text:
 7.11.2016
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 410/9
 Kanne 9.9.2016 – Euroopan komissio v. Luxemburgin suurherttuakunta
 (Asia C-489/16)
 (2016/C 410/10)
 Oikeudenkäyntikieli: ranska
 Asianosaiset
 Kantaja: Euroopan komissio (asiamiehet: J. Hottiaux ja G. von Rintelen)
 Vastaaja: Luxemburgin suurherttuakunta
 Vaatimukset
 Kantaja vaatii unionin tuomioistuinta
 —
 toteamaan, ettei Luxemburgin suurherttuakunta ole noudattanut yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta 21.11.2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU [EUVL 2012, L 343] 64 artiklan 1 kohdan ensimmäisen kohdan mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ole antanut kyseisen direktiivin noudattamisen edellyttämiä lakeja, asetuksia tai hallinnollisia toimenpiteitä taikka ei ainakaan ole ilmoittanut tällaisia toimenpiteitä komissiolle;
 —
 määrää Luxemburgin suurherttuakunnan SEUT 260 artiklan 3 kohdan nojalla maksamaan uhkasakon, jonka määrä on 8 710 euroa päivässä tässä asiassa annettavan tuomion julistamisesta lähtien, koska tämä ei ole noudattanut velvollisuuttaan ilmoittaa direktiivin 2012/34/EU täytäntöönpanotoimia;
 —
 velvoittaa Luxemburgin suurherttuakunnan maksamaan oikeudenkäyntikulut.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Kyseisen direktiivin täytäntöönpanolle asetettu määräaika päättyi 16.6.2015.
 Luxemburgin suurherttuakunnan antamista eri vastauksista ja erityisesti sen perusteltuun lausuntoon antamasta vastauksesta ilmenee, että vaikka direktiivissä sen täytäntöönpanolle vahvistetun määräajan päättymisestä oli yli vuosi, Luxemburgin suurherttuakunta ei ollut toteuttanut täytäntöönpanon edellyttämiä toimenpiteitä.
 SEUT 260 artiklan 3 kohtaan perustuvaa seuraamusta vahvistettaessa on otettu huomioon SEUT 260 artiklan 2 kohdan yhteydessä sovellettavat kolme arviointiperustetta, eli rikkomisen vakavuus, sen kesto ja tarve varmistaa seuraamuksen varoittavuus uusimisen välttämiseksi.


type: other

text:
How many words can you make out of ultraslick
 Total Number of words made out of Ultraslick = 371
 Ultraslick is an acceptable word in Scrabble with 16 points. Ultraslick is an accepted word in Word with Friends having 20 points. Ultraslick is a 10 letter long Word starting with U and ending with K. Below are Total 371 words made out of this word.
 8 letter Words made out of ultraslick
 7 letter Words made out of ultraslick
 1). curtals 2). curtail 3). crustal 4). rituals 5). karstic 6). citrals 7). lustral 8). uracils
 6 letter Words made out of ultraslick
 1). aurist 2). callus 3). scilla 4). sulcal 5). cullis 6). caulis 7). crista 8). struck 9). citrus 10). strick 11). citral 12). caulks 13). curial 14). saluki 15). kraits 16). krauts 17). krills 18). kurtas 19). kauris 20). likuta 21). lilacs 22). lustra 23). racist 24). rictal 25). ritual 26). cutlas 27). rustic 28). curtal 29). tallis 30). ultras 31). ticals 32). trills 33). triacs 34). trucks 35). trulls 36). rictus 37). tracks 38). urials 39). tilaks 40). tricks 41). traiks 42). uratic 43). uracil 44). trails 45). trials 46). taluks
 5 letter Words made out of ultraslick
 1). rakis 2). rials 3). rails 4). ricks 5). truck 6). rucks 7). trial 8). salic 9). rills 10). trick 11). skirl 12). racks 13). trull 14). larks 15). laris 16). ultra 17). lairs 18). laics 19). lacks 20). lurks 21). krill 22). liars 23). licks 24). turks 25). kurta 26). tucks 27). lucks 28). litas 29). liras 30). lilts 31). trill 32). lilac 33). urial 34). taluk 35). tical 36). stria 37). stirk 38). still 39). stick 40). stark 41). ticks 42). stall 43). stuck 44). stull 45). tarsi 46). talks 47). talcs 48). tails 49). tacks 50). talus 51). sutra 52). sural 53). sulci 54). tilak 55). stalk 56). stair 57). scuta 58). scull 59). sculk 60). trail 61). scaur 62). scart 63). scall 64). sault 65). sitar 66). skill 67). traik 68). stack 69). tills 70). tirls 71). slick 72). slack 73). track 74). skull 75). skirt 76). triac 77). krait 78). arils 79). culls 80). arcus 81). crust 82). calks 83). ikats 84). ictus 85). auris 86). auric 87). curls 88). karts 89). cutis 90). karst 91). astir 92). kails 93). aulic 94). cauls 95). kauri 96). caulk 97). culti 98). airts 99). clast 100). kilts 101). cults 102). curst 103). curia 104). carks 105). carls 106). calls 107). alist 108). kills 109). carts
 4 letter Words made out of ultraslick
 1). suck 2). cast 3). stir 4). cars 5). cart 6). cats 7). caul 8). cask 9). star 10). cist 11). curl 12). sial 13). sick 14). silk 15). sill 16). silt 17). cult 18). skat 19). cull 20). skit 21). skua 22). crus 23). cris 24). slat 25). scut 26). slit 27). slur 28). suit 29). ursa 30). alit 31). alls 32). alts 33). arcs 34). aril 35). utas 36). arks 37). tirl 38). aits 39). tsar 40). tuck 41). uric 42). acts 43). ails 44). airs 45). airt 46). tusk 47). turk 48). tuis 49). tils 50). arts 51). tali 52). talc 53). call 54). tail 55). tack 56). cark 57). sura 58). sulk 59). talk 60). calk 61). tall 62). till 63). asci 64). tics 65). tick 66). taus 67). task 68). tars 69). auks 70). carl 71). scat 72). ilks 73). rack 74). lark 75). ills 76). rail 77). raki 78). lari 79). kill 80). rats 81). lair 82). rial 83). ilka 84). rias 85). rick 86). laic 87). ikat 88). irks 89). kats 90). lust 91). kart 92). lilt 93). liar 94). lats 95). lira 96). kail 97). lick 98). lati 99). list 100). last 101). lits 102). litu 103). luck 104). lars 105). lurk 106). rill 107). risk 108). lacs 109). sack 110). sail 111). saki 112). salt 113). sati 114). kits 115). sall 116). kist 117). kirs 118). curt 119). sari 120). saul 121). lack 122). ruts 123). cuts 124). scar 125). ruck 126). kris 127). rusk 128). sark 129). rust 130). curs 131). kilt 132). cusk
 3 letter Words made out of ultraslick
 1). uts 2). lat 3). ars 4). ark 5). tis 6). kit 7). art 8). uta 9). las 10). tsk 11). ais 12). lar 13). all 14). lac 15). alt 16). kir 17). air 18). ait 19). arc 20). ail 21). als 22). tui 23). til 24). cur 25). cut 26). cis 27). ick 28). cat 29). ilk 30). ria 31). rat 32). ras 33). rut 34). sac 35). sal 36). sau 37). sat 38). sic 39). sir 40). sit 41). ska 42). act 43). ski 44). kat 45). ill 46). car 47). lis 48). auk 49). kas 50). tas 51). tau 52). lit 53). tic 54). ask 55). tar 56). irk 57). its 58). sri
 2 letter Words made out of ultraslick
 1). ti 2). at 3). us 4). ut 5). si 6). as 7). li 8). ai 9). al 10). is 11). ar 12). it 13). ka 14). ta 15). la
 Note There are 3 vowel letters and 7 consonant letters in the word ultraslick. U is 21th, L is 12th, T is 20th, R is 18th, A is 1st, S is 19th, I is 9th, C is 3rd, K is 11th, Letter of Alphabet series.


