type: other

text:
Armageddon nyomában: 08/01/14
 Bulgária: Biznisz-e vagy csupán energia az atom-program?
 Amerikai szállítóval állapodott meg atomerőműve bővítéséről Bulgária, a politikai elit ezzel igyekszik mérsékelni az ország teljes orosz energiafüggőségét. az USA lerakja újabb bástyáját Oroszország köré ezzel a lépéssel és az elzsidósodott bolgár politikai vezetés sem a hajdani nacionalista vonulat, mint a világháborúk idején. Egyébként is most telepítik tele NATO-erőkkel az országot...
 Vajon miért? Mi készül?
 Bulgária, az egyik olyan európai uniós tagország, amely jelenleg kizárólag orosz eredetű nukleáris technológiával rendelkezik, a japán Toshiba tulajdonában lévő amerikai Westinghoue Electric Companyt bízza meg atomerőműve bővítésével - jelentette a Reuters. Az átmeneti kormány vállalati részesedési megállapodást írt alá a céggel. A Westinghouse - a világ legnagyobb nukleárisüzemanyag-előállító vállalata - 30 százalékos részesdést szerez a Kozloduy NPP-ben, amelyet újonnan hoztak létre a kozloduji atomerőmű bővítésére. Az amerikai cég egy új 1000 megawattos blokkot telepít. A Duna-parti városban jelenleg két szovjet gyártmányú, 1000 megawatt kapacitású reaktor működik. (Az utóbbi áramtermelési képesség megegyezik a paksi erőmű négy reaktorának összesített kapacitásával - a szerk.) Az egyezségre rá kell bólintania az októberi előrehozott parlamenti választások nyomán felálló új kormánynak is. Az amerikai vállalat nem tart attól, hogy az új bolgár vezetés kihátrál az üzlet mögül, ugyanis a papírok aláírása előtt egyeztettek a bolgár pártokkal.
 Csupán ötmilliárd dollár
 A megállapodás végleges jóváhagyása után a szófiai kormány megkezdheti a tárgyalásokat az építkezés finanszírozásáról. Az új blokk telepítésének költségét ötmilliárd dollárra teszik a szakértők. (Ez kevesebb, mint fele a éppen kétszer ekkora kapacitásúra tervezett Paks 2. erőmű 10 milliárd eurós költségének - a szerk.) Bulgária hitelből szándékozik fizetni a kiadásokat. A Westinghouse egy önálló közleményben arról tájékoztatott, hogy a megállapodás értelmében az erőmű összes berendezése tőle származik majd. Felel a tervezésért, a mérnöki munkáért és az nukleáris tüzelőanyag szállításáért is. A létesítmény felépítésére nyílt tendert szándékoznak kiírni. Az áramtermelés 2023-ban indulhat, A hazai vásárlók mellett a régiós piacot is megcélozzák az atomerőmű áramával. Bulgárián kívül Csehország, Finnország, Magyarország és Szlovákia kiszolgáltatott 100 százalékban az orosz nukleáris technológiának. A balkáni ország emellett szinte teljes gázszükségletét a Gazpromtól vásárolja meg és egyetlen olajfinomítója is a Lukoil tulajdonában van - VIGYÁZAT!
 Olcsóbb zöldenergia?
 Érdekesség még, hogy a bolgár alkotmánybíróság eltörölte a nap- és a szélenergia-termelők tevékenységére kivetett 20 százalékos állami illetéket - jelentette a balkans.com hírportál. A döntés meghozatalát hat hónapig tartó vita előzte meg. A díj eltörlése érdekében Rosszen Plevneliev államfő fordult az alkotmánybírósághoz.
 Argentína: Így próbál döntögetni államot tőzsdesegítséggel az USA
 Hivatalos: ez már államcsőd... A Nemzetközi Swap és Derivatív Szövetség (ISDA) ma bejelentette, hogy Argentína csődbe ment, ami élesíti az ország adósságára fennálló mintegy 1 milliárd dollárnyi csődbiztosítást! Az ISDA azt a döntést hozta egyoldalúan, hogy július 30-án bekövetkezett a fizetésképtelenség állapota Argentína esetében, ugyanis nem teljesítette egyes átstrukturált, külföldi jog szerint kibocsátott kötvényein a fizetési kötelezettségét. A csőd állapota pedig fizetési kötelezettséget ró a CDS-ek (csődbiztosítások) eladóira.
 A tanácskozást, amelynek döntéséhez a szervezetben szavazók 80%-ának többségére volt szükség, a svájci UBS bankóriás kérésére hívták össze. Ennek folyományaként az argentin államkötvények árfolyama meredeken esett a hír hatására.
 Az argentin állam és a hitelezők egy csoportjának egyeztetését ellenőrző amerikai bíróság pénteken közölte Argentína jogászaival, hogy a bejelentést követően is a megállapodás az egyetlen út - vagyis az egyoldalú feltétel -, ezért működjenek együtt továbbra is a bíróság által kijelölt mediátorral.
 Argentína június 30-án 30 napos türelmi időszakot kapott. Eddig az időpontig 539 millió dollár kamatot kellett kifizetnie, amit meg is tett, ezt követően azonban egy amerikai bíróság úgy döntött, hogy az adósság-átütemezést elutasító hitelezők számára további 1,33 milliárd dollárt kell fizetnie az államnak. Ez pont olyan uzsorázás, mint nálunk a devizánál történt - adunk mi kölcsönt, jó drágán!
 Így üdvözölték a NEM-et... az argantínok
 Argentína erre határozott nemet mondott (a napokban már beszámoltunk róla), ezért ülik torukat felette most a pénzhiénák.
 Grúzia kötéltánca az orosz tőke és a zsidó ígéretek között
 Grúziáról manapság az a hír járja, hogy "Jobban teljesít!" Ugye ismerős ez a szlogen nekünk is, kedves magyar testvéreim?
 Nézzünk hát a körmére egy kicsit... Grúziának (amely egyébként Sztálin szülőhazája is) kalandos a közelmúltja. 2003-ban a rózsás forradalom során a volt szovjet külügyminisztert, Sevardnadze-t leváltották és az Amerikában pallérozódott Szaakasvili került hatalomra. Könnyen kiaknázható energiaexport lehetőségek nélkül kénytelenek voltak az IMF receptjét követni és elindultak a gazdasági reformok, amelyek nyomán egy diverzifikált (IMF) gazdaságot sikerült létrehozniuk nyugati segítséggel, éves 10% körüli GDP mesterséges növekedéssel (2004-2007 között). De a Grúzián belül autonóm Dél-Oszétiával közben egyre feszültebbé vált a helyzet - mint ürügy az orosz gazdasággal szemben, és 2008-ban eszkalálódott is a konfliktus. A mostani ukrán boszorkánysághoz némileg hasonló forgatókönyv játszódott le, azzal a különbséggel, hogy az oroszok akkor Dél-Oszétiát (ami most Krímnek feleltethető meg) "vették védelmükbe" a bérzsidó "grúzköntösű" zsidóterrorral szemben. Az ekkor regnáló grúz zsoldoselnök Szaakasvili bődületes hibát követett el, megtámadta az orosz erőket, gyakorlatilag pár nap alatt a teljes megsemmisülésbe vezetve az egyébként előtte "korszerűnek" számító grúz hadsereget. Akkoriban szintén nagy port vert fel az eset az orosz tőzsdén, de hamar dűlőre jutott a dolog, és békét kötöttek a felek, majd a helyieken kívül rövidesen mindenki megfeledkezett a történtekről - az oroszok nemzetközi kapcsolatai ismét normalizálódtak.
 A nyugati média így tálalja a grúz gazdasági eseményeket: Gazdaságilag a grúzok is egész szépen kiheverték a csapást, és a már előtte is ígéretesnek induló reformokat tovább tudták folytatni, a külföldi segélyekre is építve látványosan javították az ország versenyképességét, és a nemzetközi kimutatások szerint jelentősen sikerült visszaszorítaniuk a korrupciót (biztos nem volt olcsó elintézni :-) ).Ez az IMF féle segítség. Gondolhatjátok, hogy nem ettől áll talpra az ország.
 Nézzük tovább... Ez az elmúlt évek dinamikus gazdasági növekedésében is megmutatkozott, úgy tűnik, hogy évi 5-6%-os GDP növekedésre stabilan képes a gazdaságuk, és mivel még mindig nagyon alacsony a bázis (az egy főre jutó GDP vásárlóerő paritáson számítva valamivel 7000 USD fölött van - ez nagyon alacsony - állítólag egyharmada a híres magyar verziónak) bőven van hová nőni. Nyugati orientáció ide, EU-val kötött szabad kereskedelmi egyezmény oda (ezek még jól jöhetnek a cionista gazdasági-hatalmi világnak,. csakis azért tartják tetszhalott állapotban a mai napig - egyébként nem nagyon érkezik nyugati befektetés ide. Az orosz örökség kézzelfogható. És most ugrik a majom a vízbe... Gyakorlatilag mindenki beszél oroszul (angolul csak a fiatalabbak egy része), a helyiek orosz tévét néznek, és kulturális téren – bár kiléptek a FÁK-ból – egyáltalán nem távolodtak el az oroszoktól. És az orosz befektetőktől sem. Az FDI jelentős része orosz területről érkezik,
 Hát ezért teljesít jobban Grúzia, drága barátaim!
 Maga az ország gyönyörű, meseszép tájakkal van megáldva. A gazdaság erősen főváros központú, Tbiliszi (a 4,5 millió grúzból 1,5 millió itt él) igazi kis ékszerdoboz, és még közép-európai szemmel is kifejezetten olcsónak mondható (érzésre valahol Macedónia és Albánia közöttire tenném az árszínvonalat). Egyelőre még nem lepték el a turisták, Az építészetük is modern, ha valakinek tetszik a CET, akkor Tbiliszit imádni fogja!
 Határozat Székelyföld határait kijelölő mozgalom elindításáról
 Tekintettel arra, hogy a Ditrói Székely Nemzetgyűlés megjelölte a történelmi székely székeket magában foglaló Székelyföld ideiglenes határait, úgy ahogyan azok a Székely Nemzeti Tanács által elfogadott és Románia Parlamentjébe benyújtott Statútumban szerepelnek;
 Tekintettel arra, hogy a fenti módon kijelölt terület azonos azzal a történelmi, kulturális, földrajzi tájegységgel, amelyet a székelység hagyományosan hazájának tart és Székelyföldnek nevez;
 Figyelembe véve, hogy a végleges határok kijelölése csakis népszavazáson történhet, amelynek figyelembe kell vennie a szubszidiaritás elvét, és ennek megfelelően Székelyföld határairól az itt élő közösségnek kell döntenie;
 Figyelembe véve, hogy az így megjelölt, 730 km hosszúságú határ túlnyomórészt nyelvi és kulturális határ is, amely egy 13,500 km2 nagyságú területet, és 153 közigazgatási egységet (megyejogú várost, várost és községet) ölel fel, amelynek összlakossága 777.320 fő, amelyből székely-magyar 562.074 fő, azaz 72,31%;
 Figyelembe véve, hogy a Kisebbségi és Regionális Nyelvek Európai Kartájának meghatározása szerint a regionális nyelv használatának területe az a földrajzi körzet, ahol ez a nyelv olyan számú személy kifejezési eszköze, amely indokolja a Karta által előírt különböző védelmi és ösztönző intézkedések meghozatalát, ennek megfelelően a Ditrói Nemzetgyűlés által kijelölt határokon belül a magyar nyelv regionális nyelvnek minősül, következésképp a nemzetközi jogban is azonosítható jellegzetességgel bíró területről van szó;
 A Székely Nemzet Tanács Állandó Bizottsága
 1. Következetesen ragaszkodik a Ditrói Székely Nemzetgyűlésen megjelölt határokhoz, és ezért mozgalmat indít ezek kijelölésére és népszerűsítésére. Ennek érdekében jelen határozat függelékében nyilvánosságra hozza Székelyföld peremközségeinek jegyzékét, amelyeknek külső határai Székelyföld határai is egyben.
