
 taotluse esitanud CSD-le oma keeldumise kõik põhjendused.
 Keeldumise korral on taotluse esitanud CSD-l õigus
 esitada juurdepääsu andmisest keelduva CSD pädevale asutusele kaebus.
 Vastutav pädev asutus vaatab kaebuse
 nõuetekohaselt läbi, hinnates keeldumise põhjuseid, ning esitab taotluse
 esitanud CSD-le põhjendatud vastuse.
 Vastutav pädev asutus konsulteerib kaebust
 hinnates taotluse esitanud CSD pädeva asutusega. Kui taotluse esitanud CSD
 pädev asutus ei nõustu esitatud hinnanguga, võib kumbki pädev asutus suunata
 küsimuse ESMA-le, kes võib toimida vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010
 artikli 19 kohaselt antud volitustele.
 Kui leitakse, et CSD keeldumine juurdepääsu
 andmisest taotluse esitanud CSD-le ei ole põhjendatud, annab vastutav pädev
 asutus välja korralduse, millega nõuab, et CSD annaks taotluse esitanud CSD-le
 juurdepääsu.
 3.
 Kui CSDd lepivad kokku ühenduse loomises, esitavad
 nad oma otsuse oma vastavatele pädevatele asutustele heakskiitmiseks kooskõlas
 artikliga 17, kes hindavad, kas ühendusi käsitlevatest kokkulepetest
 tulenevad mis tahes võimalikud riskid, näiteks krediidi- likviidsus- ja
 operatsiooniriskid ning mis tahes muud asjaomased riskid on täielikult
 maandatud.
 Asjaomaste CSDde pädevad asutused keelduvad
 ühenduse heakskiitmisest juhul, kui see võiks mõjutada taotluse esitanud CSDde
 korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide toimimist.
 4.
 Asjaomaste CSDde pädevad asutused konsulteerivad
 teineteisega seoses ühenduse heakskiitmisega ja võivad vajaduse korral
 lahknevate otsuste puhul suunata küsimuse edasi ESMA-le, kes võib toimida
 vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 19 kohaselt antud
 volitustele.
 5.
 Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta
 artikli 64 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada lõigetes 1–3
 osutatud menetluse elemendid.
 6.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada lõigetes 1–3
 osutatud menetluste standardvormid ja -ankeedid.
 ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
 3. jagu
 Väärtpaberite keskdepositooriumi ja teise turuinfrastruktuuri vaheline ühendus
 Artikkel 51
 Väärtpaberite keskdepositooriumide ja teise turuinfrastruktuuri vaheline
 ühendus
 1.
 Keskne vastaspool ja kauplemiskoht teevad CSD-le
 CSD taotluse korral tehinguvood kättesaadavaks mittediskrimineerival ja
 läbipaistval viisil ning selliste tehinguvoogude eest võib võtta taotluse
 esitanud CSD-lt tasu kulupõhiselt, kui mõlemad pooled ei ole teisiti kokku
 leppinud.
 CSD tagab kesksele vastaspoolele või
 kauplemiskohale juurdepääsu oma väärtpaberiarveldussüsteemidele
 mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil ning sellise ühenduse eest võib
 võtta tasu kulupõhiselt, kui mõlemad pooled ei ole teisiti kokku leppinud.
 2.
 Kui üks pool esitab teisele poolele vastavalt
 lõikele 1 taotluse juurdepääsu saamiseks, käsitletakse seda taotlust
 viivitamatult ning taotluse esitanud poolele antakse vastus ühe kuu jooksul.
 3.
 Taotluse saanud pool võib juurdepääsu andmisest
 keelduda ainult juhul, kui selline juurdepääs mõjutaks finantsturgude toimimist
 ja põhjustaks süsteemset riski. Turuosa kaotamine ei või olla taotluse
 heakskiitmisest keeldumise põhjus.
 Juurdepääsu andmisest keelduv pool esitab taotluse
 esitanud poolele sellise keeldumise täieliku põhjenduse, võttes aluseks
 ulatusliku riskianalüüsi. Keeldumise korral on taotleval poolel õigus esitada
 juurdepääsu andmisest keelduva poole pädevale asutusele kaebus.
 Vastutav pädev asutus vaatab kaebuse
 nõuetekohaselt läbi, hinnates keeldumise põhjuseid, ning esitab taotluse
 esitanud poolele põhjendatud vastuse.
 Kaebust hinnates konsulteerib vastutav pädev
 asutus taotluse esitanud poole pädeva asutusega. Kui taotluse esitanud poole
 pädev asutus ei nõustu esitatud hinnanguga, võib kumbki pädev asutus suunata
 küsimuse ESMA-le, kes võib toimida vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010
 artikli 19 kohaselt antud volitustele.
 Kui leitakse, et poole keeldumine juurdepääsu
 andmisest ei ole põhjendatud, annab vastutav pädev asutus välja korralduse,
 millega nõuab, et pool annaks juurdepääsu oma teenustele.
 4.
 Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta
 artikli 64 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada lõigetes 1–3
 osutatud menetluse elemendid.
 5.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada lõigetes 1–3
 osutatud menetluse standardvormid ja -ankeedid.
 ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu eelmises
 lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
 IV jaotis
 Krediidiasutused, kes on määratud osutama
 väärtpaberite keskdepositooriumi liikmetele panganduskõrvalteenuseid
 Artikkel 52
 Luba osutada panganduskõrvalteenuseid
 1.
 CSD ise ei osuta lisa C jaos sätestatud
 panganduskõrvalteenuseid.
 2.
 Erandina lõikest 1 juhul, kui käesoleva määruse
 artikli 53 lõikes 1 osutatud liikmesriigi pädev asutus on veendunud, et CSD on
 kehtestanud kõik vajalikud kaitsemeetmed selleks, et ta saaks teostada
 kõrvalteenuseid, võib pädev asutus esitada komisjonile taotluse, et kõnealusel
 CSD-l lubataks osutada ka lisa C jaos sätestatud kõrvalteenuseid. See taotlus
 sisaldab järgmist:
 a) tõendeid, mis põhjendavad taotlust, selgitades
 üksikasjalikult korda, mille CSD on kehtestanud seotud riskidega tegelemiseks;
 b) põhjendatud hinnang selle kohta, et kõnealune
 lahendus on kõige tulemuslikum viis tagada süsteemne vastupidavus;
 c) analüüs eeldatava mõju kohta asjaomasele
 finantsturule ja finantsstabiilsusele.
 Pärast üksikasjalikku mõjuhinnangut, asjaomaste
 äriühingutega konsulteerimist ja võtnud arvesse EBA, ESMA ja EKP arvamusi,
 võtab komisjon vastu rakendusotsuse vastavalt artiklis 66 osutatud menetlusele.
 Komisjon põhjendab oma rakendusotsust.
 CSD, kes saab erandist kasu, peab omama luba
 krediidiasutusena tegutsemiseks vastavalt direktiivi 2006/48/EC II jaotises
 sätestatule. Kõnealune luba piirdub üksnes panganduskõrvalteenuste osutamisega,
 mida on lubatud osutada vastavalt lõikele 4 ning see eeldab artiklites 57 ja 58
 sätestatud usaldatavus- ja järelevalvenõuete täitmist.
 3.
 CSD, kes kavatseb arveldada oma
 väärtpaberiarveldussüsteemi kogu rahapoole või osa sellest vastavalt käesoleva
 määruse artikli 37 lõikele 2, peab saama loa, et määrata selleks
 tegevusluba omava krediidiasutuse, nagu on sätestatud direktiivi 2006/48/EÜ II
 jaotises, välja arvatud juhul, kui käesoleva määruse artikli 53 lõikes 1
 osutatud pädev asutus tõendab kättesaadavate tõendite alusel, et ühe
 krediidiasutuse avatus käesoleva määruse artikli 57 lõigete 3 ja 4 kohaste
 riskide kontsentratsioonile ei ole piisavalt maandatud. Viimasel juhul võib
 artikli 53 lõikes 1 osutatud pädev asutus nõuda, et CSD määraks rohkem kui ühe
 krediidiasutuse. Määratud krediidiasutusi käsitatakse arveldusagentidena.
 4.
 Lõikes 3 osutatud luba hõlmab lisa C jaos
 sätestatud kõrvalteenuseid, mida määratud krediidiasutus või CSD, kellele on
 tehtud käesoleva artikli lõike 2 kohane erand, võib soovida osutada oma liikmetele.
 5.
 Kui CSD ja määratud krediidiasutus kuuluvad
 ettevõtete gruppi, mida tegelikult kontrollib sama emaettevõtja, peab
 direktiivi 2006/48/EÜ II jaotises sätestatud tegevusloa andmine sellistele
 määratud krediidiasutustele piirduma üksnes panganduskõrvalteenuste
 osutamisega, mida on lubatud osutada kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3.
 Sama nõuet kohaldatakse ka CSD suhtes, kelle puhul on tehtud erand käesoleva
 artikli lõike 2 kohaselt.
 6.