text:
Kodukord | Metsapoole Põhikool
 EsilehtKiidame ja täname
 Metsapoole Põhikooli kodukord
 Kooli kodukord kehtestatakse Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 68 lg 1 alusel. Metsapoole Põhikooli kodukord on kehtiv 01. septembrist 2010. aastast.
 Käesolev kodukorra redaktsioon on kehtestatud direktori 22.12.2010.a käskkirjaga nr 5 ja jõustub alates 01.01.2011.a
 1.1. Kooli kodukord on õpilastele ja koolitöötajatele (pedagoogid ja teised töötajad) täitmiseks kohustuslik. (PGS § 68 lg 1; PGS § 74 lg 1)
 1.2. Õpilase suhtes, kes ei käitu kooli kodukorra kohaselt, rakendatakse koolis õpilase suhtes põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 58 sätestatud tingimustel ja korras. (PGS § 58 lg 1)
 1.3. Kooli kodukord on avalik dokument, millega saab tutvuda kooli veebilehel ja kooli raamatukogus (PGS § 69 lg 1). Kooli kodukord on väljas ka õpilastele nähtavas kohas, milleks on pikapäevarühma ruum(PGS § 69 lg 2)
 · Õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord (PGS § 20 lg 2). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
 · Hindamisest teavitamise täpsustatud tingimused ja kord (PGS § 29 lg 4), õpilaste ja vanemate hinnetest ja hinnangutest teavitamise kord (PGS § 19 lg 4).Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
 · Õppest puudumisest teavitamise kord (PGS ä 35 lg 3). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
 · Kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutamise kord õpilastele õppekavavälises tegevuses (PGS § 40 lg 2). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
 · Õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise kord ning abinõud õpilaste ja kooli töötajate vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks (PGS § 44 lg 2 ja 3). Vastav kord sätestatakse kodukorras alates 01. septembrist 2011. a.
 · Kooli hoonest või territooriumilt sisse- ja väljaliikumise kontrollimise ning
 õpilase kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumise piiramise rakendamise kord (PGS § 44 lg 2 ja § 44 lg 7). Vastav kord sätestatakse kodukorras alates 01. septembrist 2011. a.
 · Kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa õpilasele ja tema vanemale teatavaks tegemise kord (PGS § 55 lg 4). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
 · Kooli tunnustusmeetmed õpilaste tunnustamiseks õpingute jooksul (PGS § 57). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
 · Esemete kasutamise viisid, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise kooli poolt (PGS § 58 lg 3 p 6). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
 · Kooli hoiule antud esemete hoiustamine ja nende tagastamise kord (PGS ä 58 lg 5). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
 · Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord (PGS ä 58 lg 9).Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. jaanuarist 2011. a.
 · Õpilaspileti kasutamise kord koolis (Haridus- ja teadusministri 13. augusti 2010. a määrus nr 42; Õpilaspileti väljaandmise kord ja õpilaspileti vorm § 2 lg 4). Vastav kord on sätestatud kodukorras alates 01. septembrist 2010. a.
 Nõuded õpilase käitumisele (Põhikooli riiklik õppekava § 19 lg 4). Vastav kord sätestatakse kodukorras alates 01. septembrist 2011. a.
 Hindamise korraldus (Põhikooli riiklik õppekava §19 lg 4) dubleerituna kooli õppekava üldosast (Põhikooli riiklik õppekava § 24 lg 5 p 6). Vastav kord sätestatakse kodukorras alates 01. septembrist 2011. a.
 2. Õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord (jõustus 01. septembril 2010. a)
 2.1. Õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede tasuta kasutamisse andmisel lähtub kool Võlaõigusseaduses § 389 – ä 395 sätestatust, arvestades Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 22 sätestatut ja haridus-ja teadusministri 24. augusti 2010. a määruses nr 46 Kooliraamatukogude töökorralduse alused sätestatud erisusi.
 2.2. Õpilane või tema vanem ja koolitöötaja peab kandma tasuta kasutamiseks antud õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede säilitamiseks vajalikud kulud. Õpilasel ja koolitöötajal on õigus võtta ära õpikute tagastamisel enda poolt õpikutele tehtud parendused, kui see on õpikut kahjustamata võimalik.
 2.3. Õpilane ja koolitöötaja ei vastuta kasutusse antud õpikute, tööraamatute, töövihikute ja
 töölehtede otstarbelisest kasutamisest tingitud muutumise või halvenemise eest.
 2.9. Õpilase tekitatud ainelise kahju hüvitab vastavalt õpilane või tema vanem vastavaltraamatukogu kasutamiseeskirjas ette nähtud hüvituskorrale. Koolitöötaja tekitatud ainelise kahju hüvitab koolitöötaja vastavalt raamatukogu kasutamiseeskirjas ette nähtud hüvituskorrale.
 3. Hindamisest teavitamise täpsustatud tingimused ja kord (jõustus 01. septembril 2010. a.)
 3.1. Hindamisest teavitamisel lähtub kool Haldusmenetluse seaduses § 25 – § 32 sätestatust.
 3.2. Õpilast ja tema vanemat teavitab kool hindamisest elektroonilise õppeinfosüsteemi
 (eKooli) vahendusel.
 3.3. Kui õpilane ja vanem ei ole andnud nõusolekut hindamisest teavitamiseks elektrooniliselt, teavitab kool õpilast ja vanemat hindamisest paberil oleva dokumendi kättetoimetamise kaudu.