 2. Felkéri Székelyföld lakóit, a leghatározottabban lépjenek fel minden olyan kísérlet ellen, amely a fentiekben leírt határt teljes egészében a kommunista diktatúra által létrehozott, és a székelység beolvasztását célzó megyehatárokkal helyettesítené,
 3. Felkéri Székelyföld lakóit legyenek részesei ennek a mozgalomnak, latin betűs és rovásírásos feliratokat, Székelyföldre utaló jelképeket helyezzenek el ezen a határon, szervezzenek kirándulásokat, történelmi túrákat a határ kiemelkedő fontosságú, vagy nevezetesebb szakaszaira, és az eseményt is megörökítő jeleket helyezzenek el a határon.
 4. Szorgalmazza egy dokumentumfilm elkészítését Székelyföld határáról.
 5. Szorgalmaz és támogat minden olyan kulturális és sporteseményt, amely jelen határozatban megjelölt célt előmozdítja.
 Székelyföld határai
 1. Szováta - Alsóköhér, Libánfalva
 2. Nyárádremete - Alsóköhér
 3. Székelyhodos - Alsóbölkény
 4. Gernyeszeg- Szászrégen, Petele, Alsóbölkény
 5. Beresztelke - Faragó, Tekeújfalu, Szászrégen
 6. Vajdaszentivány - Bala, Faragó, Szászrégen
 7. Sárpatak - Bala
 8. Mezőcsávás - Mezőrücs, Bala
 9. Mezősámsond - Mezőpagocsa, Mezőrücs
 10. Mezőbánd - Marosugra, Kisikland, Mezőgerebenes, Mezőpagocsa
 11. Nyárádtő - Küküllőszéplak, Mikefalva, Kerelőszentpál
 12. Lukafalva - Küküllőszéplak
 13. Nyárádkarácson - Kóródszentmárton, Küküllőszéplak
 14. Ákosfalva - Kóródszentmárton
 15. Balavásár - Szásznádas, Dános, Csatófalva, Zágor, Koródszentmárton
 16. Székelyvécke - Fehéregyháza, Szásznádas
 17. Székelyandrásfalva - Fehéregyháza
 18. Újszékely - Héjjasfalva
 19. Székelykeresztúr - Héjjasfalva
 20. Bögöz - Héjjasfalva
 21. Székelyderzs - Héjjasfalva
 22. Kányád - Kaca
 23. Homoródszentmárton - Kaca, Homoród
 Bardóc-Miklósvárszék
 24. Alsórákos - Homoród, Olthévíz
 25. Apáca -Olthévíz, Szászmagyaros
 26. Bölön - Szászmagyarós
 26. Hidvég - Szászmagyaros, Földvár
 27. Előpatak - Földvár, Botfalu
 27. Ilyefalva - Szászhermány, Prázsmár
 28. Kökös - Prázsmár, Dobolló
 29. Uzon - Dobolló
 30. Réty - Dobolló
 30. Nagyborosnyó - Saramás
 31. Zágon - Saramás, Bodzaforduló, Zágonbárkány
 32. Kommandó - Vadu Oii, Secuiu, Gura Teghi
 33. Kovászna - Gura Teghi, Haulisca
 34. Zabola - Haulisca, Plostina
 35. Gelence - Gresu
 36. Ozsdola - Gresu, Piatra Alba
 37. Bereck - Herzsa, Szaláncfürdő
 38. Lemhény - Szaláncfürdő
 39. Esztelnek - Szaláncfürdő
 39. Kászonaltíz - Szaláncfürdő
 40. Csiksztentmárton - Szaláncfürdő, Aknavásár
 41. Csikszentgyörgy - Aknavásár, Degettes, Doftána
 42. Csíkpálfalva - Szalatruk
 43. Szépvíz - Ágas, Aszó
 44. Gyimesközéplok - Bruszturóza, Sóstázló
 45. Csikszentdomokos - Sóstázló, Perzsoj
 46. Gyimesbükk - Palánka
 47. Balánbánya - Barátostelep
 48. Gyergyószentmiklós - Perzsoj, Balcani
 49. Gyergyótölgyes - Táska, Nagybékás, Csalhó
 50. Gyergyóholló - Gerinces, Csalhó
 51. Bélbor - Farkas, Hársmező
 52. Maroshévíz - Gödemesterháza, Libánfalva
 53. Gyergyóvá rhegy - Libánfalva
 54. Gyergyóremete - Libánfalva
 55. Gyergyóalfalu - Libánfalva
 Sepsiszentgyörgy 2014-08-01
 Bejegyezte: Andre dátum: 21:51 Nincsenek megjegyzések:
 Magyarország: Tovább hullanak a cégek, csak a módszer változott
 Csőd: Sovány vigasz!
 Egy év alatt – 2013. július 1. és 2014. június 30. között – 6768 vállalkozás szűnt meg végelszámolással, azaz 55 százalékkal kevesebb cég tulajdonosa döntött úgy, hogy így rendezi megrendült pénzügyeit, kiegyenlíti partnerei, beszállítói követeléseit, és „bezárja” cégét – tájékoztat a feketelista.hu portál. Ám ezek a számok nem fedik a valóságot. A cégmozgások adatai arról is informálnak, hogy ugyanezen időszakban végelszámolás helyett kényszertörléssel hagyta el a pályát 26 963 cég, ezek a „kihulló” cégek a végelszámoltak között már nem szerepelnek. Egy jogszabály-módosítás ugyanis 2012-től hatályon kívül helyezte a kényszer-végelszámolási formát, és helyébe – új megszűnési formaként – a kényszertörlési eljárást léptette.
 Kényszertörlésre kerül sor
 (1) ha a cégek három éven belül nem fejezték be a végelszámolást;
 (2) ha a cégeket – felügyeleti hatáskörében eljárva – megszűntnek nyilvánítják;
 (3) ha a cégek a végelszámolás általános szabályaira történő áttérést nem hajtották végre, vagy ha a cég jogutód nélküli megszűnését előidéző ok következett be, és végelszámolási eljárás lefolytatásának nincs helye.
 Az indoklás szerint ennek oka az volt, hogy meggyorsítsák a cégnyilvántartásból a cégek kivezetését. Gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a társaságok nagy része nem jut el a végelszámolásig, mivel a cégbíróság előzőleg kényszertörléssel vezeti ki őket a cégnyilvántartásból. Ezzel az új „menetrenddel” magyarázható a végelszámolások csökkenése – mivel egyidejűleg drasztikusan nőtt a kényszertörlések száma.
 A tulajdonos dönthet
 A cégbíróság döntésének milyensége a kivezetés fajtájáról alapvetően meghatározza a cég további létét, működését. A végelszámolást saját elhatározásából kezdeményező tulajdonos ugyanis az eljárás ideje alatt is folytathatja fizetőképes gazdasági tevékenységét, lezárhatja az eljárást, és dönthet a továbbműködésről is. Amennyiben viszont a cég nem tudja valamennyi vele szembeni követelését a vagyonából kielégíteni, akkor a cégbíróság felszámolást kezdeményez.
 Korábban a kijelölt végelszámoló – sikertelenség esetén is – csak három év eltelte után kezdeményezhette a felszámolást (bár a végelszámolások mintegy kétharmada végül felszámolásba megy át). Sokan visszaéltek ezzel a lehetőséggel, és időközben eltüntették a vagyont, kiürítették a céget, a hitelezők pedig futhattak a pénzük után.
 Kényszertörlési eljárás alatt a cég viszont már nem folytathat gazdasági tevékenységet, nem hozhat az eljárással ellentétes döntéseket, és az eljárás mindenképpen a cég törlésével zárul. A kényszertörlési eljárás gyorsabb és lényegesen „hatékonyabb” a korábbi kényszer-végelszámolási formánál, mivel a kényszertörlés során nem szerepel hitelezői igény nyilvántartásba vétele, azt a bíróság nem kutatja.
 Fentiek okán is érdemes és hasznos bármilyen üzleti döntés előtt a partnernek, üzletfélnek a kiszemelt cégről informálódni – kommentálja a fenti adatokat Iklódi András, a feketelista.hu főszerkesztője.
 Megyék, városok, arányok
 A feketelista.hu szerkesztői megyénként és városonként összesítették a végelszámolások adatait. Gazdasági súlyának megfelelően az elmúlt évben (2013. július 1. és 2014. június 30. között) a legtöbb céget, 1045-öt, Pest megyében „végelszámoltak”. Jelentős a csökkenés; egy évvel megelőzően 1911, két évvel korábban pedig 4003 vállalkozás végelszámolására került sor a megyében.
 Pest megyét kivéve csak négy közigazgatás területén haladta meg a végelszámolások száma a kétszázat. Győr-Moson-Sopron megyében 260 társaság kezdeményezett végelszámolást, az egy évvel korábbi 451-gyel szemben. Komárom-Esztergomban 235, Zalában 205, Baranyában 204, Hajdú-Biharban pedig 203 céget végelszámoltak. A legkevesebb cégtulajdonos (75) Tolna megyében és Nógrád megyében (62) választotta a piacról való kivonulásnak ezt a módját.
 A tíz nagyváros mindegyikében alaposan megcsappant a végelszámolások száma. Budapesten egy év alatt 2876 társaság próbálkozott ilyen módon rendezni pénzügyeit, lényegesen kevesebb, mint korábban. Egy évvel előbb még 8277, két évvel megelőzően pedig 14 551 cég neve szerepelt a végelszámolást bejelentők listáján. Három év alatt összesen 27 704 vállalkozó próbált meg a fővárosban rendezett viszonyok között kivonulni a piacról. A vidéki nagyvárosokat illetően is elmondható: valamennyivel kevesebb végelszámolást indítottak, mint az előző esztendőkben. Az így megszűnő cégek száma három nagyvárosban haladta meg a százat; Debrecenben 129, Pécsett 123, Győrben 107. A legkevesebb vállalkozás végelszámolását Kaposváron (36), Kecskeméten (64) és Nyíregyházán (65) regisztrálták.
 http://amagyaroldal.hu/hirek/content/orosz-k%C3%ADnai-v%C3%A1lasz-amerik%C3%A1nak
 Túl gyorsan terjed az ebola (Kérlek vegyetek elő egy domborzati térképet, és tegyétek ahogyan tanítottuk)
 A nyugat-afrikai ebolajárvány gyorsabban terjed, mint ahogy hatóságok meg tudnák fékezni – jelentette be a BBC szerint az Egészségügyi Világszervezet (WHO), elismerve, hogy egyelőre nem tudják teljesen ellenőrzésük alatt tartani a halálos vírust.
 Meg lehet állítani, ha nem sikerülne, katasztrofálisan sok ember halna meg.
 – tette hozzá Margaret Chan, a nemzetközi szervezet vezetője. Február óta 729 haláleset történt, akár a betegek 90 százaléka meghalhat a fertőzéstől.
 Az Egyesült Államok járványügyi hatósága (CDC) csütörtökön arra figyelmeztette az amerikai utazókat, hogy a minden korábbinál súlyosabb ebola-járvány kitörése miatt lehetőség szerint kerüljék el Libériát, Guineát és Sierra Leonét.
 Az ebolát csaknem 40 évvel ezelőtt észlelték először Afrikában. A veszélyes betegség emberi testnedvekkel történő érintkezés útján terjed. Eddig még sem oltóanyagot, sem gyógyszert nem sikerült kifejleszteni ellene.
 http://index.hu/kulfold/2014/08/01/tul_gyorsan_terjed_az_ebola/
 A Szíria területének egyelőre mintegy harmincöt százalékát uraló Iszlám Állam (ISIS) kurd milíciákkal keveredett harcba az északi Ajn al-Arabnál, ahol újabb jelentős veszteségeket szenvedtek. A kurd fegyveresek Törökországból érkezett támogatással sikeresen védték meg a várost. Miközben a milícia 14 embert vesztett, a terroristák teljes csoportja felmorzsolódott az offenzíva során.
 Ugyanakkor az ISIS mind gyakrabban hajt végre rajtaütéseket kurd területeken, a kisebb falvakban ezek civilek tömeges kivégzésekbe torkollnak.
 Egyre gyakrabbak a terrorakciók kurdlakta településeken
 A gyors kezdeti előrenyomulást követően július 26-án az ISIS elvesztette a saári gázmezőket, amelyek így visszakerültek a kormányerők ellenőrzése alá. A hadsereg közleménye szerint több tucat terroristát öltek meg az akció során, az ISIS tagjai ugyanakkor a nyugati médiának nyilatkozgatnak, állításuk szerint ők hagyták ott a területet, miután elpusztították a gázmezőn használt berendezéseket, valamint tizenöt tankot és több tucat rakétát zsákmányoltak.