 CSD ja määratud krediidiasutused täidavad pidevalt
 käesoleva määruse kohaselt loa saamise tingimusi.
 CSD teatab viivitamata pädevatele asutustele
 kõigist olulistest muudatustest, mis mõjutavad loa andmisel nõutud tingimuste
 täitmist.
 Artikkel 53
 Loa andmise ja sellest keeldumise kord
 1.
 CSD esitab taotluse, et saada luba krediidiasutuste
 määramiseks, nagu on nõutud artikli 52 kohaselt, selle liikmesriigi
 pädevale asutusele, kus ta on registreeritud.
 2.
 Taotlus sisaldab kogu teavet, mida on pädeval
 asutusel vaja veendumaks, et CSD ja määratud krediidiasutused on loa andmise
 ajaks kehtestanud kõik vajalikud menetlused, mida on vaja käesoleva määrusega
 kehtestatud kohustuste täitmiseks. See taotlus sisaldab tegevuskava, kus
 esitatakse kavandatavad panganduskõrvalteenused, CSD ja määratud
 krediidiasutuste vaheliste suhete organisatsiooniline struktuur ning see,
 kuidas asjaomane krediidiasutus kavatseb täita artikli 57 lõigete 1, 3 ja 4
 kohaseid usaldatavusnõudeid.
 3.
 Pädev asutus kohaldab artikli 15
 lõigete 3 ja 6 kohast menetlust.
 4.
 Enne CSD-le loa andmist konsulteerib pädev asutus
 järgmiste asutustega:
 (d)
 artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud asjaomase
 asutusega seoses sellega, ega kavandatav teenuste osutamine määratud
 krediidiasutuste poolt ei mõjuta luba taotleva CSD korraldatava
 väärtpaberiarveldussüsteemi toimimist;
 (e)
 artikli 58 lõikes 1 osutatud pädeva asutusega
 seoses krediidiasutuste suutlikkusega järgida artikli 57 kohaseid
 usaldatavusnõudeid.
 5.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada teave, mille luba
 taotlev CSD esitab pädevale asutusele.
 ESMA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 6.
 ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja
 rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada enne loa andmist
 lõikes 4 osutatud ametiasutustega konsulteerimise standardvormid ja -ankeedid
 ning menetlused.
 ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste
 standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse
 jõustumist.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.
 Artikkel 54
 Panganduskõrvalteenuste laiendamine
 1.
 Kui CSD kavatseb laiendada
 panganduskõrvalteenuseid, mille jaoks ta määrab krediidiasutuse, esitab ta
 laiendamise taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus kõnealune CSD
 on registreeritud.
 2.
 Laiendamise taotluse suhtes kohaldatakse artikli 53
 kohast menetlust.
 Artikkel 55
 Loa kehtetuks tunnistamine
 1.
 Selle liikmesriigi pädev asutus, kus CSD on
 registreeritud, tunnistab loa kehtetuks iga järgmise asjaolu korral:
 (a)
 kui CSD ei ole luba kasutanud 12 kuu jooksul,
 loobub selgesõnaliselt loast või kui määratud krediidiasutus ei ole eelneva
 kuue kuu jooksul teenuseid osutanud ega tegelenud äritegevusega;
 (b)
 kui CSD on saanud loa valeandmeid esitades või
 mõnel muul ebaseaduslikul viisil;
 (c)
 kui CSD ja määratud krediidiasutused ei vasta enam
 nendele tingimustele, mille alusel luba anti ning nad ei ole kehtestatud aja
 jooksul võtnud pädeva asutuse nõutud parandusmeetmeid;
 (d)
 kui CSD ja määratud krediidiasutused on jämedalt ja
 järjekindlalt rikkunud käesolevas määrusega sätestatud nõudeid.
 2.
 Enne loa kehtetuks tunnistamist konsulteerib pädev
 asutus artikli 11 lõike 1 punkti a kohaste asjaomaste asutustega ja artikli 58
 lõikes 1 osutatud asutustega seoses vajadusega tunnistada luba kehtetuks, välja
 arvatud juhul, kui selline otsus tuleb teha kiiresti.
 3.
 ESMA, artikli 11 lõike 1 punkti a kohane mis tahes
 asjaomane asutus või artikli 58 lõikes 1 osutatud mis tahes asjaomane asutus
 võib igal ajal nõuda, et selle liikmesriigi pädev asutus, kus CSD on
 registreeritud, kontrollib, kas CSD ja määratud krediidiasutus täidab veel loa
 andmise aluseks olevaid nõudeid.
 4.
 Pädev asutus võib loa kehtetuks tunnistamist
 piirata teatava teenuse, tegevuse või finantsinstrumendiga.
 Artikkel 56
 Väärtpaberite keskdepositooriumide register
 1.
 Pädevate asutuste poolt artiklite 52, 54 ja 55
 kohaselt tehtud otsustest teavitatakse ESMAt.
 2.
 ESMA kannab nimekirja, mis tuleb avaldada
 asjaomasel veebilehel vastavalt artikli 19 lõikele 3, järgmise teabe:
 (a)
 iga CSD nimi, kelle suhtes on tehtud artikli 52, 54
 või 55 kohane otsus;
 (b)
 iga määratud krediidiasutuse nimi;
 (c)
 nimekiri panganduskõrvalteenustest, mida määratud
 krediidiasutusel on lubatud osutada CSD liikmetele.
 3.
 Pädevad asutused teavitavad 90 päeva jooksul alates
 käesoleva määruse jõustumisest ESMAt neist asutustest, kes osutavad
 panganduskõrvalteenuseid vastavalt siseriikliku õiguse nõuetele.
 Artikkel 57
 Usaldatavusnõuded, mida kohaldatakse krediidiasutuste suhtes, kes on määratud osutama
 panganduskõrvalteenuseid
 1.
 Krediidiasutus, kes on määratud osutama
 panganduskõrvalteenuseid, osutab lisa C jaos sätestatud teenuseid, mille jaoks
 tal on tegevusluba.
 2.
 Krediidiasutus, kes on määratud osutama
 panganduskõrvalteenuseid, järgib kõiki krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid
 praeguseid ja tulevasi õigusakte.
 3.
 Krediidiasutus, kes on määratud osutama
 panganduskõrvalteenuseid, täidab seoses iga väärtpaberiarveldussüsteemiga
 järgmisi konkreetseid usaldatavusnõudeid kõnealuste teenustega seotud krediidiriskide
 puhul:
 (a)
 ta kehtestab usaldusväärse raamistiku vastavate
 krediidiriskide juhtimiseks;
 (b)
 ta teeb sageli ja korrapäraselt kindlaks sellise
 krediidiriski allikad, mõõdab ja jälgib vastavaid krediidiriski positsioone
 ning kasutab nende riskide kontrollimiseks asjakohaseid riskijuhtimisvahendeid;
 (c)
 ta katab täielikult vastavad krediidiriski
 positsioonid üksikute laenuvõtjate suhtes, kasutades tagatist ja muid
 samaväärseid finantsvahendeid;
 (d)
 kui tema vastava krediidiriski juhtimiseks on vaja
 tagatist, aktsepteerib ta ainult tagatisi, millel on madal krediidi-,
 likviidsus- ja tururisk;
 (e)
 ta kehtestab punktis c osutatud krediidiriski
 positsioonide katmiseks võetud tagatiste väärtuste suhtes piisavalt
 konservatiivsed väärtuskärped ja riskide kontsentreerumise piirmäärad ning
 kohaldab neid;
 (f)
 ta kehtestab juriidiliselt siduva korra, mis
 võimaldab tagatist koheselt müüa või pantida, seda eelkõige piiriülese tagatise
 puhul;
 (g)
 ta kehtestab oma vastavate krediidiriski
 positsioonide suhtes piirmäärad;
 (h)
 ta analüüsib ja kavandab seda, kuidas tegeleda mis
 tahes võimaliku järelejäänud krediidiriski positsioonidega, võtab vastu
 eeskirjad ja protseduurid selliste kavade rakendamiseks;
 (i)
 ta annab laenu ainult nendele liikmetele, kellel on
 tema juures sularahakonto;
 (j)
 ta kehtestab päevasisese laenu automaatse
 tagasimaksmise protseduuri ning pärsib heidutavate karistusmäärade abil
 üleöölaenu.
 4.