 3.4. Kui õpilasel ja tema vanemal ei ole võimalik saada teavet hindamisese elektroonilise õppeinfosüsteemi vahendusel, siis saavad nad koolile esitada vastava teabenõude. Õpilase ja/või vanema teabenõude alusel antakse õpilasele teavet hindamisest elektroonilise õppeinfosüsteemi väljavõttena. Väljavõte elektroonilisest õppeinfosüsteemist toimetatakse õpilase kätte. Väljavõte elektroonilisest õppeinfosüsteemist saadetakse vanemale õpilase kaudu, kui õpilane on vähemalt 10 aastane. Noorema õpilase puhul saadetakse väljavõte elektroonilisest õppeinfosüsteemist postiga, kui vanemaga ei ole kokku lepitud teisiti.
 4. Õppest puudumisest teavitamise kord (jõustus 01. septembril 2010. a.)
 4.1. Õppest puudumisest teavitamisel lähtub kool Haldusmenetluse seaduses § 25 – § 32 sätestatust, arvestades Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 35 ja 36 sätestatuga.
 4.2. Üks kord õppeveerandi jooksul teavitab kool vanemaid, saates neile õppest puudumiste kokkuvõtte. Kokkuvõttega saab vanem tutvuda elektroonilise õppeinfosüsteemi (eKooli) vahendusel. Kui vanemal ei ole võimalik saada teavet elektroonilise õppeinfosüsteemi vahendusel, siis saab ta koolile esitada vastava teabenõude. Teave puudumiste kohta saadetakse vanemale õpilase kaudu, kui õpilane on vähemalt 10 aastane. Noorema õpilase puhul saadetakse teave vanemale postiga, kui vanemaga ei ole kokku lepitud teisiti.
 4.3. Koolikohustusliku õpilase vanem teavitab hiljemalt õppest puudumise esimesel õppepäeval kooli õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustestelektroonilise õppeinfosüsteemi kaudu. Kui vanem ei ole kooli õpilase puudumisest teavitanud, teavitab kool sellest vanemat hiljemalt järgmisel õppepäeval, kasutades vanema poolt koolile esitatud kontaktandmeid. Hiljemalt ülejärgmisel õppepäeval pärast puudumisepõhjuste äralangemist teavitab vanem kooli puudumise kestusest elektroonilise õppeinfosüsteemi kaudu. Kui elektroonilisele õppeinfosüsteemile vanemal ligipääs puudub, siis valib vanem talle sobiva teavitamise süsteemi puudumisest teavitamiseks (vanem võib teavitada kooli e- kirja saatmise kaudu, helistades kooli või saates koolile vastavasisulise teatise paberil).
 5. Kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutamise kord õpilastele õppekavavälises tegevuses (jõustus 01. septembril 2010. a.)
 5.1. Kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahenditetasuta kasutamisse andmisel lähtub kool Võlaõigusseaduses § 389 – § 395 sätestatust.
 5.2. Kool annab rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid tasuta kasutamisse lepinguga. Leping võib olla suuline või kirjalik vastavalt poolte vahelisele kokkuleppele. Lepingu koolipoolseks esindajaks on direktor.
 6. Õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise kord ning abinõud õpilaste ja kooli töötajate vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks. Vastav kord sätestatakse kodukorras hiljemalt 01. septembriks 2011. a.
 6.1 Vaimset turvalisust ohustavate olukordade ennetamiseks ja füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamiseks koostatakse kooli juhtkonna poolt tegevuskavad.
 6.2 Vaimsest turvalisuse ohust teada saamisel informeeritakse direktorit, kelle pädevuses koostöös klassijuhatajaga on juhtumi lahendamine või selle juhtumi lahendamise edasiandmine väljaspool kooli olevatele isikutele ja asutustele. Füüsilisest turvalisuse ohust teada saamisel informeeritakse direktorit, kelle ülesannete hulka kuulub viivitamatult meetmete tarvitusele võtmine (sh tagajärgede likvideerimine), mis tagaks füüsilise turvalisuse.
 6.3 Kõik juhtumid, mis on seotud ohuga vaimsele või füüsilisele turvalisusele, lahendatakse direktori ja/või klassijuhataja poolt.
 6.4 Abinõud, mis on vajalikud õpilaste ja kooli töötajate vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks, kooskõlastatakse direktoriga.
 6.5 Koolitöötaja või õpilase sobimatu käitumise korral, mis ohutab teiste isikute vaimset või füüsilist turvalisust, on oluline hinnata selle võimalikke põhjuseid ja olukorra tõsidust ning piisavalt tõsise juhtumi korral tuleb reageerida kiiresti, rakendades pedagoogilisi ja andragoogilisi võtteid või vajadusel tõkestada edasine sobimatu käitumine ning pöörduda direktori või politsei poole.
 6.6 Eesmärgiga ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist koolis, võib õpilase suhtes rakendada põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 58 sätestatud tingimustel ja korras.
 6.7 Alkoholi, tubaka või muu aine omamise korral võetakse keelatud aine õpilaselt ära ning direktor rakendab Võlaõigusseaduses § 883- § 986 sätestatut. Keelatud aine omamisest teavitatakse politseid ja äravõetu antakse üle vanemale või politseile vastavalt politseilt saadud korraldusele.
 6.8 Kakluse ja kehalise vigastuse tekitamise korral teavitatakse vanemaid ja politseid, vajadusel kaasatakse kiirabi.
 6.9 Avaliku korra häirimise korral (sõim, avalik solvang, asjade loopimine jms) tehakse kindlaks tunnistajad ja teavitatakse vanemaid ja tehakse avaldus politseile.
 6.10 Varastamise, esemete rikkumise või väljapressimise korral peab õpilane või tema vanem esitama vastava avalduse politseile.
 7. Kooli hoonest või territooriumilt sisse- ja väljaliikumise kontrollimise ning õpilase kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumise piiramise rakendamise kord. (jõustus 01.septembril 2011.a)
 7.1 Kooli hoonest või territooriumilt õpilaste sisse- ja väljaliikumist ei kontrollita.
 7.2 Kooli hoonest või territooriumilt töötajate sisse- ja väljaliikumist ei kontrollita.
 7.3 Kooli hoonest külaliste sisseliikumisest teavitab korrapidaja õpetaja või tema eemalviibimisel muu kooli töötaja direktorit.
 7.4 Õpilastele ei ole seatud kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumise piiranguid.
 8. Kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa õpilasele ja tema vanemale teatavaks tegemise kord (jõustus 01. septembril 2010. a.)
 8.1. Kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa õpilasele ja tema vanemale teatavaks tegemise lähtub kool Haldusmenetluse seaduses § 25 – § 32 sätestatust.