 A Nabucco forrásvidékén amerikai fegyverekkel létrehozott Iszlám Állam többfrontos háborút vív, egyaránt harcol a szír és iraki kormányerőkkel, valamint a kurd fegyveres erőkkel. A harcok főként a nagyobb városok és az értékes olaj- valamint földgázlelőhelyek feletti kontrollra összpontosulnak, de az ISIS jelentős erőfeszítéseket tesz a vízkészletek feletti monopólium megszerzésére.
 http://www.hidfo.net/2014/08/01/kurdisztanban-terjeszkedne-az-isis
 Ma reggelre virradóan a kramatorszki repülőtérre három darab “Точка У” tipusú, közepes hatótávolságú rakéta érkezett.
 Azonnal meg is kezdték a fegyverek tűzkész állapotba hozását. Igor Sztrelkov erről számolt be ma kora délután.
 Elmondta azt is, hogy a két elsődleges célpont Donyeck és Luhanszk vegyipari üzemei. A luhanszki üzemben 160, a donyeckiben 120 tonna klór van felhalmozva.
 Van egy harmadik célpont is, a gorlovkai – már lassan egy hete égő – “Sztirol” vegyiüzem, ahol viszont hatalmas mennyiségű ammónia van beraktározva.
 “Amennyiben ezeket a rakétákat a tudomásunkra jutott célokra kilövik, a következmények katasztrófálisak lesznek. Több tizezer ember fog meghalni!” – jelentette ki Igor Sztrelkov.
 A DNR védelmi miniszterének bejelentéséhez kellő aláfestést ad a valcmanista latorhorda csendes visszavonulása minden fronton.
 Mindössze a Donyeck elővárosának számitó Avgyejevka és Jaszinovaty környékén erőlködtek a valcmanista zsoldosok ma délelőtt, ám egy BTR és két tank és személyzetük pusztulása láttán besokalltak, és visszavonultak.
 http://balrad.wordpress.com/2014/08/01/vegyitamadas-veszelye-donbasszban/
 RTL fotó: Doszpot Péter rendőr-celeb. – Mára behajtó.
 - Közműtartozásokat hajt be a volt sztárrendőr cége -
 Bal-Rad komm: Hát igen, eddig is sejtettük azt, hogyha valaki még aktív rendőrként belép a celebek világába, – az erkölcsileg nem áll valami magas szinten. – Mint, ahogy be is bizonyosodott: behajtó hiénaként fosztogatja a népet. – Hiszen mindenki tudja, hogy a multiszolgáltatók irreálisan felpörgetett számlái, – szimplán csakis a külföldi tulajdonosok érdekeit szolgálják, – s csak lehúzzák a dolgozó magyar embereket. – S a szolgáltatásaik ezeknél a számláknál jóval kevesebbe kerülnek.
 De jó, ha tudja az olvasó: Egy behajtó cégnek nincsenek hivatalos jogosítványai. – Vagyis nem intézkedhet, nem zaklathat, nem kényszeríthet, – még ha volt celebzsaru az illető, akkor sem. – Szimpla civil tehát, – akár egy átlag ember. – Ha viszont tényleg zaklat: akkor igazi rendőrt kell hívni!
 Jól jövedelmez a hiénamunka...
 A Napi-hu írta: “A Doszpot Péter exrendőr résztulajdonában lévő cég végez behajtást és partnerellenőrzést a Főtáv követeléskezelő cégének, a DHK Zrt.-nek. A keretszerződés értéke több száz millió forint.
 Egyedüli ajánlattevőként az Ex-Id Zrt. nyerte meg a Főtáv Zrt. követeléskezelő cégének, a DHK Hátralékkezelő és Pénzügyi Szolgáltató Zrt. közbeszerzését, amit behajtási tevékenység végzésére és partnerellenőrzésre írt ki – derül ki az uniós közbeszerzési értesítőből (TED). A tavaly közel félmilliárd forint nettó árbevételt elért Ex-Id fő tevékenysége a követelésbehajtás, s jelenleg 25 főt foglalkoztat. A Céginfo.hu adatai szerint vállalkozás kisebbségi tulajdonosa az ismert volt rendőr, Doszpot Péter (fenti kép), Ex-Holding Zrt.-je, míg többségi tulajdonosa a korábban szintén rendőrként dolgozó Boros Sándor. (Doszpot 2002-2003-ban MSZP-s parlamenti képviselő is volt, 2003-ban aspirált a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága különleges ügyek osztályának vezetésére, ám végül az akkori pénzügyminiszter megfelelő, pénzügyi, számviteli végzettség híján nem nevezte ki a posztra.)
 A Budapesti Távhőszolgáltató Zrt. (Főtáv) akkor engedményezi követelését a DHK Zrt.-re, ha a díjfizető lejárt határidejű tartozása eléri a 120 napot, és ezen időn belül nem sikerült vele részletfizetésben megállapodni. A DHK honlapja szerint már nem csak a Főtávnak dolgozik, másoknak is, s szolgáltatásai “a hitelképesség megállapításához szükséges információk beszerzésétől, a fizetési emlékeztetők és felszólítások küldésén át az átvállalt tartozások behajtásáig, szükség esetén pedig jogi eljárások indításáig terjednek”.
 A DHK az adósok felkutatására, tartozásbehajtásra és partnerei ellenőrzésére kötött az Ex-Id Zrt.-vel megbízási keretszerződést. A behajtás legfeljebb 100 ezer + 40 százalék mennyiségre, azaz fogyasztási helyen keletkezett adósság kezelésére szól 90 napos határidővel (ám ez megegyezéssel meghosszabbítható). A szerződés előzetesen becsült értéke három és fél évre nettó 612 millió forint volt, ám végleges összeget nem határoztak meg a közbeszerzési tájékoztatóban arra hivatkozva, hogy a pontos mennyiség a jövőben kezelésre átadandó követelés-állományoktól függ. Az ügyfelenként kért fix díjak és a sikerdíj mértéke az alábbi táblázatban látható:
 Az Ex-Id Zrt. vállalási árai:
 1. Ellenszolgáltatás díja – az adós külön felkutatása és beazonosítása nélküli tevékenység esetén:
 – Kért nettó sikerdíj mértéke: 15 százalék
 – Személyesen felkeresett ügyfelenként kapott fix nettó megbízási díj: 4500 forint
 2. Ellenszolgáltatás díja – adós külön felkutatásával és beazonosításával járó tevékenység esetén:
 – Kért nettó sikerdíj mértéke 15 százalék
 – Személyesen felkeresett ügyfelenként kapott fix nettó megbízási díj: 6000 forint
 3. Partner ellenőrzés nettó díja (partnerenként): 20 000 forint
 A közbeszerzésen nyertes Ex-Id feladata, hogy:
 1. a közműszolgáltatással, MNB által felügyelt gazdasági társaságok és egyéb szervezetek tevékenységével kapcsolatos adósokra vonatkozó követelés-állományban lévő adatok alapján (szükség esetén a magánnyomozói törvényben meghatározott tevékenységek alkalmazásával) végezzen adós felkutatást, beazonosítást és személyes felkereséssel lakossági behajtási tevékenységet ajánlatkérő számára, illetve a kezelésre átadott és beazonosított adósok esetében fizetőképesség vizsgálatot folytasson és környezettanulmányt készítsen, valamint a teljesítés során keletkezett adatokat rögzítse ajánlatkérő SAP rendszerében.
 2. Egyedi igénylés alapján elemezze az ajánlatkérő meglévő vagy leendő, szerződéses- vagy alvállalkozói partnereinek vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetét, illetve értékelje a hozzáférhető beszámolók, kapcsolt vállalkozások, munkavállalói adatok, a céget érintő korábbi eljárások alapján, valamint a beszerzett adatokat személyesen ellenőrizze a vizsgált vállalkozás székhelyen, telephelyén.
 Doszpot hiéna cégének bevételei
 Tavaly is nyert a cég
 A TED-ből az is kiderül, hogy az Ex-Id Zrt. tavaly szeptemberben szintén egyedüli ajánlattevőként nyert a DHK “személyes felkereséses behajtási tevékenység” ellátására kiírt tárgyalásos közbeszerzésén. Ez a megbízás mintegy három és fél hónapra, 2013 december végéig szólt, legfeljebb 24 ezer darab lakossági fogyasztási helyet érintő behajtásra, az ügyfél beazonosításával és személyes felkeresésével. A kért nettó sikerdíj itt is 15 százalék volt, a személyesen felkeresett ügyfelenként kapott fix nettó megbízási díj 4500 forint. (Így 24 ezer fogyasztási hellyel számolva a fix díj 108 millió forint körül alakulhatott, amit kiegészít a sikeres behajtásnál a 15 százalékos sikerdíj.)
 Az Ex-Id Zrt. 2012-ben alakult meg a hasonló nevű, Expol-Id Követeléskezelő és Magánnyomozó Kft. átalakulásával, amit 2008 novemberében alapított három volt rendőr, Doszpot és Boros mellett Jungwirth István.
 Doszpot Ex-Holding Zrt.-je tulajdonában van az Ex-Investigation 2009 Kft. is, amely ingatlankezeléssel és biztonsági tevékenységgel foglalkozik, jelenleg 2 dolgozója van, tavaly 19,8 milliós nettó árbevételt ért el. (Napi.hu)
 Bal-Rad komm 2. – Azért elnézegetve az árakat, ez jóval jövedelmezőbb, mint rendőrnek lenni. A multik és a saját egyéni érdekekből történő pénzbehajtás, valóban jövedelmező üzlet ma Magyarországon. Kérdés meddig? – Kérdés meddig tűrik a multik és hiénáik fosztogatásait az emberek... De egyszer ez a cérna elszakad, s akkor majd egy fent is említett túlságosan is tolakodó és a kényszerítés bűntettét is kimerítő “környezettanulmány” közben elkapják a vicsorgó hiénát, s lehet majd kegyelemért könyörögni a feldühödött, s kifosztott adósoknak, – de nem valószínű, hogy megkapják.
 Atlantista ügynököt jelöl Magyarország az Európai Bizottságba
 Navracsics Tibort nevezte meg a kormány magyar jelöltként az Európai Bizottságba, amiről mostanra hivatalosan értesítették Jean-Claude Junckert, az Európai Bizottság új elnökét. Orbán szerint "külgazdasági, külügyminiszteri szakértelme és európai elkötelezettsége" teszi alkalmassá a tisztségre.
 Európai elkötelezettség: Navracsics szerint "nincs élet az EU-n kívül"
 Ellenzéki körökben sokan sokféle kritikát fogalmaztak meg a döntéssel kapcsolatban. A radikális atlantista Demokratikus Koalíció szerint Navracsics igazságügyi miniszteri tevékenysége idején Magyarországon felszámolták a jogállamot, koncepciós perek sorát indították ellenzéki politikusok ellen, emiatt szégyen, hogy Navracsics lehet Magyarország uniós biztosa.
 Sokkal nagyobb szégyen azonban, hogy Navracsics nem képességei miatt került egy ilyen pozícióba, hanem mint Orbán mondta, "európai elkötelezettsége" miatt. Navracsics Tibor brightoni egyetemen töltött évei alapozták meg ezt az "európai elkötelezettséget", és újból fel kell hívnunk a figyelmet arra, hogy egy olyan személy kerül meghatározó pozícióba, aki nyugati egyetemen végzett, hosszú éveket töltött nyugati országokban, majd hazatérése után a nyugati érdeket képviselte a magyar politikában, vagyis atlantista ügynök, funkcionárius.
 http://www.hidfo.net/2014/08/01/atlantista-ugynokot-jelol-magyarorszag-az-europai-bizottsagba
 IZRAEL TAGADJA AZ ADATLOPÁSOK SIKERÉT
 A hosszú Origo cikk szerint több gigabájtnyi adatokat loptak sokféle dokumentumról. Izeael egy nevetséges hazugsággal tagadja, hogy fontos adatokat loptak el. Izrael éppen olyan módon hazudik ezzel a feltöréssel is, mint az izraeli áldozatok számával. Eddig a háborúban - tudomásunk szerint - 58 izraeli katona és 3 civil halt meg. A valóság ennél sokkal több lehet, de ezt sohase vallják be. A cikk szerint kínaiak lehettek a feltörők, akik korábban a Pentagont is föltörték. Kínában a legnagyobb hekkerek száma, sok ezer ferdeszemű csak ezzel foglalkozik, állami-katonai szolgálatban. Az hogy a Vaskupola és más replők adatait szerezték meg, ennek komoly következményei lesznek Izrael számára. Kép: origo
 http://amagyaroldal.hu/hirek/content/nagy-pofont-kapott-izrael-h%C3%ADrekben-elhallgatj%C3%A1k
 A CBC amerikai hirtelevizió tegnapi adásában ment le ez az anyag:
 Egy ukrán származású, kanadai állampolgárságú EBESZ – megfigyelő a két hete lelőtt maláj utasszállitó roncsain világosan és egyértelműen felismerte a golyóütötte nyomokat.