 Krediidiasutus, kes on määratud osutama
 panganduskõrvalteenuseid, täidab seoses iga väärtpaberiarveldussüsteemiga
 järgmisi konkreetseid usaldatavusnõudeid kõnealuste teenustega seotud
 likviidsusriskide puhul :
 (a)
 tal on usaldusväärne raamistik sellise
 väärtpaberiarveldussüsteemi iga valuutaga seotud likviidsusriskide mõõtmiseks,
 jälgimiseks ja juhtimiseks, mille puhul ta tegutseb arveldusagendina;
 (b)
 ta jälgib pidevalt enda hoitavate likviidsete
 varade taset ning määrab kindlaks oma kasutada olevate likviidsete varade
 väärtuse, võttes arvesse nende varade asjakohaseid väärtuskärpeid;
 (c)
 ta mõõdab pidevalt oma likviidsusvajadusi ja
 -riske; seda tehes võtab ta arvesse nende kahe liikme kohustuste
 mittetäitmisest tulenevat likviidsusriski, kelle vastu tal on suurimad nõuded;
 (d)
 ta maandab vastavad likviidsusriskid selliste
 vahendite abil, mis on koheselt kasutatavad, nagu eelrahastamise kord, ning
 seda mitte tehes, püüab saada vajalikud krediidiliinid või teha sarnased
 kokkulepped vastavate likviidsusvajaduste katmiseks ainult asutustega, kellel
 on asjakohane riski- ja turuprofiil ning teeb kindlaks, mõõdab ja jälgib oma
 likviidsusriski, mis tuleneb neist asutustest;
 (e)
 ta kehtestab asjakohased riskide kontsentreerumise
 piirmäärad iga vastava likviidsuse pakkuja suhtes, sealhulgas oma emaettevõtja
 ja tütarettevõtjate suhtes, ja kohaldab neid;
 (f)
 ta määrab kindlaks ja testib vastavate vahendite
 piisavust korrapärase ja range stressitestimisega;
 (g)
 ta analüüsib ja kavandab seda, kuidas tegeleda mis
 tahes likviidsuse katmata puudujääkidega, ning võtab vastu eeskirjad ja
 protseduurid selliste kavade rakendamiseks;
 (h)
 ta päevasisesed laenuteenused põhinevad
 proportsionaalsetel ja vähemalt sama lõpptähtajaga vahenditel, mis koosnevad
 kapitalist, sularahahoiustest ja laenulepingutest;
 (i)
 ta hoiustab vastavad sularahasaldod selleks ette
 nähtud kontodel keskpanga juures, kui see on praktiline ja kasutatav;
 (j)
 ta tagab, et ta saab kliendi teadliku nõusoleku
 korral uuesti kasutada tagatist, mille talle on andnud kohustusi mittetäitev
 klient.
 5.
 EBA töötab ESMAga ja EKPSi liikmetega
 konsulteerides välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et
 täpsustada järgmist:
 (a)
 lõike 3 punktis b osutatud krediidiriski
 positsiooni mõõtmise sagedus ja jälgimise raamistik ning riskijuhtimisvahendid,
 mida kasutatakse nendest riskipositsioonidest tulenevate riskide
 kontrollimiseks;
 (b)
 mis on lõike 3 punkti c kohaldamisel samaväärsed
 finantsvahendid;
 (c)
 sellise tagatise liik, mida saab käsitada omavat
 madalat krediidi-, likviidsus- ja tururiski lõike 3 punkti d kohaldamisel;
 (d)
 mis on lõike 3 punkti e ja lõike 4 punkti b
 kohaldamisel asjakohased väärtuskärped;
 (e)
 riskide kontsentreerumise piirmäärad lõike 3
 punktis e osutatud tagatiste väärtuse, lõike 3 punktis g osutatud krediidiriski
 positsioonide ja lõike 4 punktis e osutatud likviidsuse pakkujate puhul;
 (f)
 mis on lõike 3 punkti j kohaldamisel heidutav
 karistusmäär;
 (g)
 lõike 4 punktis b osutatud
 jälgimisraamistiku üksikasjad ning metoodika kasutada olevate likviidsete
 varade väärtuse arvutamiseks lõike 4 punkti b kohaldamisel ja lõike 4
 punktis c osutatud likviidsusvajaduste ja -riskide mõõtmiseks;
 (h)
 mis on lõike 4 punkti d kohaldamisel
 koheselt kasutatavad vahendid ning asjakohane riski- ja turuprofiil;
 (i)
 stressitestide sagedus, liik ja ajavahemik lõike 4
 punkti f kohaldamisel;
 (j)
 kriteeriumid selle hindamiseks, millal on
 praktiline ja võimalik hoiustada sularahasaldod keskpanga juures asuvatel
 kontodel lõike 4 punkti j kohaldamisel.
 EBA
 esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile
 hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.
 Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta
 vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL)
 nr 1093/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.
 Artikkel 58
 Järelevalve selliste krediidiasutuste üle, kes on määratud osutama
 panganduskõrvalteenuseid
 1.
 Direktiivis 2006/48/EÜ osutatud pädev asutus
 vastutab vastavalt kõnealuses direktiivis sätestatud tingimustele nendele
 krediidiasutustele tegevuslubade andmise ja järelevalve eest, kes on määratud
 osutama panganduskõrvalteenuseid, ning järelevalve eest seoses kõnealuste
 krediidiasutustepoolse käesoleva määruse artikli 57 lõigete 3 ja 4 järgimisega.
 2.
 Artiklis 9 osutatud pädev asutus, konsulteerides
 lõikes 1 osutatud pädeva asutusega, vaatab läbi ja hindab vähemalt kord aastas,
 kas määratud krediidiasutused järgivad artikli 57 lõikes 1 sätestatud
 nõudeid ning kas kõik vajalikud kokkulepped määratud krediidiasutuste ja CSD
 vahel võimaldavad neil täita käesolevas määruses sätestatud kohustusi.
 3.
 CSD peab tema korraldatava
 väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete kaitsmiseks tagama, et tal on määratava
 krediidiasutuse kaudu juurdepääs kogu käesoleva määruse kohaldamiseks
 vajalikule teabele ning ta teavitab määruse nõuete mis tahes rikkumistest
 lõikes 1 ja artiklis 9 osutatud pädevaid asutusi.
 4.
 ELis järjepideva, tõhusa ja tulemusliku järelevalve
 tagamiseks nende krediidiasutuste üle, kes on määratud osutama panganduskõrvalteenuseid,
 võib EBA anda ESMAga ja EKSPi liikmetega konsulteerides välja pädevatele
 asutustele suunatud suuniseid vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010
 artiklile 16.
 V jaotis
 Sanktsioonid
 Artikkel 59
 Halduskaristused ja -meetmed
 1.
 Liikmesriigid kehtestavad halduskaristusi ja
 -meetmeid käsitlevad eeskirjad, mida kohaldatakse artiklis 60 määratletud
 olukordades käesoleva määruse rikkumise eest vastutavate isikute suhtes, ning
 võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kõnealused sanktsioonid
 ja meetmed on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
 Liikmesriigid teevad esimeses lõigus osutatud
 eeskirjad komisjonile ja ESMA-le teatavaks hiljemalt 24 kuud pärast käesoleva
 määruse jõustumist. Nad teavitavad komisjoni ja ESMAt viivitamata eeskirjade
 mis tahes hilisematest muudatustest.
 2.
 Pädevad asutused peavad olema suutelised kohaldama
 halduskaristusi ja -meetmeid CSD-de, määratud krediidiasutuste, nende
 juhtorganite liikmete ja mis tahes muude isikute suhtes, kes tegelikult
 kontrollivad nende äritegevust, ning ka mis tahes muude juriidiliste või
 füüsiliste isikute suhtes, kes vastutavad rikkumise eest.
 3.
 Pädevad asutused teevad sanktsioonide kohaldamise
 volituste kasutamisel artiklis 60 määratletud asjaoludel tihedat koostööd,
 tagamaks, et halduskaristused ja -meetmed annaksid käesoleva määrusega soovitud
 tulemuse, ning kooskõlastavad oma tegevuse artikli 12 kohaselt, et vältida
 võimalikku dubleerimist ja kattumist halduskaristuste ja -meetmete kohaldamisel
 piiriüleste juhtumite korral.
 Artikkel 60
 Sanktsioonide kohaldamise volitused
 1.
 Käesolevat artiklit kohaldatakse käesoleva määruse
 järgmiste sätete suhtes:
 (a)
 Lisa A, B ja C jaos sätestatud teenuste osutamine,
 rikkudes artikleid 14, 23 ja 52;
 (b)
 artiklites 14 ja 52 nõutud tegevusloa saamine
 valeandmeid esitades või mõnel muul ebaseaduslikul viisil, nagu on sätestatud
 artikli 18 lõike 1 punktis b ja artikli 55 lõike 1 punktis b;
 (c)
 CSDd ei oma nõutud kapitali, rikkudes artikli 44
 lõiget 1;
 (d)
 CSDd ei järgi organisatsioonilisi nõudeid, rikkudes
 artikleid 24–28;
 (e)
 CSDd ei järgi äritegevuse eeskirju, rikkudes
 artikleid 29–32;
 (f)
 CSDd ei järgi nõudeid CSD teenuste kohta, rikkudes
 artikleid 34–38;
 (g)
 CSDd ei järgi usaldatavusnõudeid, rikkudes
 artikleid 40–44;
 (h)
 CSDd ei järgi nõudeid CSDde vaheliste ühenduste
 kohta, rikkudes artiklit 45;
 (i)
 kuritarvitav keeldumine CSDde poolt eri liiki
 juurdepääsu andmisest, rikkudes artikleid 47–51;
 (j)
 määratud krediidiasutused ei järgi konkreetseid
 krediidiriskidega seotud usaldatavusnõudeid, rikkudes artikli 57 lõiget 3;
 (k)
 määratud krediidiasutused ei järgi konkreetseid
 likviidsusriskidega seotud usaldatavusnõudeid, rikkudes artikli 57 lõiget 4.