 8.2. Päevakavast õpilasele kohalduv osa ning muudatused selles tehakse õpilasele ja vanemale teatavaks elektroonilise õppeinfosüsteemi ja kooli veebilehe kaudu.
 8.3. Kui õpilasel või vanemal ei ole võimalik saada teavet elektroonilise õppeinfosüsteemi või kooli veebilehe vahendusel, siis tehakse õpilasele ja vanemale kooli päevakavast õpilasele kohalduv osa teatavaks viisil, milles kool lepib kokku õpilase ja vanemaga individuaalselt.
 8.4. Kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa ning muudatused selles loetakse õpilasele ja vanemale kättetoimetatuks elektroonilise õppeinfosüsteemi kaudu, kui vanem on tutvunud elektroonilise õppeinfosüsteemi kaudu vastava infoga.
 8.5. Kui vähemalt 10-aastane õpilane on saanud õppeinfosüsteemi kaudu informatsiooni kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa kohta ja nendes tehtud muudatuste kohta, siis vastavalt Haldusmenetluse seadusele loetakse teavitatuks päevakavast ja selle muudatusest ka õpilase vanem.
 8.6. Alla 10-aastase õpilase vanemale, kes ei ole tutvunud kooli päevakavas õpilasele kohalduva osaga või selles tehtud muudatustega elektroonilise õppeinfoststeemi kaudu, edastatakse vastav teatis vanema antud elektronposti aadressile või muul viisil vastavalt eelnevale kokkuleppele vanemaga.
 9. Kooli tunnustusmeetmed õpilaste tunnustamiseks õpingute jooksul (jõustus 01. septembril 2010. a.)
 1) Suuline tunnustamine kooli õpilaskogunemistel
 2) Klassijuhataja, aineõpetaja või ringijuhi kiitus õpilaspäevikus
 3) Kandmine autahvlile hea või väga hea õppimise eest
 4) Õppeaasta lõpul tänukiri vanematele
 5) Õppeaasta lõpul tänukiri tublidele isetegevuses osalejatele, tublidele sportlastele
 6) Aukiri või tänukiri olümpiaadidest ja konkurssidest osavõtnuile
 7) Kiitus direktori käskkirjaga väga hea või hea õppeedukuse puhul, lisaks hea või eeskujulik käitumine, jm juhtudel, kui õpilane väärib tunnustust
 8)Saavutustest teavitamine valla ajalehes
 9) Õppeaasta lõpul direktori vastuvõtt hästi õppivatele ja käituvatele õpilastele
 10) Kooli aastapäeval kandmine auraamatusse vastavalt reglemendile
 11) direktori vastuvõtt õpilastele direktori kehtestatud tingimustel ja korras.
 10. Esemete kasutamise viisid, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise kooli poolt (jõustus 01. septembril 2010. a.)
 Koolitöötajal on õigus võtta ese hoiule, kui eset võidakse kasutada viisil, mis võib ohustada isikut ennast või teist isikut, mis võiks kaasa tuua teise isiku vigastamise, tapmise või võõra asja kahjustamise.
 11. Kooli hoiule antud esemete hoiustamine ja nende tagastamise kord (jõustus 01. septembril 2010. a.)
 11.1. Kooli hoiule antud esemete hoiustamisel ja nende tagastamisel lähtub kool. Võlaõigusseaduses § 883 – § 986 sätestatust.
 11.2. Kooli hoiule antud eset hoiab direktor. Direktor, kellele ese on hoiule antud, peab hoidma eset selle säilimist tagaval viisil.
 11.3. Mõjutusmeetme, milleks on eseme kooli hoiulevõtmine, rakendamise protokollimine on kohustuslik. Õpilasele, kellelt ese hoiule võetakse, väljastab direktor viivitamata eseme hoiulevõtmise protokolli koopia, milles märgitakse kooli nimetus, isiku andmed, kelle ese hoiule võetakse, hoiulevõtmise aeg ja põhjus, õiguslik alus, mõjutusmeetme rakendamise otsust sisaldava käskkirja number ning hoiulevõetava asja kirjeldus. Kui õpilane, kellelt ese hoiule võetakse, ei ole eseme omanik ega selle seaduslik valdaja või kui eset ei võetud hoiule isikult ning omanik või seaduslik valdaja on tuvastatav, teavitab direktor omanikku või seaduslikku esindajat eseme hoiulevõtmisest viivitamata.
 11.4. Hoiulevõetud eseme omanikule või seaduslikule valdajale tagastatakse asi viivitamata pärast hoiulevõtmise aluse äralangemist.
 11.5. Eseme hoiulevõtmiseks võib kasutada vahetut sundi nii kaua, kui see on eesmärgi saavutamiseks vältimatu.
 12. Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord (jõustub 01. jaanuaril 2011. a.)
 12.1. Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamisel lähtub kool Haldusmenetluse seaduses § 25 – § 32 sätestatust, arvestades Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 58 sätestatut.
 12.2. Tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitatakse sõltuvalt rakendatavast meetmest õpilast ja tema vanemat direktori käskkirja ärakirja või õppenõukogu otsuse ärakirja kättetoimetamise kaudu.
 13. Õpilaspileti kasutamise kord koolis (jõustus 01. septembril 2010. a.) 13.1 Õpilane kannab õpilaspiletit igapäevaselt koolis kaasas ja esitab dokumendi direktorile või õpetajatele nende nõudmisel.
 14. Nõuded õpilase käitumisele (jõustus 17.jaanuarist 2011.a.)
 14.1. Õpilane juhinduma käitumises õigus- ja haldusaktidest, samuti headest koometest ja tavadest ning riikliku õppekava üldosas sätestatud alusväärtustest, mis detailsemalt lahti kirjeldatud kooli õppekavas. Kui õpilane kahtleb, missugust käitumisviisi valida, pöördub ta, vältimaks nõuete rikkumist, nõu saamiseks õpetaja poole.
 14.2. Põhikooli õpilane tähtsustab käitumisel üldinimlikke väärtusi (ausus, hoolivus, aukartus elu vastu, õiglus, inimväärikus, lugupidamine enda ja teiste vastu).
 14.3. Põhikooli õpilane käitub eakohaselt, omandades kogemusi, mis muudavad tema käitumist eesmärgipärasemaks ning vastutades tegude tagajärgede eest.
 14.4. Põhikooli õpilane oma käitumisega peab lugu klassist ja koolist, on viisakas, täidab lubadusi, ei naeruväärista kedagi, ei kiusa ega narri. Õpilane tunneb rõõmu liikumisest, loovast eneseväljendusest ja tegevusest, hoiab puhtust ja korda. Õpilane järgib kõlbelisi tõekspidamisi ning häid käitumistavasid.