 Egy mai – egyelőre meg nem erősitett hir szerint – kiszivárgott a fekete doboz pilóták beszélgetéseit tartalmazó utolsó mondata.
 “Ez az ukrán harci gép tüzel ránk!”- és utána már csak a csend!
 http://balrad.wordpress.com/2014/08/01/ez-az-ukran-harci-gep-tuzel-rank/
 Ukrajnában merényletet követtek el egy amerikai tábornok ellen
 Szlavjanszktól északra 52 kilométerre a Donbasszi Népi Milícia egysége rajtaütést hajtott végre, - a szabotázsakcióban egy konvojt támadtak meg. A harcban elesett három amerikai magas rendfokozatú tiszt - mint tanácsadók -, valamint súlyos lövést kapott Randy Allen tábornok (az amerikai légierő volt ezredese), aki valójában irányította az ukrán csapatokat. A veszteségeket a Pentagon megerősítette.
 Randy Allen (jobbra) egy korábbi fotón, Szerbiában
 Előzőleg kettő amerikai katonával végeztek támadók Marjupolban, majd egyet mesterlövész lőtt le, miközben úszott a Fekete-tengerben. A tanácsadók ilyen mértékű elvesztése is közre játszhatott John Kerry tűzszüneti indítványában. Amerikai szaklapok véleménye szerint a mostani tűzszüneti indítvány ugyanazt a célt szolgálja, mint a múltkori tűzszünet; feltölteni és utánpótlással ellátni a kivérzett csapatokat, hogy újabb offenzívát indíthassanak - amerikai vezetéssel.
 http://www.hidfo.net/2014/08/01/ukrajnaban-merenyletet-kovettek-el-egy-amerikai-tabornok-ellen
 Egy cionista környezetben felnőtt zsidó férfi, Miko Peled, izraeli tábornok fia mondja el nekünk a palesztin-izraeli állam létrejöttének igaz történetét. Izrael erőszakos, rasszista elnyomó állam, a palesztinokat harmadrangú állampolgárnak tekinti, minden vagyonuktól megfosztotta őket, lelkiismeretlenül gyilkol gyerekeket. A cionizmust a zsidók többsége is elveti. Az izraeli állam kezdettől fogva erős hadsereggel, elszánt katonákkal irtja a földjüktől, erőforrásaiktól, kultúrájuktól megfosztott, földönfutóvá tett fegyvertelen, békére törekvő palesztin népet, és kizárólag a zsidóknak ad jogokat. A kegyetlen, lelkiismeretlen cionista hatalmat csak összefogással lehet megállítani.
 A cionista izraeli állam története
 Edward Snowden: Az ISIL terrorszervezet vezére a MOSZAD által lett kiképezve!
 Moszad ügynök a terrorszervezet vezére
 Már Libanonban is megjelent az Iszlám Állam
 Kétszázezer embert űzött el az Iszlám Állam Moszultól nyugatra
 Csáky Virág: Iraki iszlamisták 500 kereszténnyel végeztek. A cionjezsuita pápa kussol
 Kiderült, ki profitál leginkább az ebola-hisztériából
 EZ A TEKERCS TARTALMAZZA A ZSIDÓK FASISZTA FAJ ELMÉLETÉT AMIT 500 ÉVVEL EZELŐTT A TRIDENTI ZSINAT(1563)"SZENTÍRÁSNAK"
 TITULÁLT !Ezt a "szentírást"- ami egyébként tudományosan bebizonyított római hamisítvány,- az MTA, a Pécsi, a Corvinus, a Debreceni egyetem "tudós" tanárai hitelesítik !Erre hivatkozva uszítanak Németh Sándorék, és erre hivatkozva lopnak, csalnak, gyilkolnak a politikusok !Az ész megáll és ácsorog !A törvény nevében ki kell takarítani ezt a Római szemetet! Csáky Virág
 Válaszul az amerikai globális rakétarendszer kiépítésére, Kína korábban elkezdte fejleszteni saját, újtípusú interkontinentális ballisztikus rakétáját, a Dongfeng-41-et. A Védelmi Minisztérium szerint az új rakéták építéséről először idén júniusban jutottak ki információk, a fejlesztés sikeresen titokban lett tartva. Júniusban a Pentagon adott átfogó jelentést a kínai hadsereg kilátásairól, amiben már szerepel az új fejlesztés, majd júliusban jutottak ki információk az első éles tesztelésről.
 Az információ megerősítéseként a "Global Times" kínai lapja is lehozta, hogy Senhszi provinciában, az állami repülőgép-ipari ipari vállalat egy kutatóközpontja aktívan dolgozik a Dongfeng-41-en. A lap egy a Védelmi Minisztériumban a projekten dolgozó forrásra hivatkozva elmondta, hogy az USA tömegpusztító fegyverek hordozására alkalmas rakétái harmadik generációjának gyors fejlődésével megkerülhetetlenné vált az arányos ellenlépés, a Dongfeng-41 így a világ legnagyobb hatótávú rakétája lehet 15000 kilométeres hatótávjával.
 Kína fokozottan törekszik arra, hogy az amerikai terjeszkedésre ellenlépéseket tegyen: februárban atomtöltetekkel ellátott tengeralattjárókat küldött járőrfeladatokra a Csendes-óceán északi területeire, melyek egységenként több, a robbanófejet 14000 kilométerre eljutatni képes ballisztikus rakétát, valamint több nukleáris robbanófejet hordoznak. Az amerikai haditengerészet jelentése szerint a kínai atombombák számára ezzel legalább két amerikai állam (köztük Washington) került elérhető távolságba. A Dongfeng-41 nagyobb hatótávja mégtöbb amerikai célpontot tesz elérhetővé a kínai csapásmérő erő számára. Július 9-én pedig jelentések jöttek arról, hogy Kína fejleszt egy hiperszonikus cirkálórakétát, kifejezetten az amerikaiak anyahajói és egyéb hadihajói ellen.
 http://www.hidfo.net/2014/08/01/tobb-amerikai-allamot-elernek-kinai-atomtoltetek
 Valcmanért, Jarosért, Jacenyjukért, Tyahnyibokért-és az USA-ért!
 Meg a többi politikai gonosztevőért! Szlava Ukrajinye! Cлава Україні! Cлава США! Cлава HATO!
 http://balrad.wordpress.com/2014/08/01/valcmanert-jarosert-jacenyjukert-tyahnyibokert-es-az-usa-ert/
 Orosz ellenszankciók - érzékeny ponton üt vissza Moszkva
 http://www.hidfo.net/2014/08/01/orosz-ellenszankciok-erzekeny-ponton-ut-vissza-moszkva
 Ungvár tegnap fellázadt!
 Kárpátalja fővárosának lakossága tegnap kikelt a régió oligarhái, a Baloga dinasztia ellen. Ungváron tegnap a lakosság zavarogni kezdett a valcmanista helytartófamilia, kiváltkép a Viktor ellen. Iván testvére a régió tanácsának elnöke.
 Kifundálták, hogy megkaparintják a város (Ungvár) infrastruktúrális létesitményeit. Ez verte ki a biztositékot az ungváriak körében.
 http://balrad.wordpress.com/2014/08/01/antimajdan-keszul-ungvaron/
 Az utóbbi néhány hétben általános sztrájkba léptek a szerbiai szakszervezetek, Marokkóban három napig nem dolgoztak a postások, de beszüntették a munkát az olasz és a francia vasutasok is. Több régió áramellátás nélkül maradt a DEI állami villamos ipari társaság részleges privatizációja elleni sztrájk következtében Görögországban, és a New York-i Metropolitan Opera énekesei is sztrájkra készülnek. Még egy kínai cipőgyárban is sztrájkolni mertek a dolgozók.
 Magyarországon négy éve nincs miért sztrájkolni. Mindenki elégedett a bérével és a munkakörülményekkel. A munkavállalók jelenlegi és jövőbeli helyzete annyira megnyugtatónak látszik, hogy senkinek nem jut eszébe ez a drasztikus lépés. Hogy is nézne az ki, ha egy munkalapú társadalomban tömegek szüntetnék be a munkát? Ugyan egymillió ember keres kevesebbet a létminimumnál, néhány hevenyészett sztrájkbizottság felállításánál nem jutottak messzebbre a szakszervezetek. Persze mit is lehetne várni olyan érdekvédőktől, akik a választások éjszakáján együtt pezsgőznek a kormánypárttal. A BKV és MÁV szakszervezetek mostanában kevésbé aggódnak a vállalatuk gazdasági helyzete és a pulykapénz miatt. „Ha nemleges kormányzati választ kapunk, akkor kénytelenek leszünk erősebb nyomást gyakorolni a döntéshozókra, akár a sztrájk lehetősége is fennállhat” – mondta az egyik szakszervezeti vezető a szociális szférából. A bölcsődei gondozók vagy az óvónők azonban végül nem gyakoroltak nyomást, talán majd legközelebb.
 A Fidesznek első dolga volt 2010-ben a sztrájktörvény módosítása. Kizárólag az elégséges szolgáltatás mértékéről kötött megállapodás birtokában lehet sztrájkolni, így pedig nem érdemes, mert teljesen láthatatlan marad. A munkabeszüntetéshez való jog ugyan az alaptörvényben is szerepel, de a munkavállalók inkább a kötelességeikre koncentrálnak. Nem tudom, melyik ország tartja az aktuális munkabéke-rekordot, de ha még egy kicsit kitartanak a dolgozók, előbb-utóbb meglehet a csúcsbeállítás.
 Bal-Rad komm: Banditisztán munkabékéje példás. Banditisztán munkavállalói (az a kb. másfél-milliónyi, aki nem közalkalmazott meg nem közmunkás) tökéletesen meg van elégedve a helyzetével! Miért is ne lenne megelégedve? Hiszen van munkája! Remek fizetése! Jogosult egészségpiaci szolgáltatásra! (Ha meg nem göthösködik, a rezsicsökkentés áldásainak köszönhetően még jut neki egy kis ennivalóra is!)
 Banditisztánban minden szép, minden jó! Béke honol! Munkabéke, társadalmi béke!
 Banditisztánban működik a NER! Kiválóan működik!
 Akkor meg minek sztrájkolni? Sztrájkolni ott szokás, ahol kizsigerelik a munkavállalót! Ahol baj van!
 NAGY POFONT KAPOTT IZRAEL - A HÍREKBEN ELHALLGATJÁ...
 Több amerikai államot is elérnek a kínai atomtölte...


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 28.3.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 138/14
 Caingean arna tabhairt an 19 Eanáir 2022 – OA v An Pharlaimint
 (Cás T-39/22)
 (2022/C 138/30)
 Teanga an cháis: an Béarla
 Páirtithe
 Iarratasóir: OA (ionadaithe: G. Rossi agus F. Regaldo, Dlíodóirí)
 Cosantóir: Parlaimint na hEorpa
 An t-ordú atá á lorg
 Iarrann an t-iarratasóir ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 Seasamh leis an iarratas;
 —
 An dá chinneadh atá faoi chonspóid a chur ar neamhní (seachas an chuid sa dara chinneadh atá faoi chonspóid lenar sheas an cosantóir leis an ngearán maidir leis an aois inphinsin);
 —
 A lua nár mhór méid pinsin an iarratasóra a shuíomh de réir mheán na dtuarastal go léir arna bhfáil ag an iarratasóir ón 24.6.2010 go dtí an 31.3.2021 (riail pro-rata);
 —
 A lua, chun méid pinsin an iarratasóra a ríomh, nár mhór an tréimhse seirbhíse ag an institiúid, idir 27.7.2004 agus 1.07.2009, a chur san áireamh freisin;
 —
 an cosantóir a dhaoradh chun cúiteamh a íoc as an damáiste arna dhéanamh don iarratasóir, ar mhéid a shocrófar de réir na foirmle dá dtagraítear faoi mhír 74 (an iarratais), nó ar mhéid ar bith eile a fhéadfaidh an Chúirt a chinneadh a bheith cóir agus ceart (sa hipitéis shéanta agus nach gcreidtear nach n-ordaíonn an Chúirt an méid a luaitear faoi mhíreanna 2, 3 agus 4 thuas); agus,
 —
 an cosantóir a dhaoradh na costais a íoc (i gcás ar bith).