 2.
 Ilma et see piiraks pädevate asutuste
 järelevalvevolitusi, on pädevad asutused lõikes 1 osutatud rikkumiste
 korral volitatud määrama kooskõlas siseriikliku õigusega vähemalt järgmised
 halduskaristused ja -meetmed:
 (a)
 avalik teadaanne, milles on märgitud rikkumise eest
 vastutav isik ja rikkumise laad;
 (b)
 korraldus, millega nõutakse, et rikkumise eest
 vastutav isik lõpetaks asjaomase tegevuse ja hoiduks seda kordamast;
 (c)
 artiklite 14 ja 52 alusel antud tegevuslubade
 kehtetuks tunnistamine vastavalt artiklitele 18 ja 55;
 (d)
 rikkumise eest vastutavate asutuste juhtorganite
 liikmete ametist vabastamine;
 (e)
 rahaline halduskaristus, mis vastab kuni
 kahekordsele kasule, mis on saadud sellise rikkumise tulemusel, kui kõnealust
 kasu on võimalik kindlaks määrata;
 (f)
 füüsilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni
 5 miljonit eurot või kuni 10 % kõnealuse isiku kogu aastasest
 sissetulekust eelmisel kalendriaastal;
 (g)
 juriidilise isiku puhul rahaline halduskaristus
 kuni 10 % kõnealuse isiku aastasest kogukäibest eelmisel majandusaastal;
 kui ettevõtja on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane aasta kogukäive
 selline aasta kogukäive, mis tuleneb grupi põhiemaettevõtja konsolideeritud aastaaruandest
 eelmisel majandusaastal.
 3.
 Pädevatel asutustel võib olla lisaks lõikes 2
 osutatud volitustele ka muid sanktsioonide kohaldamise volitusi ja nad võivad
 näha ette suuremad rahalised halduskaristused, kui kõnealuses lõikes sätestatud
 halduskaristused.
 4.
 Iga käesoleva määruse rikkumise eest määratud
 halduskaristus või -meede avaldatakse põhjendamatu viivituseta, esitades
 vähemalt rikkumise liigi ja laadi ning rikkumise eest vastutava isiku andmed,
 välja arvatud juhul, kui selline teabe avalikustamine ohustaks tõsiselt
 finantsturgude stabiilsust. Kui avaldamine põhjustaks asjaomastele isikutele
 ebaproportsionaalset kahju, avaldavad pädevad asutused meetmed ja karistused
 anonüümselt.
 Sanktsioonide
 avaldamine peab olema kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kehtestatud
 põhiõigustega, eelkõige õigusega era- ja perekonnaelu austamisele ning õigusega
 isikuandmete kaitsele.
 Artikkel 61
 Karistuste tõhus kohaldamine
 1.
 Halduskaristuste ja -meetmete liigi ja suuruse
 kindlaksmääramisel võtavad pädevad asutused arvesse järgmisi kriteeriume:
 (a)
 rikkumise raskus ja kestus;
 (b)
 vastutava isiku vastutuse ulatus;
 (c)
 vastutava isiku suurus ja finantsseisund, mida
 näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku
 aastasissetulek;
 (d)
 rikkumise tulemusena vastutava isiku poolt teenitud
 kasumi, välditud kahju või kolmandale isikule tekitatud kahju olulisus, kui
 neid saab kindlaks määrata;
 (e)
 vastutava isiku ja pädeva asutuse koostöö tase,
 ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või välditud
 kahju tagastamist;
 (f)
 vastutava isiku varasemad rikkumised.
 2.
 Pädevad asutused võivad arvesse võtta lisategureid,
 kui need tegurid on sätestatud siseriiklikus õiguses.
 Artikkel 62
 Rikkumistest teatamine
 1.
 Liikmesriigid kehtestavad tõhusad mehhanismid, et
 soodustada pädevate asutuste teavitamist käesoleva määruse rikkumistest.
 2.
 Lõikes 1 osutatud mehhanismid hõlmavad vähemalt
 järgmist:
 (a)
 konkreetsed menetlused rikkumisteadete vastuvõtmise
 ja uurimise kohta;
 (b)
 võimalikest või tegelikest rikkumistest teatavate
 isikute asjakohane kaitse;
 (c)
 isikuandmete kaitse, mis kehtib nii võimalikust või
 tegelikust rikkumisest teatanud isikute kui ka süüdistatava isiku suhtes,
 kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega;
 (d)
 asjakohane menetlus tagamaks süüdistatava isiku
 õigus kaitsele ja ärakuulamisele enne teda käsitleva lõpliku otsuse
 vastuvõtmist ja õigus tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus mis tahes otsuse või
 meetme puhul, mis käsitleb kõnealust isikut.
 VI jaotis
 Delegeeritud õigusaktid, üleminekusätted, direktiivi 98/26/EÜ muutmine ja
 lõppsätted
 Artikkel 63
 Volituste delegeerimine
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt
 artiklile 64 seoses artikli 2 lõikega 2, artikli 22 lõikega 6,
 artikli 23 lõikega 1, artikli 23 lõikega 4, artikli 30 lõikega 1, artikli 30
 lõikega 3, artikli 37 lõikega 1, artikli 50 lõigetega 1, 2 ja 3 ning artikli 51
 lõigetega 2 ja 3.
 Artikkel 64
 Delegeeritud volituste rakendamine
 1.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
 õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2.
 Artiklis 63 osutatud delegeeritud volitused
 antakse määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
 3.
 Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 63
 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
 lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub
 järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või
 otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud
 delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4.
 Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
 võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 5.
 Artikli 63 alusel vastu võetud delegeeritud
 õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe
 kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja
 nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja
 nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita
 vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda
 tähtaega kahe kuu võrra.
 Artikkel 65
 Rakendamisvolitused
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu rakendusaktid vastavalt
 artikli 23 lõikele 6 ja artikli 52 lõike 2 kolmandale lõigule. Need
 rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 66 lõikes 2 osutatud
 kontrollimenetlusega.
 Artikkel 66
 Komiteemenetlus
 1.
 Komisjoni abistab komisjoni otsusega 2001/528/EÜ[25] loodud Euroopa
 väärtpaberikomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
 tähenduses.
 2.
 Määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5
 kohaldatakse, kui komisjon kasutab käesoleva määrusega antud
 rakendamisvolitusi.
 Artikkel 67
 Üleminekusätted
 1.
 Asutused, kellest on ESMA-le teatatud CSDna artikli
 19 lõikes 4 sätestatud tingimuste alusel, taotlevad kahe aasta jooksul alates
 käesoleva määruse jõustumisest kõiki tegevuslube, mida on vaja käesoleva
 määruse kohaldamiseks.
 2.
 Kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse
 jõustumisest taotleb kolmandas riigis registreeritud CSD tegevusluba kas selle
 liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus CSD osutab teenuseid, kui ta kavatseb
 osutada oma teenuseid artikli 14 alusel, või tunnustamist ESMA poolt, kui ta
 kavatseb osutada oma teenuseid artikli 23 alusel.
 3.
 Kui kolmandas riigis registreeritud CSD osutab juba
 käesoleva määruse jõustumise kuupäeval teenuseid liikmesriigis vastavalt
 asjaomase liikmesriigi siseriiklikule õigusele, lubatakse kõnealusel CSD-l
 jätkata teenuste osutamist seni, kuni on antud artiklis 14 osutatud tegevusluba
 või artiklis 23 osutatud tunnustamine või kuni nende andmine on tagasi lükatud.
 4.
 Kolmandas riigis registreeritud CSD ja
 liikmesriikides tegevusloa saanud CSDde vahelisi ühendusi aktsepteeritakse
 ajani, kuni on antud artiklis 14 osutatud tegevusluba või artiklis 23 osutatud
 tunnustamine või kuni nende andmine on tagasi lükatud..
 Artikkel 68
 Direktiivi 98/26/EÜ muutmine
 1.
 Direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punkti a esimese
 lõigu kolmas taane asendatakse järgmisega:
 „- mille on süsteemiks määranud ja sellest
 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele teatanud pärast süsteemi eeskirjade
 asjakohasuses veendumist see liikmesriik, kelle õigust kohaldatakse, ilma et
 see piiraks muude, siseriiklikes õigusaktides sätestatud rangemate
 üldkohaldatavate tingimuste kohaldamist.”
 2.
 Hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse
 jõustumist võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad ning teatavad komisjonile
 lõike 1 sätete järgmiseks vajalikud meetmed.
 Artikkel 69
 Aruandlus ja läbivaatamine
 1.