 15. Hindamise korraldus dubleerituna kooli õppekava üldosast.
 Vastav kord sätestatakse kodukorras hiljemalt 01. septembriks 2011.a


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 12.1.2015
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 7/52
 Beroep ingesteld op 6 oktober 2014 — ZZ/BHIM
 (Zaak F-103/14)
 (2015/C 007/62)
 Procestaal: Duits
 Partijen
 Verzoekende partij: ZZ (vertegenwoordiger: Heinrich Tettenborn, advocaat)
 Verwerende partij: Bureau voor harmonisatie binnen de interne markt (BHIM)
 Voorwerp en beschrijving van het geding
 Nietigverklaring van het besluit van de verwerende partij om de in verzoeksters arbeidsovereenkomst opgenomen clausule om de overeenkomst te beëindigen indien verzoekster niet wordt geplaatst op de reservelijst van het volgende door EPSO voor haar functiegroep georganiseerde algemeen vergelijkend onderzoek op het gebied van industriële eigendom, toe te passen op de vergelijkende onderzoeken BHIM/AD/01/13 en BHIM/AST/02/13, en verzoek om vergoeding van haar materiële en immateriële schade
 Conclusies van de verzoekende partij
 —
 nietigverklaring van het bij brief van BHIM van 28 november 2003 aan verzoekster meegedeelde besluit van BHIM om de in artikel 5 van haar arbeidsovereenkomst opgenomen clausule — die voorziet in de beëindiging van haar overeenkomst indien zij niet wordt geplaatst op de reservelijst van het volgende door EPSO voor haar functiegroep georganiseerde algemeen vergelijkend onderzoek op het gebied van industriële eigendom — toe te passen op de op 31 oktober 2013 bekendgemaakte vergelijkende onderzoeken BHIM/AD/01/13 en BHIM/AST/02/13;
 —
 veroordeling van BHIM tot betaling van een passende door het Gerecht vast te stellen vergoeding voor de materiële en immateriële schade die zij door het hierboven genoemde besluit van BHIM heeft geleden;
 —
 verwijzing van BHIM in de kosten van de procedure.


type: legislation

text:
 |
 52013PC0708
 Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći EU-a Rumunjskoj /* COM/2013/0708 final - 2013/0338 (NLE) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. Uvod
 Nakon zajedničkog EU-ova i MMF-ova
 programa srednjoročne financijske pomoći Rumunjskoj od proljeća
 2009. do proljeća 2011. – tijekom kojeg je europska strana isplatila 5
 milijardi EUR, a MMF 12,9 milijardi EUR – Vijeće Europske unije donijelo
 je 12. svibnja 2011. odluku o popratnom preventivnom programu u okviru kojeg bi
 dostupna srednjoročna financijska pomoć EU-a Rumunjskoj iznosila do
 1,4 milijarde EUR[1].
 U drugom programu, koji je također bio zajednički program EU-a i
 MMF-a, nije bilo isplate sredstava ni EU-a ni MMF-a jer je riječ o
 preventivnom programu.
 Dana 4. srpnja 2013., u svjetlu preostalih
 rizika povezanih s platnom bilancom, rumunjske su vlasti zatražile treći
 program srednjoročne financijske pomoći EU-a, ponovno u kombinaciji
 sa stand-by aranžmanom MMF-a. Očekuje se da će pomoć EU-a
 i MMF-a biti preventivna, pa konkretne isplate nisu predviđene. Dana
 9. srpnja EFC se pozitivno očitovao o tom zahtjevu te je ovlastio
 Komisiju da pregovara o novom zajedničkom preventivnom programu EU-a i
 MMF-a.
 Od 17. do 31. srpnja 2013. službe Komisije i
 osoblje MMF-a vodili su zajedničke pregovore u Bukureštu. Dogovor na
 tehničkoj razini postignut je o uvjetima i sadržaju programa. Novim
 programom nastavit će se pružanje podrške gospodarskom programu vlade koji
 je, među ostalim, usmjeren na konsolidaciju makroekonomske, fiskalne i
 financijske stabilnosti, povećanje otpornosti i mogućnosti rasta
 gospodarstva, jačanje upravne sposobnosti, reformu porezne uprave i
 poboljšano upravljanje javnim financijama i nadzor nad njima. Novi program
 trajao bi 24 mjeseca i bio bi sastavljen od preventivne pomoći Europske
 unije u iznosu do 2 milijarde EUR i MMF-a u iznosu do 1,75 posebnih prava
 vučenja (SDR) (oko 2 milijarde EUR) u kombinaciji sa stand-by aranžmanom.
 Svjetska će banka osim toga nastaviti pružati prethodno odobrenu potporu u
 iznosu od 891 milijun EUR, od čega treba isplatiti još 514 milijuna EUR.
 2. Makroekonomski razvoj i prognoza
 Rumunjska od 2011. bilježi pozitivan
 gospodarski rast. Najnoviji trendovi upućuju na to da bi rast u 2013.
 mogao biti oko 2 %, nešto više od Komisijine proljetne prognoze od
 1,6 %. Izniman uspjeh izvoza (uglavnom zahvaljujući automobilskoj
 industriji i uslugama) i bogata žetva glavni su pokretači rasta. Tim se
 pozitivnim trendovima međutim prikrivaju slaba domaća potražnja sa
 stagnirajućom krivuljom potrošnje i padom ulaganja u prvoj polovini 2013.
 U budućnosti očekuje se postupno
 jačanje rasta zahvaljujući rezultatima strukturnih reforma, bolja
 iskoristivost sredstava EU-a i uspješan nastavak izvoza zbog oporavka
 europskoga gospodarstva. Računajući s prosječnom žetvom,
 predviđa se da će rast u 2014. biti nešto veći od 2 %.
 Očekuje se da domaća potražnja bude glavni pokretač rasta
 potaknutog ulaganjima i privatnom potrošnjom, dok će neto izvoz, s obzirom
 na jačanje domaće potražnje i očekivani rast uvoza u 2014.,
 imati nizak negativni doprinos.
 Inflacija, mjerena usklađenim indeksom
 potrošačkih cijena, u razdoblju 2009. – 2011. bila je visoka, oko
 6 %, ali smanjena je u 2012. na prosječno 3,4 %. Pritisak na
 cijene povećao se međutim krajem 2012. i u prvoj polovini 2013.
 Smirivanje inflacije očekuje se u drugoj polovini 2013. zahvaljujući
 naglom padu cijena hrane i obratu baznog učinka, a zatim i pad ispod
 3,5 % do kraja 2013., što je u ciljanom rasponu središnje banke
 (2,5 % ± 1 postotni bod). Daljnji pad očekuje se u 2014.