 Saincheisteanna dlí agus príomhargóintí.
 Mar thaca leis an gcaingean, maíonn an t-iarratasóir ocht saincheist dlí.
 1.
 An chéad saincheist dlí lena n-éilítear go bhfuil socruithe mionsonraithe áirithe socraithe roimh ré ag na cinntí a chonspóidtear chun méid cheart pinsin an iarratasóra a ríomh agus go bhfuil an t-iarratas inghlactha dá réir.
 2.
 An dara saincheist dlí lena n-éilítear gur bhain na cinntí a chonspóidtear míbhrí as cásdlí na Cúirte maidir le hinghlacthacht.
 3.
 An tríú saincheist dlí lena n-éilítear nach bhfuil aon drochthionchar ag an gcinneadh atá á lorg ag an iarratasóir ar an gcosantóir, fiú i gcás athruithe sa todhchaí ar stádas oibre an chéad duine acu.
 4.
 An ceathrú saincheist dlí lena n-éilítear gur cheart an tréimhse seirbhíse a thug an t-iarratasóir idir 2004 agus 2009 a mheas mar thréimhse seirbhíse ag an institiúid.
 5.
 An cúigiú saincheist dlí lena n-éilítear gur cheart go dtabharfaí le fios go bhfuil 63 bliana d'aois mar thoradh ar athchinneadh na haoise inphinsin, gan dochar d'achomharc a dhéanamh ar chinneadh an chosantóra atá le teacht.
 6.
 An séú saincheist dlí lena n-éilítear nár mhór an riail pro-rata, mar a thugtar air, a chur i bhfeidhm.
 7.
 An seachtú saincheist dlí lena n-éilítear an dífheidhmiú páirteach a d’fhéadfadh a bheith ann (ag tagairt do na focail (1)“final” agus “last”) d’Airteagal 77(2) de na Rialacháin Foirne, chun sáruithe ar phrionsabail an chomhionannais agus na comhréireachta a réiteach.
 8.
 An t-ochtú saincheist dlí, ina bhfuil iarratas ar dhamáistí.
 (1) Níl leagan Gaeilge de na Rialacháin Foirne ar fáil, mar sin luaitear na focail mar atá siad san iarratas sa bhunteanga.


text:
 30.11.2013
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 352/7
 Apelācijas sūdzība, ko par Vispārējās tiesas (trešā palāta) 2013. gada 3. jūlija spriedumu lietā T-106/12 Cytochroma Development, Inc./Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi) 2013. gada 13. septembrī iesniedza Cytochroma Development, Inc.
 (Lieta C-490/13 P)
 2013/C 352/13
 Tiesvedības valoda — angļu
 Lietas dalībnieki
 Apelācijas sūdzības iesniedzēja: Cytochroma Development, Inc. (pārstāvji — S. Malynicz, Barrister, A. Smith, Solicitor)
 Pārējie lietas dalībnieki: Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi) un Teva Pharmaceutical Industries, Ltd
 Apelācijas sūdzības iesniedzējas prasījumi:
 —
 atcelt Vispārējās tiesas 2013. gada 3. jūlija spriedumu lietā T-106/12;
 —
 piespriest ITSB segt savus un atlīdzināt apelācijas sūdzības iesniedzējai radušos tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Apelācijas sūdzības iesniedzēja norāda, ka pārsūdzētais spriedums esot jāatceļ šādu iemeslu dēļ:
 —
 Vispārējā tiesa esot pārkāpusi Regulas par Kopienas preču zīmi (1) 65. panta 6. punktu un Regulas Nr. 216/96 (2) 1. panta d) punkta 1) apakšpunktu attiecībā uz pasākumiem, kas ITSB bija jāveic, lai nodrošinātu atbilstību Vispārējās tiesas spriedumam;
 —
 Vispārējā tiesa esot pārkāpusi tiesiskās noteiktības principu, kā arī ES Pamattiesību hartas 17. pantu.
 (1) Padomes 2009. gada 26. februāra Regula (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi (OV L 78, 1. lpp.).
 (2) Komisijas 1996. gada 5. februāra Regula (EK) Nr. 216/96, ar ko paredz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) Apelācijas padomes procesuālos noteikumus (OV L 28, 11. lpp.).


text:
1. Agli operatori economici stabiliti negli altri Stati aderenti all'Unione Europea, nonché a quelle stabilite nei Paesi firmatari dell'accordo sugli appalti pubblici che figura nell'allegato 4 dell'accordo che istituisce l'Organizzazione mondiale del commercio, o in Paesi che, in base ad altre norme di diritto internazionale, o in base ad accordi bilaterali siglati con l'Unione Europea o con l'Italia che consentano la partecipazione ad appalti pubblici a condizioni di reciprocità, la qualificazione é consentita alle medesime condizioni richieste alle imprese italiane.
 2. Per gli operatori economici di cui al comma 1, la qualificazione di cui al presente codice non é condizione obbligatoria per la partecipazione alla gara. Essi si qualificano alla singola gara producendo documentazione conforme alle normative vigenti nei rispettivi Paesi, idonea a dimostrare il possesso di tutti i requisiti prescritti per la qualificazione e la partecipazione degli operatori economici italiani alle gare. é salvo il disposto dell'articolo 38, comma 5.
 articolo così modificato dal D.Lgs. 152 del 11/09/2008 in vigore dal 17/10/2008
 Relazione all’articolo 47 Viene generalizzata la soluzione recata dall’art. 20 septies, d.lgs. n. 190/2002, a sua volta conforme agli impegni internazionali dell’Italia
 OPERATORI ECONOMICI STRANIERI - PARTECIPAZIONE APPALTI
 Il giudice – di primo grado- sostiene che l'art. 47 del D.Lgs. n. 163/2006 ("Operatori economici stabiliti in Stati diversi dall'Italia") - che ha recepito il G.P.A. (Accordo sugli appalti pubblici) del 1994 (allegato all'accordo istitutivo del W.T.O., sottoscritto dagli U.S.A. e dall'U.E. nel 1994) e quindi la Nota generale apposta dall'U.E.e le successive direttive europee- che subordina la partecipazione agli appalti al principio della qualificata "reciprocita'", non è applicabile al caso di specie ai fini della partecipazione di Alfa alla gara. Invero quella norma avrebbe riguardo solo agli appalti di lavori pubblici e non anche alle forniture e ai servizi, come invece affermato da piu' pronunce di TT.AA.RR. e del Consiglio di Stato (citata III n. 1973/2014) e dall'A.V.C.P., e cio' in sintonia con il principio di apertura massima alla concorrenza. (..)
 La Sezione non puo' invero non conformarsi alla recente sentenza n. 1973/2014 pronunciata su analoga gara e alla quale ci si richiama anche per esigenze di economia processuale. Il Collegio ritiene infatti che l'art. 47 del Codice Contratti, per la sua collocazione nel Codice e per aver recepito le ridette disposizioni internazionali ed europee anche riguardo alle forniture e ai servizi, si debba applicare pure nella fattispecie con le limitazioni, generali e speciali, in tema di reciprocita' poste in quella sede per l'appunto ai fini della partecipazione degli operatori statunitensi nell'ottica della tutela della par condicio e quindi delle condizioni concorrenziali.
 Come per il caso di cui alla sentenza n. 1973, in via pregiudiziale si rileva che anche nel caso di specie l'Azienda Ospedaliera Universitaria di S. Maria della Misericordia, anziche' utilizzare direttamente la propria organizzazione con le proprie risorse organiche e finanziarie, ha preferito, con autonoma scelta discrezionale, "esternalizzare" il compito asseritamente "istituzionale", fornitura di abbonamenti a periodici e piu' servizi connessi e specificati nel disciplinare, facendo ricorso a uno specifico appalto per la ricerca di un tramite, che si impegnasse a svolgere direttamente quel compito nella sua totalita', a un prezzo si il piu' basso ma ritenuto comunque satisfattivo per l'Amministrazione e comprensivo della commissione, cosi' prescindendo dalla quota servizi che veniva conseguentemente a diluirsi ancor piu' e scendere ulteriormente al di sotto della soglia minima.
 PARTECIPAZIONE IMPRESE STABILITE NEGLI USA
 TAR TRENTINO TN SENTENZA 2013
 Ai sensi dell'articolo 47 del D.Lgs. n. 163 del 2006, alle imprese stabilite negli USA non è consentito partecipare ad un appalto pubblico avente ad oggetto una prestazione di servizi di valore economico inferiore alla soglia fissata nell'allegato 2 dell'Appendice I dell'Accordo sugli appalti pubblici.
 Ai sensi dell'art. 3, comma 1, del D.P.R. 28.12.2000, n. 445 (disposizioni in materia di documentazione amministrativa), le disposizioni di tale testo unico si applicano solo ai cittadini italiani e dell'Unione europea, alle persone giuridiche ed agli altri soggetti indicati aventi sede legale in Italia o in uno dei Paesi dell'Unione europea. Conseguentemente, l'offerente che abbia sede legale negli USA, non puo' utilizzare dichiarazioni sostitutive e non puo' attestare di essere in possesso di tutti i requisiti di partecipazione richiesti dal bando e dal D.Lgs. 163/2006.
 OPERATORI ECONOMICI STABILITI IN STATI DIVERSI DALL'ITALIA - DIRITTO AL LAVORO DEI DISABILI
 L'art. 47, al comma 2 - del d.lgs. 163 del 2006 - stabilisce (..) che gli operatori economici stabiliti negli altri Stati aderenti all'Unione Europea "si qualificano alla singola gara producendo documentazione conforme alle normative vigenti nei rispettivi Paesi, idonea a dimostrare il possesso di tutti i requisiti prescritti per la qualificazione e la partecipazione degli operatori economici italiani alle gare. ...."; attiene quindi alla sola prova del requisito, che puo' essere data secondo la legge straniera, ma non anche al contenuto di esso, che deve sussistere per quanto richiesto dalla legge di gara, nel rispetto della legge italiana. Del resto, secondo la giurisprudenza, da una societa', ancorche' abbia sede in Francia, se abbia operato o operi in Italia, puo' esigersi il rispetto della legislazione italiana sul lavoro dei disabili (Consiglio di Stato, sez. VI, 29 dicembre 2010, n. 9577), ovviamente con riferimento ai dipendenti operanti nella sede italiana, che non possono che essere assoggettati alle leggi italiane in materia di lavoro, non potendosi attribuire rilievo all'impresa nel suo complesso, soprattutto quando abbia la sede principale in una nazione diversa da quella italiana e sedi secondarie in Italia, pena la discriminazione dei dipendenti della sede italiana rispetto ad altri lavoratori operanti nel territorio nazionale.
 Ne' puo' ritenersi che la dichiarazione presentata dalla societa’ francese, laddove ha asserito la regolarita' rispetto alle norme che disciplinano il diritto al lavoro dei disabili, potesse riferirsi in maniera giuridicamente e logicamente apprezzabile anche a quelle di cui alla l. n. 68/1999, come asserito da detta societa' con la memoria di replica, atteso che la stessa aveva dichiarato che "... essendo sottoposta alla legislazione francese non è assoggettata agli obblighi di assunzioni obbligatorie di cui alla legge 12 marzo 1999, n. 68", aggiungendo poi che "tuttavia ha ottemperato agli obblighi di assunzione obbligatoria ed è in regola con la legge francese n. 87 – 517 del 19 luglio 1987 a favore della occupazione dei lavoratori disabili", il che non puo' che significare che aveva ottemperato a detti obblighi con riferimento alla normativa francese e non a quelli imposti dalla legge italiana.