 ESMA esitab koostöös EBA ning artiklites 9 ja 11
 osutatud asutustega komisjonile iga-aastased aruanded, milles esitatakse
 suundumuste, võimalike riskide ja haavatavuste hinnang ning vajaduse korral
 ennetus- või parandusmeetmete soovitused käesoleva määrusega hõlmatud teenuste
 turgude jaoks. Selline aruanne sisaldab vähemalt järgmist:
 (a)
 hinnang arvelduse tõhususele riigisiseste ja
 piiriüleste toimingute puhul iga liikmesriigi lõikes, võttes aluseks arvelduse
 ebaõnnestumiste arvu ja mahu, artikli 7 lõikes 4 osutatud karistuste suuruse,
 artikli 7 lõikes 4 osutatud sisseostutehingute arvu ja mahu ning mis tahes muud
 asjaomased kriteeriumid;
 (b)
 hinnang, milles mõõdetakse arveldusi, mis toimuvad
 väljaspool CSDde korraldatavaid väärtpaberiarveldussüsteeme, võttes aluseks
 tehingute arvu ja mahu ning mis tahes muud asjaomased kriteeriumid;
 (c)
 hinnang käesoleva määrusega hõlmatud teenuste
 piiriülesele osutamisele, võttes aluseks CSDde vaheliste ühenduste arvu ja
 liigi, CSDde korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide välismaiste liikmete
 arvu, selliseid liikmeid hõlmavate tehingute arvu ja mahu, nende välismaiste
 emitentide arvu, kes registreerivad oma väärtpaberid CSDs vastavalt artiklile
 47, ning mis tahes muud kriteeriumid.
 2.
 Lõikes 1 osutatud aruanded, mis hõlmavad
 kalendriaastat, edastatakse komisjonile enne järgneva kalendriaasta
 30. aprilli.
 Artikkel 70
 Jõustumine
 ja kohaldamine
 1.
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast
 selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 2.
 Artiklit 5 kohaldatakse alates
 1. jaanuarist 2015.
 3.
 Artikli 3 lõiget 1 kohaldatakse alates
 1. jaanuarist 2020.
 Käesolev
 määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel, 7.3.2012
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 LISA
 Teenuste
 nimekiri
 A jagu
 Väärtpaberite keskdepositooriumide põhiteenused
 1.
 Esmane väärtpaberite registreerimine registreeritud
 väärtpaberite süsteemis („notariteenus”).
 2.
 Väärtpaberikontode hoidmine kõige kõrgemal tasandil
 („keskne hoidmisteenus”).
 3.
 Väärtpaberiarveldussüsteemi korraldamine
 („arveldusteenus”).
 B jagu
 Väärtpaberite keskdepositooriumide osutatavad pangandusvaldkonda mittekuuluvad
 kõrvalteenused
 CSDde osutatavad teenused, mis aitavad parandada väärtpaberiturgude
 turvalisust, tõhusust ja läbipaistvust, sealhulgas järgmised teenused.
 1.
 Arveldusteenusega seotud teenused, näiteks:
 (a)
 väärtpaberite laenuks andmise mehhanismi
 korraldamine, tegutsedes agendina väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete hulgas;
 (b)
 tagatise haldamise teenuste osutamine
 väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete agendina;
 (c)
 arvelduse sobitamine, korralduste marsruutimine,
 kauplemise kinnitamine, tehingu kinnitamine.
 2.
 Notariteenuste ja kesksete hoidmisteenustega seotud
 teenused, näiteks:
 (a)
 aktsionäride registritega seotud teenused;
 (b)
 korporatiivsete sündmuste korraldamise algatamine,
 sealhulgas maksu-, üldkoosolekute ja teabeteenused;
 (c)
 uue emissiooni teenused, sealhulgas ISIN koodide ja
 sarnaste koodide jaotamine ja haldamine;
 (d)
 korralduste marsruutimine ja töötlemine, tasude
 sissenõudmine ja töötlemine ning seotud aruandlus.
 3.
 Väärtpaberikontode hoidmine seoses arveldusteenuse,
 tagatise haldamise ja muude kõrvalteenustega.
 4.
 Mis tahes muud teenused, näiteks:
 (a)
 üldiste tagatise haldamise teenuste osutamine
 agendina;
 (b)
 nõutava aruandluse esitamine;
 (c)
 andmete ja statistika esitamine
 turu-/statistikaametitele;
 (d)
 infotehnoloogiateenuste osutamine.
 C jagu
 Panganduskõrvalteenused
 5.
 Väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetele
 arveldusteenusega seotud pangandusteenuste osutamine, näiteks:
 (a)
 sularahakontode pakkumine;
 (b)
 sularahahoiuste vastuvõtmine;
 (c)
 rahalise krediteerimise pakkumine;
 (d)
 väärtpaberite laenuks andmine.
 6.
 Pangandusteenused, mis on seotud muude A ja B jaos
 loetletud põhi- ja kõrvalteenustega, näiteks:
 (a)
 sularahakontode pakkumine väärtpaberikontode
 omanikele arvelduseks ja neilt sularahahoiuste vastuvõtmiseks;
 (b)
 väärtpaberikontode omanikele väärtpaberite laenuks
 andmine;
 (c)
 pangandusteenused, mis hõlbustavad korporatiivsete
 sündmuste korraldamist, näiteks:
 –
 i) väärtpaberitest tulenevate maksete
 eelrahastamine;
 –
 ii) maksu tagasinõudmiste
 eelrahastamine.
 LISA
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 struktuurile
 1.3. Ettepaneku/algatuse
 liik
 1.4. Eesmärgid
 1.5. Ettepaneku/algatuse
 põhjendus
 1.6. Meetme
 kestus ja finantsmõju
 1.7. Ettenähtud
 eelarve täitmise viisid
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve
 ja aruandluse eeskirjad
 2.2. Haldus-
 ja kontrollisüsteemid
 2.3. Pettuse
 ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
 FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2. Hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 tegevusassigneeringutele
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.4. Kooskõla kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5. Kolmandate isikute
 rahaline osalus
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 FINANTSSELGITUS
 1.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.
 Ettepaneku/algatuse nimetus
 Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja
 väärtpaberite keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega muudetakse
 direktiivi 98/26/EÜ
 1.2.
 Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
 tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[26]) struktuurile
 Siseturg
 – Finantsturud
 1.3.
 Ettepaneku/algatuse liik
 ý Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[27]
 ̈ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
 meetme pikendamist
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4.
 Eesmärgid
 1.4.1.
 Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
 mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Suurendada
 finantsturgude turvalisust ja tõhusust; tugevdada finantsteenuste siseturgu.
 1.4.2.
 Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
 tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Erieesmärgid Eeltoodud üldeesmärke silmas pidades püütakse saavutada järgmisi erieesmärke: · suurendada piiriülese arvelduse turvalisust; · suurendada piiriülese arvelduse tõhusust; · tagada võrdsed tingimused CSD teenuste jaoks.
 1.4.3.
 Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju kasusaajatele/sihtrühmale.
 Ettepaneku eesmärk on: · suurendada arvelduse turvalisust ja tõhusust, ühtlustades selleks arveldusperioodid ja tagades, et valdav enamus vabalt võõrandatavatest väärtpaberitest emiteeritakse registrikande vormis; · parandada arvelduskorda, luues asjakohase ja ühtlustatud raamistiku, et ennetada ja tegeleda arvelduse ebaõnnestumistega; · reguleerida asjakohaselt kõik ELis tegutsevad CSDd; · tagada CSDdele esitatavate nõuete järjepidevus ning riiklike reguleerivate asutuste poolse järelevalve koordineerimine; · vähendada investorite jaoks piiriülese arvelduse kulusid; · pakkuda emitentidele ja investoritele suuremat valikut, suurendades CSDdele juurdepääsu; · luua võrdsemad konkurentsitingimused CSD teenuste puhul, millega tõenäoliselt kaasnevad emitentide ja investorite jaoks CSD teenuste parem kvaliteet ja madalamad tasud.
 1.4.4.
 Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste
 näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 · Aruanne, milles hinnatakse arvelduse tõhusust ELi iga turu puhul. Näitajate hulka võiks kuuluda arvelduste ebaõnnestumiste arv ja maht (eraldi riigisiseste ja piiriüleste tehingute puhul), CSD karistuste maht, sisseostuprotseduuride arv ning juhtude arv, mil liikmelisus on peatatud arvelduse süsteemsete ebaõnnestumiste tõttu. · Aruanne, milles mõõdetakse turuosaliste esitatud kaebuste mahtu, et hinnata, kas arveldusperioodide ühtlustamisega on kaasnenud korporatiivsete sündmuste suurem tõhusus. · Aruanne, milles mõõdetakse kontohaldurite poolt arvelduse teostamist siseselt, väljaspool CSDde poolt korraldatavaid väärtpaberiarveldussüsteeme. See teave on oluline süsteemse riski seisukohast ning selleks, et hinnata ELi sekkumise vajadust. · Aruanne, milles hinnatakse, kas piiriülene tegevus suureneb. Näitajate hulka võiks kuuluda CSD vaheliste ühenduste arv, CSDde välismaiste liikmete arv, välismaiste osalejate tehingute maht ning välismaistele CSDdele juurdepääsetavate emitentide arv. · Aruanne, milles analüüsitakse peamiste CSD teenuste (näiteks arveldus ja hoidmine) hindasid ELis piiriüleste ja riigisiseste tehingute puhul. · CSDde, emitentide ja muude turuinfrastruktuuride uuring, et hinnata, mil määral on võetud meetmete tulemusena kõrvaldatud juurdepääsutakistused või kas (praktilised või juriidilised) takistused siiski püsivad.