 3. Javne
 financije
 Rumunjska je tijekom posljednjih godina
 uspješno konsolidirala javne financije smanjivši proračunski deficit s
 9 % BDP-a u 2009. na nešto ispod 3 % u 2012. Time je omogućeno
 Vijeću da 21. lipnja 2013. ukine postupak protiv Rumunjske u slučaju
 prekomjernog deficita. Novim bi se programom podržao nastavak vladinih napora u
 području fiskalne konsolidacije, usmjerenih na srednjoročni cilj Rumunjske
 da do 2015. postigne strukturni proračunski deficit od 1 % BDP-a.
 Državna tijela zadržala su ciljni deficit za 2013. iz prethodnog programa u
 visini od 2,4 % u smislu europskog sustava integriranih gospodarskih
 računa (ESA). Za 2014. planirana je daljnja konsolidacija u skladu s
 Paktom o stabilnosti i rastu. Na temelju trenutačnih pokazatelja Rumunjska
 bi težila deficitu od 2 % (u smislu ESA-e) u skladu s programom
 konvergencije koji je ažuriran 2013.
 U okviru srpanjskih pregovora dogovoren je rebalans
 proračuna sredinom godine radi preraspodjele prihoda i rashoda, uz
 zadržavanje ukupnog ciljnog deficita od 2,3 % gotovinskih sredstava i
 2,4 % u smislu ESA-e. U revidiranom proračunu u obzir se uzimaju niži
 prihodi i manja domaća kapitalna ulaganja, smanjuju se sredstva
 rezervirana za korekcije povezane sa sredstvima EU-a i transferi drugim
 jedinicama državne uprave. U pogledu proračuna za 2014. tijela razmatraju
 kako povećati prihode, uglavnom na temelju proširenja porezne osnovice. Na
 rashodovnoj strani važan je izazov uvođenje jedinstvenog zakona o
 plaćama koji je dogovoren u okviru prvog programa.
 Budući da je glavni dio potrebne fiskalne
 konsolidacije postignut, težište novog programa bit će poboljšanje
 fiskalnog upravljanja. Time se namjerava unaprijediti fiskalni okvir radi
 usklađivanja sa zahtjevima Fiskalnog ugovora i mnogim drugim poboljšanjima
 u sadržaju fiskalne strategije te u pogledu transparentnosti proračunskog
 postupka. Zahtijevat će se poboljšanja u području godišnjeg i
 srednjoročnog plana ulaganja, dovršetak sustava kontrole obveza (za
 sprečavanje novih zaostataka u plaćanju) te poboljšanja u poreznoj
 upravi u svrhu učinkovitijeg ubiranja poreza.
 4. Trendovi na financijskim tržištima i u
 bankarskom sektoru
 Uvjeti na financijskom tržištu znatno su
 poboljšani od ljeta 2012. zbog poboljšanja klime na globalnom tržištu, ali i
 stabilizacije domaće političke situacije krajem godine. Stanje u
 zemlji pratilo je razvoj situacije u zemljama regije te je do prve polovine
 2013. ostalo relativno povoljno. Marža za kreditne izvedenice na osnovi
 nastanka statusa neispunjivanja obveza (engl. credit default swap, dalje
 u tekstu „CDS”) za petogodišnje rumunjske državne obveznice pala je s gotovo
 500 bazičnih bodova u svibnju 2012. na ispod 200 bazičnih bodova
 početkom siječnja 2013. te od kraja lipnja 2013. iznosi nešto iznad
 200 bazičnih bodova. Nakon znatnih gubitaka u svibnju 2012. burzovni
 indeks BET oporavio se do kraja 2012; otad se mijenjao, ali se do početka
 rujna 2013. povećao za oko 10 %.
 Bez obzira na porast imovine umanjene
 vrijednosti (omjer loših kredita dosegnuo je 20,3 % u lipnju 2013.),
 kapitalizacija bankarskog sektora zadržala se na solidnoj razini (omjer
 adekvatnosti kapitala iznosio je u lipnju 14,7 %). Rizici povezani s rastućim
 brojem loših kredita umanjeni su razboritom strategijom rezerviranja sredstava
 u slučaju gubitaka u kreditnom poslovanju iako se na taj način stvara
 pritisak na profitabilnost (u prvom polugodištu 2013., nakon trogodišnjih
 gubitaka, povrat na kapital iznosio je 6 %). Središnja banka nastavlja
 nadzirati banke čija su matična društva iz rubnih zemalja
 europodručja koja su zadržala dostatnu količinu zaštitnog kapitala.
 Učinci prelijevanja ciparske krize umanjeni su sporazumom o prijenosu
 depozitne osnove rumunjske podružnice Bank of Cyprus na Marfin Bank,
 podružnicu grupacije Laiki. Postupak smanjenja financijske poluge
 stranih banaka i smanjenje financiranja iz matičnih društava (-14,6 %
 od prosinca 2012.) u skladu su s razvojem u regiji i provode se uglavnom uredno,
 ali i dalje zahtijevaju punu pozornost nadzornih tijela.
 5. Platna
 bilanca i zahtjevi za vanjsko financiranje
 Očekuje se da će Rumunjska tijekom
 predviđenog trajanja programa (24 mjeseca) zadržati neograničeni
 pristup tržištima državnih obveznica, uz uvjet da ne bude nepovoljnih vanjskih
 djelovanja. Marže CDS-a pale su na najnižu razinu od 2010. Očekuje se da
 će se deficit na tekućem računu smanjiti od 4 % BDP-a u
 2012. na oko 2 % u 2013., uglavnom zahvaljujući smanjenju trgovinskog
 deficita.
 Prema temeljnom scenariju u sljedeće
 dvije godine ne bi trebalo doći do manjka u financiranju države ili
 vanjskom financiranju. Rumunjska je međutim i dalje osjetljiva na promjene
 tečaja i međunarodna kretanja kapitala. Prema nepovoljnom scenariju
 financiranje tekućeg računa moglo bi se otežati, a pristup tržištu
 državnih obveznica omesti. U potonjem bi slučaju prvu liniju obrane
 pružila gotovinska rezerva državne riznice (za potrebe financiranja u razdoblju
 od oko šest mjeseci), a u manjoj mjeri međunarodne rezerve rumunjske
 središnje banke. Dođe li u Rumunjskoj do dugotrajnih i akutnih problema u
 financiranju, mogao bi se aktivirati preventivni program, a dostupnim
 sredstvima (2 milijarde EUR iz EU-a, plativih u dva obroka u iznosu od 1
 milijarde EUR, i 2 milijarde iz stand-by aranžmana s MMF-om) mogle bi se
 pokriti financijske i proračunske obveze države. Novi program bio bi i
 siguran znak financijskim tržištima da je Rumunjska odlučna u provedbi
 ambiciozne gospodarske reforme.