 La presentazione sia di una dichiarazione del legale rappresentante dell'impresa partecipante a gara pubblica, attestante di essere in regola con le norme disciplinanti il diritto al lavoro dei disabili, sia di un'apposita certificazione rilasciata dagli uffici competenti (peraltro sostituibile da un'autocertificazione), imposta dall'art. 17 della l. n. 68/1999, costituisce infatti requisito di partecipazione alla gara, con la conseguenza che la sua omissione è causa di esclusione dalla stessa (Consiglio di Stato, sez. V, 24 marzo 2011, n. 1792).
 PARTECIPAZIONE AGLI APPALTI DI OPERATORI ECONOMICI STRANIERI
 TRGA TRENTINO ALTO ADIGE ORDINANZA 2013
 L’art. 47 del codice dei contratti pubblici ammette alla partecipazione agli appalti operatori economici stabiliti in Paesi firmatari dell'accordo sugli appalti pubblici che figura nell'allegato 4 dell'accordo che istituisce l'Organizzazione mondiale del commercio (WTO), solo a condizione di reciprocita' e, comunque, in presenza dei presupposti, ed anche delle soglie, indicati nello stesso accordo.
 Sembrerebbe onere dell'agente italiano dell’operatore economico extraeuropeo (..), versare agli atti di gara la documentazione comprovante il possesso dei requisiti di partecipazione conformemente alla normativa vigente del Paese dove la concorrente ha la sede, ossia negli Stati Uniti.
 SOGGETTI AMMESSI AGLI APPALTI PUBBLICI DELLE AMMINISTRAZIONI ITALIANE
 L’art. 47 del DLgs 163/2006 disciplina propriamente la partecipazione ad appalti pubblici indetti in Italia di imprese stabilite in altri Stati aderenti all’Unione Europea e di imprese extracomunitarie, stabilendo il principio che l’operatore economico straniero, per poter partecipare agli appalti indetti in Italia, deve necessariamente appartenere ad uno dei paesi individuati dalla stessa norma, ossia uno degli Stati dell’Unione Europea, o uno dei Paesi firmatari dell’accordo sugli appalti pubblici che figura nell’allegato 4 dell’accordo che istituisce l’Organizzazione Mondiale del Commercio, o un Paese che, in base ad altre norme di diritto internazionale o in base ad accordi bilaterali siglati con l’Unione Europea o con l’Italia, consenta alle imprese italiane la partecipazione ad appalti pubblici in condizioni di reciprocita'.
 Nel caso di specie, l’impresa, la cui partecipazione alla gara è oggetto di controversia, è un’impresa commerciale italiana, distributrice del prodotto oggetto di fornitura, che ha precisato, in sede di istanza di partecipazione, di approvvigionarsi presso l’impresa extracomunitaria (societa' indiana) realizzatrice del prodotto medesimo, la quale non è concorrente alla gara per la fornitura in questione, ne' direttamente ne' indirettamente, essendo semplicemente un soggetto terzo rispetto al contratto d’appalto, che non assume alcun obbligo giuridico nei confronti della stazione appaltante.
 Inconferente, pertanto, appare il richiamo da parte della controinteressata all’art. 47 del D.Lgs. n. 163/2006 nonche' all’istituto dell’avvalimento, che si caratterizza, invece, per il fatto che l’impresa ausiliaria, dovendosi impegnare non soltanto verso l’impresa concorrente ausiliata ma anche verso l’amministrazione aggiudicatrice a mettere a disposizione del concorrente le risorse di cui questi sia carente, puo' ben essere considerata partecipante indiretta alla gara e, pertanto, incorrere nella violazione del citato art. 47 se trattasi di impresa extracomunitaria non appartenente ad uno dei Paesi individuati dalla predetta norma.
 Ne consegue che è ammissibile la partecipazione ad una gara di appalto di forniture militari (nella specie giubbetti antiproiettile) da parte di un’impresa italiana, che svolge attivita' commerciale di distribuzione di un prodotto realizzato da un’impresa extracomunitaria.
 Oggetto: istanza di parere per la soluzione delle controversie ex articolo 6, comma 7, lettera n) del D.Lgs. n. 163/2006 presentata dal Ministero della Difesa - Fornitura di n. 6000 elmetti in fibra aramidica mod. FA (1° lotto) e di n. 400 giubbetti antiproiettile mod. AP (2° lotto) - Importo a base d'asta euro 765.660,00 (1° lotto); euro 458.800,00 (2° lotto) - S.A.: Ministero della Difesa.
 DECADENZA BENEFICI - DICHIARAZIONI SOSTITUTIVE NON VERITIERE
 L’articolo 75 del decreto del Presidente della Repubblica 28 dicembre 2000 n. 445, contenente il testo unico delle disposizioni legislative e regolamentari in materia di documentazione amministrativa, dispone che, se in seguito al controllo sulle dichiarazioni sostitutive di cui agli articoli 46 e 47 (tra le quali sono quelle relative a «fatti che siano a diretta conoscenza dell’interessato», art. 47 comma 1) emerga la non veridicita' del contenuto della dichiarazione, «il dichiarante», ferme restando le disposizioni penali previste dall’articolo 76, «decade dai benefici eventualmente conseguenti al provvedimento emanato sulla base della dichiarazione non veritiera».
 Nel caso in esame, avendo l’autorita' di gara giustamente corretto le dichiarazioni e assegnato a tutti i concorrenti zero punti per la distanza, nessuno di loro ha conseguito beneficio dalla propria dichiarazione. Quanto alle appellanti, la loro offerta, se l’autorita' di gara non avesse effettuato la correzione delle dichiarazioni rese dagli altri concorrenti, si sarebbe collocata al quarto anziche' al terzo posto nella graduatoria, sicche' esse non hanno interesse a dolersi della correzione in se' considerata. D’altra parte non viene censurata l’affermazione contenuta nella sentenza impugnata, che nelle regole di gara non si rintracciano disposizioni esplicite che sanzionassero con l’esclusione il comportamento anzidetto; e la tesi degli appellanti, che tutti gli altri concorrenti sarebbero dovuti essere esclusi a causa della falsita' della loro dichiarazione sulle distanze delle aree di parcheggio delle autoambulanze, è indimostrata e poggia solo sulla petizione di principio che tra i benefici, da cui si decade a norma del citato articolo 75, rientri anche quello consistente “nell’ammissione al confronto concorrenziale”.
 L’assenza nel bando di gara di una previsione volta a consentire l’avvalimento non puo' essere certo intesa nel senso di escludere l’utilizzo di questo istituto, ma, al contrario, in quello di ammetterlo nella portata piu' ampia (cfr. Cons. Stato, sez. VI, 22 aprile 2008, n. 1856), non ravvisandosi del resto alcuna ragione, di ordine giuridico o fattuale, atta a sostenere la tesi dell’amministrazione secondo cui l’avvalimento sarebbe incompatibile con il contratto di “concessione di lavori” (costituente oggetto della procedura in esame).
 Nel caso di avvalimento c.d. infragruppo l’art. 49 DLGS. 163/2006 vuole che siano comunque prodotte le dichiarazioni previste dal comma 2 (alleggerendo l’ordinario onere documentale delle imprese interessate, laddove sancisce che in luogo del “contratto” basta produrre una “dichiarazione sostitutiva attestante il legame giuridico ed economico esistente nel gruppo”; cfr. comma 2, lett. g). Ne deriva che legittimamente deve essere esclusa dalla gara la holding che nella domanda di partecipazione ha dichiarato solamente l’intenzione di avvalersi dei requisiti delle imprese appartenenti al gruppo societario.
 L’articolo 49 c.6 del Dlgs 163/06 dispone che “il concorrente puo' avvalersi di una sola impresa ausiliaria per ciascun requisito o categoria” si rileva, quindi, l’inammissibilita' del “doppio avvalimento”.
 Muovendo dalla regola che per le imprese stabilite in paesi diversi dall’Italia “la qualificazione di cui al presente codice non è condizione obbligatoria per la partecipazione alla gara", le norme non contemplano invero la possibilità di produrre autodichiarazioni rese ai sensi della normativa italiana, bensì esse prevedono: a) “documentazione conforme alle normative vigenti nei rispettivi paesi, idonea a dimostrare il possesso di tutti i requisiti prescritti [...]” (art. 47, comma 2); b) nel caso in cui il documento richiesto per la qualificazione non sia rilasciato all’interno di uno stato dell’Unione europea, una dichiarazione giurata o “resa dall’interessato innanzi a un’autorità giudiziaria o amministrativa competente, a un notaio a un organismo professionale qualificato a riceverla del Paese di origine o di provenienza” (art. 39, comma 5, espressamente fatto salvo dal citato art. 47).
 GEIE - REQUISITI
 Tuttavia l’Amministrazione appaltante deve essere comunque garantita in ordine al possesso, in capo al soggetto esecutore dell’appalto, delle competenze e capacità richieste per una conduzione e realizzazione a regola d’arte dei lavori.
 Oggetto: istanza di parere per la soluzione delle controversie ex articolo 6, comma 7, lettera n) del decreto legislativo n. 163/2006 presentata dal Comune di V. – realizzazione di un fabbricato servizi nel Porto turistico di P.C.
 In materia di dichiarazione sostitutiva di atto di notorietà l'allegazione al testo della dichiarazione di un valido documento di identità, stabilita dagli art. 38 e 47, d.P.R. 28 dicembre 2000 n. 445, costituisce un fondamentale onere del sottoscrittore, configurandosi come l'elemento della fattispecie normativa teleologicamente diretto a comprovare (per di più, con la valenza di monito per il dichiarante delle responsabilità cui va incontro in caso di dichiarazioni false) non soltanto le generalità del dichiarante, ma ancor prima l'imprescindibile nesso di imputabilità soggettiva della dichiarazione ad una determinata persona fisica; pertanto, la mancata allegazione della fotocopia del documento di riconoscimento alla dichiarazione sostitutiva e ai documenti prodotti in fotocopia autocertificata comporta l'esclusione da una gara d'appalto di opere pubbliche.
 Alla produzione del documento di identità non può essere considerata equipollente la produzione della procura notarile, in quanto la norma, imponendo la produzione di copia di un documento di identità, intende assicurare l’identità tra autore apparente e autore reale della dichiarazione tale da giustificare il principio di autoresponsabilità, tant’è che nella fattispecie delineata dal legislatore in caso di false dichiarazioni il dichiarante va incontro a responsabilità penali, mentre, una simile responsabilità non verrebbe a gravare su colui che alla dichiarazione falsa non allegasse copia del documento di identità. Al riguardo deve essere evidenziato che il principio di autoresponsabilità per essere giuridicamente sanzionabile postula indubbiamente che debba essere acquisita la certezza sotto il profilo probatorio della provenienza della dichiarazione sostitutiva da parte del dichiarante; una simile certezza può ritenersi raggiunta, in un sistema che non impone più l’autenticazione della sottoscrizione, solamente con la produzione del documento di identità atteso che, essendo tale documento nella esclusiva disponibilità del titolare, la provenienza dallo stesso del documento di identità lascia presumere la provenienza dallo stesso anche della dichiarazione la quale, pertanto, non può non essergli imputata. Nel caso di procura notarile a favore di un procuratore ad negotia, invece, trattasi di un documento relativo ad un atto di esercizio dell’impresa, nella disponibilità della quale e delle persone fisiche mediante le quali essa opera, quel documento si trova.
 La produzione della procura non lascia pertanto presumere la provenienza effettiva della dichiarazione richiesta dal disciplinare di gara dal suo autore apparente.
 IMPRESE EXTRACOMUNITARIE AMMESSE ALLE GARE
 Un impresa extracomunitaria non destinataria del comma 1 dell’art.47 del d.lgs. n.163 del 2006 non può partecipare agli appalti pubblici comunitari nè direttamente nè in qualità di impresa ausiliaria di ditta comunitaria diretta concorrente. Mentre esiste per lo Stato comunitario un vincolo giuridicamente necessitato di conformazione alla direttiva Cee sopra citata ed esiste, nei riguardi dell’operatore comunitario, un diritto di avvalersi della norma (self executing) che una facoltà gli conferisce (e di pretenderne l’applicazione), tale diritto (che si concreta, di fatto, nella pretesa della disapplicazione della normativa nazionale contrastante con quella comunitaria e nella pretesa dell’applicazione diretta della norma comunitaria self executing) certamente non sussiste (nè se ne può pretendere l’applicazione) nei confronti di impresa non destinataria del comma 1 dell’art.47 del d.lgs. n.163 del 2006, la quale, peraltro, non detiene titolo alcuno che gli consenta di pretendere la partecipazione agli appalti comunitari.