 1.5.
 Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1.
 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
 vajadused
 Määruse kohaldamise tulemusena leiaks liikmesriikides aset järgmine: · arveldusperioodid oleksid ühtlustatud; · enamik vabalt võõrandatavatest väärtpaberitest emiteeritaks registrikande vormis; · arveldusdistsipliin oleks paranenud tänu sellise asjakohase ja ühtlustatud raamistiku loomisele, millega ennetatakse ja tegeletakse arvelduse ebaõnnestumistega; · kõik ELis tegutsevad CSDd oleksid asjakohaselt reguleeritud samade nõuete alusel; · CSDdele tegevuslubade andmine ja CSDde järelevalve oleks ühtlustatud ning kooskõlastamine riiklike reguleerivate asutuste vahel oleks parem; · juurdepääs CSDdele (emitentide, muude CSDde ja muude turuinfrastruktuuride poolt) ja CSDdel (teistele CSDdele ja muudele turuinfrastruktuuridele) oleks parem ning juurdepääsutingimused oleksid ühtlustatud.
 1.5.2.
 Euroopa Liidu meetme lisandväärtus
 · Finantsturud on oma olemuselt piiriülesed ja muutuvad üha rohkem selliseks. CSD teenuste ja eelkõige arvelduse puhul ELis kindlaks tehtud probleemide laad on peamiselt seotud piiriüleste tehingutega. Seepärast oleks üksikute liikmesriikide poolt iseseisvalt ja koordineerimatult rakendatud meetmete tulemuslikkus piiriüleses kontekstis tõenäoliselt väga madal. · CSDde süsteemne olemus ja nende suurenev vastastikune seos Euroopas eeldab koordineeritud meetmeid. · Seotud aspektid on hõlmatud acquis communautaire’iga, eelkõige finantstagatiskokkulepete direktiivi, arvelduse lõplikkuse direktiivi, finantsinstrumentide turge käsitleva direktiivi (MiFID), kapitalinõuete direktiivi ning kavandatava väärtpaberiõiguse direktiiviga. Iga uus ettepanek tuleks täiuslikult siduda kõnealuste ELi meetmetega. Seda saab kõige paremini saavutada, tehes seda ühiselt.
 1.5.3.
 Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 CSDd
 on olulised asutused finantsturgude jaoks, sest nad tagavad väärtpaberite
 registreerimise ja turvalise hoidmise ning korraldavad süsteeme, millega
 tagatakse väärtpaberitehingute arveldus, ehk väärtpaberite tulemuslik
 loovutamine raha vastu. Seega on need kauplemiskohtade, kesksete vastaspoolte
 ja kauplemisteabehoidlate kõrval olulised finantsturu infrastruktuurid.
 Kauplemiskohad on reguleeritud finantsinstrumentide turge käsitleva
 direktiiviga (MiFID) ning keskseid vastaspooli ja kauplemishoidlaid hakatakse
 reguleerima ELi tasandil, kui Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad heaks
 määruse ettepaneku tuletisinstrumentide tehingute, kesksete vastaspoolte ja
 kauplemisteabehoidlate kohta ning kui see jõustub. Finantsinstrumentide turge
 käsitlevat direktiivi on kohaldatud alates 2007. aasta novembrist ning
 tänu sellele on suurenenud konkurents finantsinstrumentidega kauplemise kohtade
 vahel ning investoritel on suurem valik teenuse osutajate ja kättesaadavate
 finantsinstrumentide puhul.
 1.5.4.
 Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
 meetmetega
 Teatavad
 küsimused on kehtivate ELi õigusaktidega juba hõlmatud. Näiteks
 väärtpaberiarveldussüsteemid on juba määratletud direktiivis 98/26/EÜ arvelduse
 lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides[28] ning direktiiviga 2004/39/EÜ
 (MiFID) on kehtestatud teatavad eeskirjad turuosaliste juurdepääsu kohta nende
 valitud väärtpaberiarveldussüsteemidele. Muud küsimused sisalduvad komisjoni
 ettepanekutes. Näiteks komisjoni ettepanekus lühikeseks müügi ja krediidiriski
 vahetustehingu teatavate aspektide kohta käsitletakse ka teatavat liiki
 finantsinstrumentide arveldusdistsipliini ning komisjoni ettepanekuga
 tuletisinstrumentide tehingute, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate
 kohta kehtestatakse eeskirjad kliiringu kohta, mis on arveldusega tihedalt
 seotud protsess. Kavandatud määrus on kooskõlas Euroopa Liidu kõnealuste
 tekstidega.
 1.6.
 Meetme kestus ja finantsmõju
 ̈ Piiratud kestusega
 ettepanek/algatus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
 –
 ̈ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
 ý Piiramatu kestusega
 ettepanek/algatus
 –
 rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
 2013–2015,
 –
 millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7.
 Ettenähtud eelarve täitmise viisid[29]
 ̈ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
 ̈ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –
 ̈ rakendusametitele
 –
 ý ühenduste asutatud asutustele[30]
 –
 ̈ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
 osutavatele asutustele
 –
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
 Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
 alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
 ̈ Eelarve täitmine
 koostöös liikmesriikidega
 ̈ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
 ̈ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
 Mitme eelarve täitmise
 viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
 Märkused
 -
 2.
 HALDUSMEETMED
 2.1.
 Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 Täpsustage sagedus ja
 tingimused
 Euroopa
 Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) loomist käsitleva määruse eelnõu artikliga 81
 on ette nähtud ESMA tegevuse tulemusena saadud kogemuste hindamine kolme aasta
 jooksul alates tema tegevuse algusest. Sel eesmärgil koostab komisjon
 üldaruande, mis edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 2.2.
 Haldus- ja kontrollisüsteemid
 2.2.1.
 Tuvastatud ohud
 Seoses ELi finantsjärelevalvesüsteemi reformimise ettepanekuga on koostatud mõjuhinnang, mis on lisatud Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loomise määruste eelnõudele. ESMA-le praeguse ettepanekuga ettenähtud lisavahendeid on vaja, et ESMA saaks rakendada oma volitusi ja täita järgmisi ülesandeid: · ühtlustatud ja parema arveldusdistsipliini tagamine, tagades arvelduse ebaõnnestumiste jälgimise ja aruandluse järjepidevuse ning koostades standardeid meetmete kohta, et ennetada arvelduse ebaõnnestumisi ja tegeleda nendega; · CSDde suhtes kohaldatavate eeskirjade ühtlustamise ja koordineerimise tagamine, koostades standardeid; · riiklike regulatiivsete volituste järjepideva kohaldamise tugevdamine ja tagamine, andes suuniseid ametiasutustevahelise koostöö kohta ja koostades standardeid, milles täpsustatakse tegevusloa taotluse sisu ning teave, mida tuleb pädevatele asutustele esitada ning ametiasutuste vahel vahetada järelevalve eesmärgil; · tingimuste kooskõlastamise ja ühtlustamise tagamine kolmanda riigi ettevõtjatele antud juurdepääsu puhul; · eeskirjade ühtlustamise ja kooskõlastamise tagamine seoses liikmete, emitentide ja teiste CSDde juurdepääsuga CSDdele ning CSDde ja muude turuinfrastruktuuride vahel. Nende vahendite puudumise korral ei suudaks ESMA oma rolli õigeaegselt ja tõhusalt täita.
 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)
 ESMA
 määruses sätestatud haldus- ja kontrollisüsteeme kohaldatakse ka ESMA
 käesolevast ettepanekust tuleneva rolli suhtes.
 ESMA
 tegevuse hindamise lõplike näitajate kohta teeb otsuse komisjon esimese
 ettenähtud hindamise ajal. Lõpphindamisel on kvantitatiivsed näitajad sama
 olulised kui konsultatsioonide käigus kogutud kvalitatiivsed tõendid. Hindamist
 korratakse iga kolme aasta järel.
 2.3.
 Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Pettuste,
 korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse
 ESMA suhtes piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta
 määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste
 kohta.
 ESMA
 ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni
 vahelise 25. mai 1999. aasta kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti
 (OLAF) sisejuurdluste kohta ning võtab viivitamata vastu asjakohased sätted,
 mida kohaldatakse ESMA kõigi töötajate suhtes.
 Rahastamisotsustes
 ning nendest tulenevates lepingutes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt,
 et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teha ESMA-poolsest
 rahastamisest kasu saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate
 juures kohapealseid kontrolle.