 6. Potpora EU-a u okviru pomoći za
 platnu bilancu dio je međunarodnih napora
 U svjetlu preostalih slabosti i rizika
 povezanih s platnom bilancom te uz uvjet da se rumunjska državna tijela obvežu
 provoditi fiskalne, financijske i strukturne prilagodbe, Komisija
 preporučuje Vijeću, nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim
 odborom (GFO) 3. listopada 2013., da donese odluku o odobrenju daljnje uzajamne
 pomoći Rumunjskoj kako je predviđeno člankom 143. Ugovora
 (UFEU). Rumunjska vlada provodi svoj gospodarski program kako bi riješila
 pitanje preostalih slabosti, ublažila preostale prijetnje održivosti platne
 bilance i razvila sposobnost potrebnu za osmišljavanje i provedbu gospodarskih
 politika bez međunarodne pomoći.
 Komisija nadalje, nakon savjetovanja s GFO-om,
 predlaže Vijeću da donese odluku o pružanju preventivne srednjoročne
 financijske pomoći EU-a u iznosu do 2 milijarde EUR Rumunjskoj za doprinos
 njezinoj platnoj bilanci. Zahtjevi za aktiviranje
 preventivne financijske pomoći Unije i isplate mogu se podnijeti do 30.
 rujna 2015.
 7. Ključni sadržajni elementi novog
 programa
 Novim preventivnim programom pružit će se
 podrška gospodarskom programu vlade koji je, među ostalim, usmjeren na
 konsolidaciju makroekonomske, fiskalne i financijske stabilnosti,
 povećanje otpornosti i mogućnosti rasta gospodarstva, jačanje
 upravne sposobnosti, reformu porezne uprave i poboljšano upravljanje javnim
 financijama i nadzor nad njima. Posebni gospodarskopolitički zahtjevi bit
 će navedeni u memorandumu o razumijevanju koji će utvrditi Komisija i
 rumunjska državna tijela. Pritom će se uzeti u obzir postignuća iz
 prethodnih dvaju programa, a neispunjeni zahtjevi iz drugog programa bit
 će preneseni u novi program.
 A: Fiskalna konsolidacija
 Nakon što je smanjen prekomjerni deficit, od
 Rumunjske se očekuje da smanji strukturni proračunski saldo u skladu
 sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu dok ne postigne srednjoročni
 cilj strukturnog deficita opće države od 1 % BDP-a do 2015., što
 nakon toga treba zadržati. Nadalje, u okviru programa nastavit će se
 napori usmjereni na sprečavanje povećanja zaostataka u plaćanju
 i na razini središnje države i na lokalnoj razini. Propisi o plaćama u
 javnom sektoru moraju biti održivi, što podrazumijeva ograničenje rasta
 plaća i zapošljavanja u javnom sektoru.
 B: Fiskalno upravljanje i strukturna
 fiskalna reforma
 Da bi se učvrstila fiskalna
 konsolidacija, program će uključivati daljnje jačanje okvira za
 fiskalno upravljanje. Provedba Fiskalnog ugovora ključna je za to, kao i
 poboljšanje višegodišnjeg proračunskog planiranja, čime će se
 osigurati održivija fiskalna politika.
 Vlada će imati sveobuhvatnu tehničku
 potporu MMF-a i Svjetske banke u području upravljanja javnim financijama i
 nadzora nad njima. Provedba sustava kontrole obveza, što se odvija u nekoliko
 koraka, pridonosi smanjenju i kontroli zaostataka u plaćanjima. Kontrolni
 proračunski mehanizmi u zdravstvenom sektoru jačat će se
 poboljšanim okvirima za izvješćivanje i praćenje, osobito u odnosu na
 bolničke i farmaceutske troškove kako bi se izbjeglo ponovno nakupljanje
 zaostataka u plaćanjima. Da bi se ojačao potencijal za rast,
 izraženija će se prednost davati javnim ulaganjima.
 C: Upravljanje javnim dugom
 Državna tijela poduzet će potrebne korake
 za poboljšanje upravljanja javnim dugom u svrhu smanjenja troškova financiranja
 i rizika te produženja prosječnog dospijeća javnog duga.
 D: Reguliranje i nadzor u financijskom
 sektoru
 Državna tijela nastavit će u financijskom
 sektoru poboljšavati okvir za rješavanje banaka i propise povezane s Fondom za
 osiguranje depozita izmjenjujući GO 39/1996 i GEO 99/2006. Da bi ubrzala
 postupak čišćenja bilanci, rumunjska središnja banka razjasnila je s
 rumunjskom udrugom banaka odredbe koje se primjenjuju na otpis dugova te
 će provesti sveobuhvatnu analizu kvalitete imovine u bankarskom sektoru.
 Državna tijela izmijenit će propise o osiguranim obveznicama u svrhu
 daljnjeg razvoja tržišta kapitala i diversifikacije izvora za financiranje
 banaka. Očuvanjem kreditne discipline i izbjegavanjem moralnog hazarda
 među dužnicima znatno se pridonosi jačanju financijske stabilnosti.
 Vlada će se stoga nastaviti suzdržavati od prihvaćanja zakonodavnih
 inicijativa (primjerice o zakonu o osobnom bankrotu) i promicanja odredaba
 zakona o ovrhama, kojima bi se narušila kreditna disciplina. Uzimajući u
 obzir ocjene učinka koje je izradila središnja banka, državna će se
 tijela savjetovati sa svim mjerodavnim dionicima o novim pravilima koja se
 odnose na odredbe s obilježjima zlouporabe u zakonu o primjeni zakonika o
 građanskom postupku, osigurat će da se sudski predmeti koji se odnose
 na odredbe s obilježjima zlouporabe obrađuju na višim ili specijaliziranim
 sudovima te će poduzeti sve druge potrebne mjere u svrhu osiguranja
 dosljedne primjene tih pravila. U svrhu jačanja nadzora nad nebankarskim
 financijskim tržištem i promicanja zaštite potrošača, državna će
 tijela osigurati da se propisi o integriranom nadzornom tijelu za nebankarske
 financijske subjekte (financijsko nadzorno tijelo) izmijene u svrhu
 usklađivanja s međunarodnom dobrom praksom.
 E: Strukturne reforme
 Strukturnim reformama želi se poboljšati
 funkcioniranje tržišta, povećati otpornost na vanjske stresove i
 ojačati dugoročni potencijal za rast u Rumunjskoj. Strukturna reforma
 u okviru ovog programa dio je šire strategije utvrđene rumunjskim
 nacionalnim programom reformi i obuhvaćene posebnim preporukama Rumunjskoj
 u okviru europskog semestra.
 Pojačat će se restrukturiranje
 poduzeća u vlasništvu države, uključujući privatizaciju, kako bi
 se smanjio rizik od prikupljanja zaostataka u plaćanjima i operativnih
 gubitaka u proračunu opće države, uz istodobno jačanje
 financijske održivosti većeg dijela poslovanja tih poduzeća. Državna
 će tijela poduzeti mjere za jačanje korporativnog upravljanja
 državnim poduzećima, među ostalim i u financijskom sektoru.