 La Repubblica popolare cinese, pur avendo aderito nel 2001 al WTO, non ha, a tutt’oggi, sottoscritto anche l’accordo sugli appalti pubblici che risulta nell’allegato 4 del citato Accordo istitutivo del WTO. Invero tale Stato – il cui mercato degli appalti pubblici rimane chiuso o con requisiti inaccettabili per le imprese comunitarie – si è impegnato ad avviare solo nel 2008 negoziati di adesione (peraltro attualmente tale accordo plurilaterale è in fase di rinegoziazione; e ciò anche al fine di eliminare il trattamento disparitario tra le piccole e medie imprese comunitarie e le analoghe imprese di quattro grandi Paesi firmatari dell’Accordo: Canada, Giappone, Usa e Corea che, pur potendo partecipare senza restrizioni agli appalti comunitari, hanno riservato un accesso preferenziale alle imprese nazionali negli appalti pubblici banditi nei relativi Paesi: cfr. il testo – reperibile sul sito www.Europarl. Europa.eu. - delle interrogazioni presso la competente Commissione Cee effettuate da alcuni europarlamentari nella giornata dell’1.2.2007);
 IMPRESE EXTRACOMUNITARIE FIRMATARIE DEL WTO
 Considerato che l’art.47 del d.lgs. n.163 del 2006 ammette la partecipazione ad appalti pubblici delle ditte extracomunitarie stabilite in Paesi firmatari dell'accordo sugli appalti pubblici che figura nell'allegato 4 dell'accordo che istituisce l'Organizzazione mondiale del commercio, o in Paesi che, in base ad altre norme di diritto internazionale, o in base ad accordi bilaterali siglati con l'Unione Europea o con l'Italia, consentano la partecipazione ad appalti pubblici a condizioni di reciprocità, si desume che il postulato non consente ad impresa extracomunitaria non destinataria del comma 1 dell’art.47 del d.lgs. n.163 del 2006 di partecipare agli appalti pubblici comunitari nè direttamente nè, pena l’elusione della disposizione contenuta nell’art.47 citato, in qualità di impresa ausiliaria di ditta comunitaria diretta concorrente: e ciò in quanto tale valore trova il suo diretto equipollente in quello della par condicio degli operatori economici e non in un allargamento acritico della base di partecipazione a favore di ditte i cui costi di gestione ambientale, operativi e tecnici sono imparagonabili a quelli delle imprese comunitarie.
 AUTOCERTIFICAZIONE E FOTOCOPIA CARTA D'IDENTITA'
 La produzione della fotocopia del documento d'identità del dichiarante costituisce elemento costitutivo dell'autocertificazione, cui è assimilabile la autocertificazione della conformità di una copia all’originale, perché volta a garantire l’esatta provenienza della stessa, non può che concludersi che del documento di identità devono essere prodotte tante copie quante le autocertificazioni ed autenticazioni di cui doveva garantire la provenienza, non potendosi quindi condividere la tesi che, avendo l'impresa redatto un atto a contenuto multiplo, e' sufficiente una sola copia del documento di identità del sottoscrittore dell’atto a garantire la provenienza di tutte le dichiarazioni ed attestazioni ivi rese.
 Pertanto in sede di gara di appalto, l'allegazione al testo delle dichiarazioni, di volta in volta rilasciate, di un valido documento di identità, prevista dagli artt. 38 e 47 del D.P.R. n. 445/2000, lungi dal costituire un vuoto formalismo, costituisce piuttosto un fondamentale onere del sottoscrittore, configurandosi come l'elemento della fattispecie normativa diretto a comprovare non soltanto le generalità del dichiarante, ma ancor prima l'imprescindibile nesso di imputabilità soggettiva della dichiarazione ad una determinata persona fisica, con la conseguenza che la mancata allegazione della fotocopia del documento di riconoscimento alla dichiarazione sostitutiva e ai documenti prodotti in fotocopia comporta l'esclusione dalla gara.
 Oggetto: istanza di parere per la soluzione delle controversie ex articolo 6, comma 7, lettera n) del decreto legislativo n. 163/2006 presentata dal Comune di O. – lavori di urbanizzazione Area P.I.P. IV Lotto esecutivo.
 CONDIZIONI DI RECIPROCITA' - SOGGETTI STRANIERI
 TAR FRIULI SENTENZA 2014
 L'art . 47 del D.lgs. n. 163 del 2006 rubricato "Operatori economici stabiliti in Stati diversi dall'Italia", stabilisce che per "gli operatori economici ... stabiliti nei Paesi firmatari dell'accordo sugli appalti pubblici che figura nell'allegato 4 dell'accordo che istituisce l'Organizzazione mondiale del commercio" la partecipazione alle gare d'appalto è consentita "a condizioni di reciprocita' ... alle medesime condizioni richieste alle imprese italiane". Questo articolo costituisce il recepimento nell'ordinamento interno delle disposizioni dell'Agreement on Government Procurement (GPA o Accordo sugli appalti pubblici), incluso nell'allegato IV dell'Accordo istitutivo dell'Organizzazione Mondiale del Commercio (World Trade Organization - WTO), sottoscritto a Marrakesh il 15 aprile 1994, che incorpora i risultati dei negoziati commerciali multilaterali dell'Uruguay Round. Il GPA è un accordo plurilaterale vincolante non per tutti gli Stati facenti parte dell'Organizzazione, ma unicamente per quelli che lo hanno sottoscritto, fra cui rientrano l'Unione europea e gli Stati Uniti d'America. (..) L'Unione Europea ha formalmente aderito al GPA con decisione del Consiglio n. 94/800/CE, del 22 dicembre 1994, relativa alla conclusione a nome della Comunita' degli accordi dei negoziati multilaterali dell'Uruguay Round (1986-1994), il cui art. 2 recita: "sono approvati a nome della Comunita' europea, relativamente alla parte di sua competenza, gli accordi plurilaterali che figurano nell'allegato 4 dell'accordo che istituisce l'Organizzazione mondiale del commercio". L'Unione Europea ha dato poi attuazione a tale obbligo di fonte internazionale emanando le direttive 2004/17/CE e 2004/18/CE, relative agli appalti pubblici nei settori ordinari e speciali. Per quanto riguarda la direttiva 2004/18/CE, si ricorda che: - il settimo considerando stabilisce che "...il regime applicabile agli offerenti e ai prodotti dei paesi terzi firmatari è quello definito dall'Accordo", e che le "le amministrazioni aggiudicatrici contemplate dall'Accordo che si conformano alla presente direttiva ed applicano le stesse disposizioni agli operatori economici dei paesi terzi firmatari dell'accordo, rispettano cosi' l'Accordo"; - l'art. 5 dispone che "gli Stati membri applicano nelle loro relazioni condizioni favorevoli quanto quelle che concedono agli operatori economici dei paesi terzi in applicazione dell'Accordo sugli appalti pubblici". Con l'art. 47 C.C.P. le disposizioni del GPA recepite nelle direttive europee sono state nuovamente recepite dal Legislatore nazionale, per cui nell'ordinamento italiano - in base all'impegno assunto dall'Europa - vige il principio di apertura del mercato degli appalti pubblici alla concorrenza internazionale, subordinatamente al rispetto del principio di qualificata reciprocita'. (..) Sull'art. 47 del codice dei contratti pubblici è doveroso anche soggiungere che la giurisprudenza amministrativa si è posta il problema dell'ambito oggettivo della sua applicazione, posto che dal tenore della disposizione (che menziona le procedure di "qualificazione" delle imprese), alla luce del quadro normativo previgente, pareva che la stessa potesse essere letteralmente riferita ai soli appalti di lavori pubblici. I giudici amministrativi hanno, tuttavia, ritenuto che la norma debba essere riferita anche agli appalti di forniture e di servizi (cfr., T.A.R. Lazio, Roma, sez. I bis, 16.12.2008, n. 11405; sez. I bis, 17.12.2010, n. 37093; T.A.R. Campania, Napoli, sez. I, 6.12.2010, n. 26798; parere dell'Autorita' per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture, di data 26.10.2006). Su tale specifica questione questo Collegio peraltro non condivide l'estensione operata dalla citata giurisprudenza anche agli appalti di forniture e servizi, oltre agli appalti di lavori pubblici, perche' contrastante con il principio di apertura massima alla concorrenza, immanente non solo all'Unione europea ma allo stesso ordinamento internazionale e che costituisce un canone interpretativo applicabile al caso in esame.


type: legislation

text:
 21.4.2012
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 109/18
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 348/2012 AL COMISIEI
 din 20 aprilie 2012
 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
 având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.
 (2)
 Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 20 aprilie 2012.
 Pentru Comisie, pentru președinte
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
 (1) JO L 299, 16.11.2007, p. 1.
 (2) JO L 157, 15.6.2011, p. 1.
 ANEXĂ
 Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 (EUR/100 kg)
 Codul NC
 Codul țării terțe (1)
 Valoarea forfetară de import
 0702 00 00
 MA
 47,3
 TN
 124,7
 TR
 108,1
 ZZ
 93,4
 0707 00 05
 TR
 139,2
 ZZ
 139,2
 0709 93 10
 MA
 91,2
 TR
 108,3
 ZZ
 99,8
 0805 10 20
 EG
 47,8
 IL
 72,9
 MA
 41,2
 TN
 54,8
 TR
 50,5
 ZZ
 53,4
 0805 50 10
 TR
 58,3
 ZZ
 58,3
 0808 10 80
 AR
 88,4
 BR
 83,6
 CA
 152,1
 CL
 99,1
 CN
 117,9
 MK
 29,3
 NZ
 122,4
 US
 164,3
 UY
 72,9
 ZA
 85,3
 ZZ
 101,5
 0808 30 90
 AR
 109,5
 CL
 133,3
 CN
 65,6
 US
 107,0
 ZA
 125,0
 ZZ
 108,1
 (1) Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


text:
 14.10.2006
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 249/19
 (2006/C 249/40)
 Última publicación del Tribunal de Justicia en el Diario Oficial de la Unión Europea
 DO C 237 de 30.9.2006
 Recopilación de las publicaciones anteriores
 DO C 224 de 16.9.2006
 DO C 212 de 2.9.2006
 DO C 190 de 12.8.2006
 DO C 178 de 29.7.2006
 DO C 165 de 15.7.2006
 DO C 154 de 1.7.2006
 Estos textos se encuentran disponibles en:
 EUR-Lex:http://eur-lex.europa.eu


type: wikipedia

text:
Ο Κωνσταντίνος Κόλλιας (1901 – 13 Ιουλίου 1998) ήταν Έλληνας ανώτατος δικαστικός λειτουργός που διετέλεσε εισαγγελέας του Αρείου Πάγου από το 1962 έως τον Ιανουάριο του 1968, καθώς και πρωθυπουργός της Ελλάδας από τον Απρίλιο έως το Δεκέμβριο του 1967, ο πρώτος που κατείχε το αξίωμα στη δικτατορία των συνταγματαρχών. Ήταν γνωστός για τις άριστες σχέσεις του με τα Ανάκτορα, αλλά και την ακραία αντικομμουνιστική πτέρυγα της ΕΡΕ, και για τις παρεμβάσεις του στο έργο του ανακριτή Χρήστου Σαρτζετάκη στην υπόθεση της δολοφονίας του βουλευτή Γρηγόρη Λαμπράκη το 1963, που σκοπό είχαν να προστατεύσουν από διώξεις τους αξιωματικούς της Χωροφυλακής που είχαν αναμειχθεί στην υπόθεση, κυρίως τον στρατηγό Κωνσταντίνο Μήτσου.
 Πρώτα χρόνια και επαγγελματική σταδιοδρομία
 Ο Κωνσταντίνος Κόλλιας γεννήθηκε το 1901 στα Στύλια του νομού Κορινθίας. Ο πατέρας του, Βλάσης, ήταν ο ιερέας του χωριού. Ο ίδιος ο Κόλλιας ήταν βαθιά θρησκευόμενος και εκκλησιαζόταν τακτικά, ενώ είχε στενές σχέσεις με την παραεκκλησιαστική οργάνωση «Ζωή».