 3.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja
 eelarveread, millele mõju avaldub
 · Olemasolevad eelarveread
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
 iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus........................................] || Liigendatud/ liigendamata ([31]) || EFTA[32] riigid || Kandidaatriigid[33] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 || 12.0404.01 [ESMA – Toetus jaotistele 1 ja 2 (personali- ja halduskulud)] || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI
 · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
 iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 -
 3.2.
 Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1.
 Üldine hinnanguline mõju kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1A || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat || || || Aasta 2013[34] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || || || KOKKU
  Tegevusassigneeringud || || || || || || || ||
 12.0404.01 || Kulukohustused || (1) || 0,385 || 0,354 || 0,354 || || || || || 1,093
 Maksed || (2) || 0,385 || 0,354 || 0,354 || || || || || 1,093
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[35] || || || || || || || ||
 Eelarverida nr || || (3) || || || || || || || ||
 Siseturu ja teenuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,385 || 0,354 || 0,354 || || || || || 1,093
 Maksed || =2+2a+3 || 0,385 || 0,354 || 0,354 || || || || || 1,093
  Tegevusassigneeringud kokku || Kulukohustused || (4) || 0,385 || 0,354 || 0,354 || || || || || 1,093
 Maksed || (5) || 0,385 || 0,354 || 0,354 || || || || || 1,093
  Eriprogrammide vahenditest haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,385 || 0,354 || 0,354 || || || || || 1,093
 Maksed || =5+ 6 || 0,385 || 0,354 || 0,354 || || || || || 1,093
 Märkused:
 Eespool osutatud tegevusassigneeringud on seotud
 ettepaneku alusel ESMA-le antud konkreetsete ülesannetega.
 1) Arveldusdistsipliiniga seotud ülesanded (2
 regulatiivset standardit, ühed suunised ja hoidlaga seotud ülesanded)
 Nende meetmete eesmärk on kehtestada järjepidev
 arvelduse ebaõnnestumiste jälgimine ja aruandlus ning vähendada arvelduse
 ebaõnnestumisi, võttes selleks rangeid ennetavaid ja karistavaid meetmeid.
 ESMA koostab kaks regulatiivset tehnilist
 standardit meetmete kohta arvelduse ebaõnnestumiste ennetamiseks,
 kontrollivahendid tõenäoliste ebaõnnestumiste kindlakstegemiseks, meetmed
 ebaõnnestumistega tegelemiseks ning ebaõnnestumise jälgimise ja aruandluse
 süsteemi üksikasjad.
 ESMA peab ka välja andma suunised ametiasutustele,
 et tagada arvelduse ebaõnnestumiste ennetamiseks ja nendega tegelemiseks meetmete
 järjepidev, tõhus ja tulemuslik jõustamine.
 ESMA saab pädevatelt asutustelt ka asjakohased
 andmed arvelduse ebaõnnestumiste kohta.
 2) CSDdele tegevuslubade andmise ja
 järelevalvega seotud ülesanded (3 regulatiivset standardit, 4 rakenduslikku
 standardit, ühed suunised, hoidlaga seotud ja alalised ülesanded)
 Nende meetmete eesmärk on kehtestada järjepidev
 tegevuslubade andmise ja järelevalve raamistik CSDdele ning suurendada
 ametiasutuste vahelist koostööd. See peaks muu hulgas vähendama regulatiivset
 koormust piiriüleselt tegutsevate CSDde jaoks.
 ESMA-l tuleb koostada kolm regulatiivset tehnilist
 standardit ja neli rakenduslikku tehnilist standardit tegevusloa taotluse sisu
 kohta, selle kohta, millist teavet CSDd esitavad pädevatele asutustele ja millist
 teavet ametiasutused omavahel vahetavad järelevalve eesmärgil ning
 päritoluriigi ja vastuvõtva riigi ametiasutuste vahelise koostöö kohta.
 ESMA-l tuleb koostada suunised, et tagada
 ametiasutuste vahel järjepidev, tõhus ja tulemuslik koostöö eri hindamiste
 käigus, mis on vajalikud määruse kohaldamiseks.
 ESMA peab pidama üksikasjalikku registrit CSD
 tegevuste kohta ELis, mis sisaldab sealhulgas tegevusloa saanud CSDde ja CSDde
 poolt korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide nimesid, osutatud teenuseid,
 vastutavaid ametiasutusi, kolmandate riikide CSDsid jne.
 ESMA-l on oluline roll seoses ELi väliste CSDdega,
 kes kavatsevad ELis luua filiaali või osutada teenuseid ilma ELis filiaali
 loomata või kavatsevad luua ühenduse ELis asuva CSDga. Eelkõige tuleb ESMA-l
 hinnata, kas selliste CSDde suhtes kohaldatakse nende päritoluriikides
 tulemuslikku tegevuslubade andmist ja järelevalvet ning tuleb sõlmida
 asjaomastes riikides pädevate asutustega koostöölepingud.
 ESMA-l on ka mitu muud alalist ülesannet,
 sealhulgas sekkuda juhul, kui päritoluriigi ja vastuvõtva riigi ametiasutuste
 vahel on erimeeldusi, ning teda tuleb teavitada eriolukordade korral.
 3) CSDdele esitatavate nõuetega seotud
 ülesanded (8 regulatiivset standardit, 2 rakenduslikku standardit, ühed suunised
 ja alalised ülesanded)
 Nende meetmete eesmärk on kehtestada CSD-le
 järjepidevad nõuded organisatsiooniliste ja äriühingu üldjuhtimise küsimuste,
 äritegevuse, teenuste ja usaldatavusnõuete raamistiku kohta. Sellega peaks
 loodama CSD teenustele turvalisem keskkond ning taas vähendatama piiriüleselt
 tegutsevate CSDde regulatiivset koormust.
 ESMA-l tuleb koostada kaheksa regulatiivset
 tehnilist standardit ja kaks rakenduslikku tehnilist standardit, et täpsustada
 mitme CSDsid reguleeriva nõude teatavad üksikasjad, nimelt organisatsioonilised
 küsimused, andmete säilitamine, liikmete juurdepääs, väärtpaberikontode
 võrdlemine, väärtpaberikontode lahus hoidmine, arvelduse lõplikkus,
 operatsiooniriski maandamine, kapitalinõuded ja CSD ühendused.
 ESMA-l tuleb välja anda suunised ka CSDde
 eeskirjade ja protseduuride kohta liikmepoolse kohustuste täitmatajätmise
 juhtimise jaoks.
 ESMA-l on ka alalised ülesanded tulenevalt tema
 volitustest sekkuda juhul, kui ametiasutuste vahel on erimeelsused seoses
 liikmete juurdepääsuga CSDdele.
 4) Juurdepääsunõuetega seotud ülesanded (3
 rakenduslikku standardit, alalised ülesanded)
 Nende meetmete eesmärk on suurendada tõhusust,
 lubades emitentidel ja investoritel juurdepääsu nende valitud CSD-le.
 ESMA-l tuleb koostada kolm rakenduslikku tehnilist
 standardit menetluse kohta, mis reguleerib emitentide juurdepääsu CSDdele,
 CSDde vahelist juurdepääsu ning CSDde ja muude turuinfrastruktuuride vahelist
 juurdepääsu.
 ESMA-l on ka alalised ülesanded tulenevalt tema
 volitustest sekkuda juhul, kui ametiasutuste vahel on erimeelsused seoses
 juurdepääsuga.
 5) Ettepaneku jälgimise ja hindamisega seotud
 ülesanded (2 aastaaruannet)
 ESMA-l on vaja koostada kaks aastaaruannet; üks,
 milles hinnatakse arvelduse tõhusust iga ELi turu puhul, võttes aluseks turuosaliste
 esitatud standardaruanded arvelduse ebaõnnestumiste kohta, ning teine, milles
 hinnatakse, kas piiriülene tegevus suureneb, võttes alused ESMA registrisse
 kantud andmed.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || || || KOKKU
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0 || 0 || 0 || || || || ||
  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || || || || ||
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0 || 0 || 0 || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 || 0 || 0 || || || || ||
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta 2013[36] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || || || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,385 || 0,354 || 0,354 || || || || || 1,093
 Maksed || 0,385 || 0,354 || 0,354 || || || || || 1,093
 3.2.2.
 Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –
 ý Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
 toimub järgmiselt:
 Ettepaneku erieesmärgid on sätestatud punktis
 1.4.2. Need eesmärgid saavutatakse kavandatud õigusaktide, mida rakendatakse
 riiklikul tasandil, ja ESMA kaasamise abil. Kuigi igale tegevuseesmärgile ei
 ole võimalik lisada konkreetset arvulist tulemit, on punktis 3.2.1
 üksikasjalikult kirjeldatud ESMA rolli ja tema panust ettepaneku eesmärkide
 saavutamisel.
 3.2.3.
 Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 3.2.3.1.
 Ülevaade
 –
 ý Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
 järgmiselt:
 3.2.3.2.
 Hinnanguline
 personalivajadus
 –
 ý Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Märkus:
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat ei vaja
 käesoleva ettepaneku põhjal täiendavat personali ega haldusressursse.
 Jätkatakse direktiivi 1997/9/EÜ järgimiseks praegu kasutatavate ressursside
 kasutamist.
 3.2.4.
 Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –
 ̈ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga
 –
 ý Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
 asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
 Ettepanekuga nähakse ESMA-le ette lisaülesanded. See
 eeldab lisavahendeid eelarverealt 12.0404.
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
 kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[37].
 3.2.5.
 Kolmandate isikute rahaline osalus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
 –
 ý Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
 järgmine:
 assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
 koma)
 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || || || Kokku
 Liikmesriigid ELi liikmesriikide järelevalveasutuste kaudu * || 0,577 || 0,531 || 0,531 || || || || || 1,639
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 0,577 || 0,531 || 0,531 || || || || || 1,639
 * Hinnang põhineb
 ESMA määruses sätestatud kehtival rahastamismehhanismil (liikmesriigid 60 % ja
 EL 40 %).
 3.3.
 Hinnanguline mõju tuludele
 –
 ý Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
 –
 ̈ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju.
 –
 ̈ omavahenditele
 –
 ̈ mitmesugustele tuludele
 Lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
 (Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite
 keskdepositooriumide (CSDd) kohta, ning millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ)
 ettepaneku finantsselgitusele
 ESMA teostatavate ülesannetega seotud
 personalikulusid (jaotis 1) on hinnatud kooskõlas kulude klassifikatsiooniga
 komisjonile esitatud ESMA 2012. aasta eelarveprojektis.
 Komisjoni ettepanek sisaldab sätteid, mille
 kohaselt peab ESMA töötama välja 13 regulatiivset tehnilist standardit ja 9
 rakenduslikku tehnilist standardit, millega peaks tagatama äärmiselt tehniliste
 sätete ühtne kohaldamine kogu ELis. Lisaks tuleb ESMA-l töötada välja kolmed suunised,
 peamiselt tagamaks tõhus ja tulemuslik koostöö ametiasutuste vahel, ja kaks
 aastaaruannet, et jälgida ja hinnata määruse tulemuslikkust ning pidada CSDde
 registrit ning täita mitut muud alalist ülesannet.
 Ajastuse puhul on eeldatud, et määrus jõustub
 2013. aasta alguses ning seepärast on vaja ESMA-le täiendavaid vahendeid
 alates 2013. aastast. Täiendavaid töötajaid on kalkuleeritud ainult ESMA
 koostatavate tehniliste standardite, suuniste ja aruannete jaoks. Eeldatakse,
 et ESMA saab olemasolevate töötajatega täita oma muud alalised ülesanded, nagu
 seoses ELi väliste CSDde tunnustamise ning vahendusmenetlusega ametiasutuste
 vahel. Ametikohtade laadi puhul eeldab uute tehniliste standardite edukas ja
 õigel ajal valmimine eelkõige täiendavaid poliitika-, õigus- ja mõju hindamise
 ametnikke.
 Selleks et hinnata mõju täistööajale taandatud
 töötajate arvule, mis tuleneb vajadusest töötada välja tehnilised standardid,
 suunised ja aruanded, kohaldati järgmisi oletusi:
 · üks poliitikaametnik koostab aastas keskmiselt viis tehnilist
 standardit ning sama poliitikaametnik saab koostada ka seonduvad suunised või
 aruanded. See tähendab, et vaja on nelja poliitikaametnikku;
 · eespool osutatud tehniliste standardite jaoks on vaja ühte mõju
 hindamise ametnikku;
 · eespool osutatud tehniliste standardite ja suuniste jaoks on vaja ühte
 õigusametnikku.
 Seega on alates 2013. aastast vaja
 täiendavalt kuut täistööajale taandatud töötajat.
 Oletati, et seda suurendatud täistööajale
 taandatud töötajate arvu on vaja ka 2014. ja 2015. aastal, sest
 tõenäoliselt standardid valmivad lõplikult alles 2014. aastal ning
 2015. aastal võib olla vaja neid muuta.
 Muud eeldused:
 · võttes aluseks täistööajale taandatud töötajate arvu 2012. aasta
 eelarve projektis, eeldatakse, et kuuest täistööajale taandatud lisatöötajast
 neli on ajutised töötajad (74 %), üks on riikide lähetatud ekspert
 (16 %) ning üks on lepinguline töötaja (10 %);
 · eri kategooria töötajate keskmised aastased palgakulud põhinevad
 eelarve peadirektoraadi suunistel;
 · Pariisis kohaldatav palgakoefitsient on 1,27;
 · koolituskulud on ühe täistööajale taandatud töötaja kohta eeldatavasti
 1 000 eurot aastas;
 · lähetuskulud on 10 000 eurot, võttes aluseks 2012. aasta
 lähetuste eelarve projekti töötajate arvu kohta;
 · töölevõtmisega seotud kulud (reis, hotell, arstlik läbivaatus,
 sisseseadmis- ja muud toetused, kolimiskulud jne) on 12 700 eurot, võttes
 aluseks 2012. aasta eelarve projekti töölevõtmisega seotud kulude kohta
 uue töötajate arvu korral.
 Järgmisel kolmel aastal vajaliku eelarve
 suurendamise arvutamise meetodist annab üksikasjalikuma ülevaate järgmine
 tabel. Arvutuses kajastub asjaolu, et 40 % kuludest rahastatakse ühenduse
 eelarvest.
 Kulu liik || Arvutamine || Summa (tuhandetes)
 || || 2013 || 2014 || 2015 || Kokku
 || || || || ||
 Jaotis 1: Personalikulud || || || || ||
 || || || || ||
 11 Palgad ja hüvitised || || || || ||
 - sellest ajutised teenistujad || =4*127*1,27 || 645 || 645 || 645 || 1,935
 - sellest riikide lähetatud eksperdid || =1*73*1,27 || 93 || 93 || 93 || 278
 - sellest lepingulised töötajad || =1*64*1,27 || 81 || 81 || 81 || 244
 || || || || ||
 12 Töölevõtmisega seotud kulud || =6*12,7 || 76 || || || 76
 || || || || ||
 13 Lähetuskulud || =6*10 || 60 || 60 || 60 || 180
 || || || || ||
 15 Koolitus || =6*1 || 6 || 6 || 6 || 18
 || || || || ||
 Kokku jaotis 1: Personalikulud || || 961 || 885 || 885 || 2,732
 || || || || ||
 Millest ühenduse osalus (40 %) || || 385 || 354 || 354 || 1,093
 Millest liikmesriikide osalus (60%) || || 577 || 531 || 531 || 1,639
 Järgmises tabelis esitatakse nelja ajutise
 töötaja kavandatav ametikohtade loetelu.
 Tegevusüksus ja palgaaste || Ajutised ametikohad
 ||
 AD 8 || 1
 AD 7 || 1
 AD 6 || 1
 AD 5 || 1
 ||
 AD kokku || 4
 [1] EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.
 [2] ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.
 [3] EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.
 [4] ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.
 [5] KOM(2010) 716, 8.12.2010
 [6] ELT C , , lk .
 [7] ELT C , , lk .
 [8] EÜT L 166,
 11.6.1998, lk 45.
 [9] Finantsstabiilsuse nõukogu „Reducing the moral hazard
 posed by systemically important financial institutions”, 20. oktoober 2010.
 [10] Nõukogu 2911. istungi järeldused, ECOFIN, 2. detsember 2008.
 [11] ELT L 275, 25.10.2003,
 lk 32.
 [12] ELT L 145, 30.4.2004,
 lk 1.
 [13] EÜT L 168, 27.6.2002,
 lk 43.
 [14] EÜT L 222, 14.8.1978,
 lk 11.
 [15] EÜT L 193, 18.7.1983,
 lk 1.
 [16] ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.
 [17] „Euroopa kliiringu ja arvelduse tegevusjuhend”, mille
 allkirjastasid 7. novembril 2006 Euroopa Väärtpaberibörside Liit (Federation of
 European Securities Exchanges), Euroopa Kliiringukodade Ühendus (European
 Association of Clearing Houses) ja Euroopa Väärtpaberite Keskdepositooriumide
 Ühendus (European Central Securities Depositories Association).
 [18] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
 [19] EÜT L 8, 12.1.2001,
 lk 1.
 [20] ELT L 331, 15.12.2010,
 lk 84.
 [21] ELT L 331, 15.12.2010,
 lk 12.
 [22] ELT L 15, 28.2.2011,
 lk 13.
 [23] ELT L 331, 15.12.2010,
 lk 120.
 [24] ELT L 177, 4.7.2008, lk 6.
 [25] EÜT L 191, 13.7.2001, lk 45.
 [26] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
 eelarvestamine.
 [27] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
 punktile a või b.
 [28] EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.
 [29] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
 finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [30] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
 [31] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
 [32] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [33] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
 potentsiaalsed kandidaatriigid.
 [34] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 [35] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
 teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [36] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 [37] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.