 Αποφοίτησε από τη Νομική Σχολή του Πανεπιστημίου Αθηνών και ακολούθησε καριέρα στον εισαγγελικό κλάδο. Το 1945 έγινε εισαγγελέας Εφετών, και την αμέσως επόμενη χρονιά, το 1946, αντεισαγγελέας του Αρείου Πάγου.
 Κατά τη διάρκεια της καριέρας του, χρημάτισε προϊστάμενος της Εισαγγελίας Εφετών Αθηνών, αλλά δεν άφησε καλό όνομα, καθώς δημιουργήθηκε η εντύπωση ότι ασκούσε ποινικές διώξεις «για ψύλλου πήδημα», ενώ ήρθε σε έντονη αντιπαράθεση με την Αριστερά λόγω ποινικών διώξεων που ασκούσε για πολιτικούς λόγους σε δημοσιογράφους και συνδικαλιστές.
 Το 1962 έγινε εισαγγελέας του Αρείου Πάγου, διαδεχόμενος τον Δημήτριο Κιουσόπουλο που αποχώρησε λόγω ορίου ηλικίας.
 Υπόθεση Λαμπράκη
 Ως εισαγγελέας του Αρείου Πάγου ο Κόλλιας αναμίχθηκε παρατύπως στην ανάκριση για την υπόθεση της δολοφονίας του Γρηγόρη Λαμπράκη στη Θεσσαλονίκη από παρακρατικούς. Η ανάμιξή του είχε στόχο να συσκοτίσει την υπόθεση. Επιδίωξή του ήταν ο χωρισμός της δικογραφίας και η χωριστή ανάκριση για τους φυσικούς και τους ηθικούς αυτουργούς (αυτούς που έδωσαν εντολή για τη δολοφονία), ώστε τελικά οι ηθικοί αυτουργοί (αξιωματικοί της Χωροφυλακής με προεξάρχοντα το στρατηγό Μήτσου) να παραμείνουν ατιμώρητοι. Επίσης παρενέβη (χωρίς επιτυχία) ώστε να μην προφυλακισθεί κανένας αξιωματικός της Χωροφυλακής. Ο ανακριτής Σαρτζετάκης και ο εισαγγελέας Μπούτης διέταξαν την προφυλάκιση τεσσάρων αξιωματικών, του στρατηγού Μήτσου (γενικός επιθεωρητής Χωροφυλακής Βορείου Ελλάδος, του συνταγματάρχη Καμουτσή (διευθυντής Ασφάλειας Θεσσαλονίκης), του ταγματάρχη Δόλκα (κλιμάκιο ΚΥΠ Βορείου Ελλάδος) και του μοίραρχου Καπελώνη (διοικητή Ε ́ Αστυνομικού Τμήματος Θεσσαλονίκης).
 Μετά την ανάληψη της εξουσίας από την κυβέρνηση Γεωργίου Παπανδρέου το Νοέμβριο του 1963 διατάχθηκε έρευνα για τις παράτυπες ενέργειές του Κόλλια, που ανατέθηκε στον αρεοπαγίτη Αντώνιο Φλώρο. Ο αρεοπαγίτης συνέταξε έκθεση, στην οποία κατέγραφε τις παράνομες παρεμβάσεις του εισαγγελέα Κόλλια στο έργο της ανάκρισης. Ο υπουργός Δικαιοσύνης Πολυχρόνης Πολυχρονίδης άσκησε πειθαρχική δίωξη κατά του Κόλλια και τον παρέπεμψε στο Ανώτατο Πειθαρχικό Συμβούλιο. Τελικά του επιβλήθηκε ποινή εξάμηνης αργίας από τον ίδιο τον υπουργό Δικαιοσύνης.
 Ο Κόλλιας προσέφυγε στο Συμβούλιο της Επικρατείας, το οποίο με την 2942/1964 απόφασή του ακύρωσε την υπουργική απόφαση, με αφορμή νομικές πλημμέλειες, και ανέπεμψε την υπόθεση στον υπουργό. Ο Πολυχρονίδης επέβαλλε εκ νέου ποινή τρίμηνης αργίας και παρέπεμψε την υπόθεση στην Ολομέλεια του Αρείου Πάγου με το ερώτημα της οριστικής απόλυσης του Κόλλια. Η Ολομέλεια του Αρείου Πάγου όμως έκρινε ότι, κατά ορθή ερμηνεία του νόμου, ο υπουργός δεν είχε εξουσία να επιβάλει μόνος του πειθαρχική ποινή σε ανώτατους δικαστές, παρά μόνο το Ανώτατο Πειθαρχικό Συμβούλιο, και έκρινε την υπουργική απόφαση άκυρη. Έτσι ο Κόλλιας επανήλθε στην ενεργό υπηρεσία.
 Υπόθεση ΑΣΠΙΔΑ
 Στις 23 Φεβρουαρίου 1967, κατέθεσε στο Στρατοδικείο που δίκαζε τους αξιωματικούς του ΑΣΠΙΔΑ ο τότε αρχηγός ΓΕΕΘΑ στρατηγός Κωνσταντίνος Τσολάκας, ο οποίος υποστήριξε πως οι κατηγορούμενοι συνταγματάρχες Αλέξανδρος Παπατέρπος και Παναγιώτης Αναγνωστόπουλος ήταν οι «αδάμαντες του Στρατεύματος» και πως η όλη υπόθεση αποτελούσε γελοίο κατασκεύασμα που διέσυρε διεθνώς τις Ένοπλες Δυνάμεις. Επειδή αυτή η κατάθεση προκάλεσε συντριπτικό πλήγμα στο κατηγορητήριο, την αμέσως επόμενη μέρα (24 Φεβρουαρίου) ο Κόλλιας, διαμέσου του εισαγγελέα Εφετών Μουστάκα, ζήτησε από τον πρόεδρο της Βουλής την άρση της ασυλίας του Ανδρέα Παπανδρέου προκειμένου να του απαγγελθεί κατηγορία για εσχάτη προδοσία για την υπόθεση ΑΣΠΙΔΑ. Τρία σχετικά έγγραφα έφεραν την ίδια ημερομηνία, 24 Φεβρουαρίου: η αναφορά του ανακριτή Σωκράτη Σωκρατείδη προς τον Μουστάκα, η διαβιβαστική επιστολή του Μουστάκα προς τον πρόεδρο της Βουλής και το έγγραφο του τελευταίου προς την Βουλή, γεγονός που δεν άφηνε αμφιβολία πως επρόκειτο περί μεθόδευσης.
 Χούντα
 Ο Κωνσταντίνος Κόλλιας υπήρξε ο πρώτος πρωθυπουργός της χούντας. Ο διορισμός του στο αξίωμα αυτό ήταν προϊόν συμβιβασμού μεταξύ του βασιλιά Κωνσταντίνου και των πρωταιτίων του πραξικοπήματος. Ο πρώτος έθεσε ως όρο για να νομιμοποιήσει την κυβέρνηση των συνταγματαρχών ο πρωθυπουργός να μην είναι στρατιωτικός, ενώ οι συνταγματάρχες δεν επιθυμούσαν αντίστοιχα κανέναν πολιτικό. Ως αποτέλεσμα του συμβιβασμού επελέγη ο Κόλλιας που απετέλεσε τον βασικό μοχλό επιρροής του βασιλιά στην κυβέρνηση. Στην πράξη βέβαια αυτοί που κυβερνούσαν ήταν οι στρατιωτικοί με προεξάρχοντα τον Γεώργιο Παπαδόπουλο.
 Διατηρήθηκε στην πρωθυπουργία μέχρι το αποτυχημένο αντιπραξικόπημα του βασιλιά Κωνσταντίνου εναντίον της χούντας, στις 13 Δεκεμβρίου του 1967 στο οποίο πήρε ενεργό μέρος, οπότε την πρωθυπουργία ανέλαβε ο Γεώργιος Παπαδόπουλος. Ο Κόλλιας απέδρασε στη Ρώμη με το αεροπλάνο του Κωνσταντίνου, τον οποίο είχε συνοδεύσει στην Βόρεια Ελλάδα την ημέρα του κινήματος. Λίγες μέρες αργότερα, τον Ιανουάριο του 1968 η χούντα τον καθαίρεσε από τη θέση του εισαγγελέα του Αρείου Πάγου.
 Το τέλος
 Γύρισε στην Αθήνα το 1974, μετά την κατάρρευση της χούντας, όπου και πέθανε στις 13 Ιουλίου 1998, σε ηλικία 97 ετών, ενώ είχε περιορίσει δραστικά τις δημόσιες εμφανίσεις του την περίοδο 1974 - 1998.
 Το 1984 εξέδωσε το βιβλίο «Βασιλεύς και Επανάστασις 1967», όπου παρουσιάζει τη δική του εκδοχή για τα γεγονότα που οδήγησαν στη χούντα και το βασιλικό κίνημα, ενώ επιτίθεται στον Ανδρέα Παπανδρέου. Από την δική του πλευρά, ο Ανδρέας Παπανδρέου στο βιβλίο του «Η Δημοκρατία στο Απόσπασμα» χαρακτηρίζει τον Κόλλια με τα πιο μελανά χρώματα: «Εισαγγελέας του Αρείου Πάγου, ήταν μια απαίσια φυσιογνωμία, αντιδραστικός ως το κόκκαλο, παρόλο που η εξυπνάδα του και το ταλέντο του ήταν παραπάνω από μέτρια. Ως μέλος της βασιλικής δικαστικής χούντας και προσωπικός φίλος της Φρειδερίκης, έκανε ό,τι μπορούσε για να με εμφανίσει αναμεμειγμένο στην περιβόητη συνωμοσία του ΑΣΠΙΔΑ.»
 Πηγές
 Η απόφαση της Ολομέλειας του Αρείου Πάγου, εφημερίδα «Ελευθερία» της 27/3/1965 (σελ. 5)
 Επιστολή του Ευάγγελου Γιαννόπουλου στο Βήμα της 2/8/1998
 Επιστολή του ανακριτή της υπόθεσης Λαμπράκη Χρ. Σαρτζετάκη στο Βήμα της 26/7/1998 (με λίγο διαφορετική εκδοχή)
 Παραπομπές
 Χούντα των Συνταγματαρχών
 Κολλιας Κωνσταντινος
 Εισαγγελείς του Αρείου Πάγου


type: contracts

text:
 Ważna informacja prawna
 |
 22000D0921(12)
 Dziennik Urzędowy L 237 , 21/09/2000 P. 0075 - 0075
 Decyzja Wspólnego Komitetu EOGnr 59/2000z dnia 28 czerwca 2000 r.zmieniająca załącznik III (Odpowiedzialność za produkt) do Porozumienia EOGWSPÓLNY KOMITET EOG,uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dostosowane Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej Porozumieniem, w szczególności jego art. 98,a także mając na uwadze, co następuje:(1) Załącznik III do Porozumienia nie został uprzednio zmieniony.(2) Dyrektywa 1999/34/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 10 maja 1999 r. zmieniająca dyrektywę Rady 85/374/EWG sprawie zbliżenia przepisów ustawowych, wykonawczych i administracyjnych Państw Członkowskich dotyczących odpowiedzialności za produkty wadliwe [1], ma zostać włączona do Porozumienia,STANOWI, CO NASTĘPUJE:Artykuł 1"zmieniona:- 399 L 0034: dyrektywą 1999/34/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 10 maja 1999 r. (Dz.U. L 141 z 4.6.1999, str. 20)."Artykuł 2Teksty dyrektywy 1999/34/WE w językach islandzkim i norweskim, mające zostać opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich, są autentyczne.Artykuł 3Niniejsza decyzja wchodzi w życie dnia 29 czerwca 2000 r., pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostały dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG [2].Artykuł 4Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich.Sporządzono w Brukseli, dnia 28 czerwca 2000 r.W imieniu Wspólnego Komitetu EOGF. BarbasoPrzewodniczący[1] Dz.U. L 141 z 4.6.1999, str. 20.[2] Wskazano wymogi konstytucyjne.--------------------------------------------------