 U energetskom sektoru provest će se dvije
 mjere zaostale iz prethodnih dvaju programa, što uključuje plan
 liberalizacije tržišta plina i električne energije.
 Važan element strukturne refome u okviru
 programa jest i poboljšanje poslovne klime i olakšanje pristupa malih i
 srednjih poduzeća izvorima financiranja. Program je usmjeren na
 smanjivanje administrativnog opterećenja malih i srednjih poduzeća,
 olakšavanje njihova pristupa bankarskom i vlasničkom kapitalu,
 povećanje pravne sigurnosti zahvaljujući boljem sustavu unosa u
 zemljišne i vlasničke knjige te osiguranje potpore malim i srednjim
 poduzećima pri njihovu izlasku na međunarodno tržište. Programom se
 nadalje podupire reforma okvira za prava na intelektualno vlasništvo, osobito u
 vezi s patentima, u svrhu privlačenja izravnih inozemnih ulaganja u
 istraživanje i inovacije.
 U području tržišta rada programom se
 podupire dovršetak mirovinske reforme iz 2010. kojom se izjednačuje dob za
 umirovljenje žena i muškaraca.
 Uz prethodno opisane opće mjere za
 poboljšanje učinkovitosti javne uprave u područjima koja su
 ključna za provedbu programa, rumunjska će se državna tijela pozvati
 da svakih šest mjeseci dostavljaju Gospodarskom i financijskom odboru
 (GFO)/Gospodarskopolitičkom odboru (GPO) izvješća o napretku postignutom
 u tim područjima.
 F: Monetarna politika
 Monetarna politika ostaje usmjerena na
 stabilnost cijena u svrhu održavanja stope inflacije u ciljanom rasponu
 središnje banke (2,5% ± 1 postotni bod).
 2013/0338 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o pružanju preventivne srednjoročne
 financijske pomoći EU-a Rumunjskoj
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije,
 uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
 br. 332/2002[2]
 od 18. veljače 2002. o uspostavi instrumenta kojim se osigurava srednjoročna
 financijska pomoć za platne bilance država članica, a posebno njezin
 članak 3. stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Komisije
 iznesen nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom (GFO),
 budući da:
 (1) Odlukom 2013/XXX/EU[3] Vijeće je odlučilo
 odobriti Rumunjskoj uzajamnu pomoć.
 (2) Preventivna srednjoročna
 financijska pomoć Rumunjskoj u okviru instrumenta pomoći platnoj
 bilanci država članica primjerena je u trenutačnoj situaciji
 obilježenoj nestabilnim tokovima kapitala koji utječu na tržišta u usponu,
 rizicima makroekonomskih scenarija i preostalim slabostima u bankarskom
 sektoru. Iako Rumunjska u trenutačnim tržišnim uvjetima ne namjerava
 zahtijevati isplatu obroka, može se očekivati da će preventivna
 pomoć pridonijeti konsolidaciji makroekonomske, proračunske i
 financijske stabilnosti te će, zahvaljujući provedbi strukturnih
 reforma, povećati otpornost i potencijal za rast rumunjskoga gospodarstva.
 (3) Ako se negativni rizici
 ostvare, Rumunjska možda neće moći iz dostupnih izvora financiranja
 pokriti potrebe za vanjskim financiranjem. Ti su rizici među ostalim
 povezani sa znatnim vanjskim dugom i refinanciranjima u financijskom sektoru,
 visokom negativnom neto pozicijom ulaganja i prelijevanjem negativnih trendova
 iz europodručja. U takvom bi se stresnom scenariju preostale potrebe za
 financiranjem mogle pokriti aktiviranjem preventivne financijske pomoći
 EU-a.
 (4) Primjereno je Rumunjskoj
 pružiti potporu EU-a u iznosu do 2 milijarde EUR na preventivnoj osnovi u
 okviru instrumenta, uspostavljenog Uredbom Vijeća (EZ) br. 332/2002, kojim
 se osigurava srednjoročna financijska pomoć za platne bilance država
 članica. Ta se pomoć treba pružiti u kombinaciji s potporom MMF-a u
 obliku stand-by aranžmana u iznosu od 1 751,34 milijuna SDR (oko 2
 milijarde EUR, 170 % MMF-ove kvote za Rumunjsku) koji je odobren 27. rujna
 2013. i koji državna tijela smatraju preventivnim. Svjetska je banka na
 raspolaganje stavila 1 milijardu EUR u okviru programa razvojnih kredita s
 mogućnošću odgođene isplate i rokom trajanja do lipnja 2015.
 Svjetska će banka osim toga nastaviti pružati prethodno odobrenu potporu u
 iznosu od 891 milijun EUR, od čega treba isplatiti još 514 milijuna EUR.
 (5) Tom pomoći treba
 upravljati Komisija, koja će se s državnim tijelima Rumunjske, nakon
 savjetovanja s GFO-om, dogovoriti o posebnim uvjetima gospodarske politike koji
 su povezani s preventivnom financijskom pomoći. Ti uvjeti trebaju biti
 utvrđeni memorandumom o razumijevanju.
 (6) U pogledu preventivne naravi
 te pomoći, Rumunjska neće zahtijevati isplatu ni jednog obroka iz
 zajma Unije, osim ako dođe do problema u bilanci tekućih
 plaćanja ili u vezi s kretanjem kapitala. Ako Rumunjska podnese Komisiji
 zahtjev za financiranje, Komisija će nakon savjetovanja s GFO-om odlučiti
 o aktiviranju programa te iznosu i trenutku za isplatu obroka. Detaljni
 financijski uvjeti o mogućnostima isplate utvrdit će se sporazumom o
 instrumentu preventivnog zajma.
 (7) Preventivna financijska
 pomoć pruža se radi doprinosa uspješnoj provedbi vladina gospodarskopolitičkog
 programa i na taj način podupire održivost rumunjske platne bilance,
 ODLUČILO JE:
 Članak 1.
 1. Unija stavlja Rumunjskoj na
 raspolaganje preventivnu srednjoročnu financijsku pomoć u iznosu do
 najviše 2 milijarde EUR. U slučaju aktiviranja instrumenta i
 isplaćivanja sredstava, pomoć će se pružiti u obliku zajma s
 maksimalnim prosječnim rokom dospijeća od osam godina.
 2. Zahtjevi
 za aktiviranje preventivne financijske pomoći Unije i isplate mogu se
 podnijeti do 30. rujna 2015.
 Članak 2.
 1. Tom pomoći upravlja
 Komisija na način usklađen s obvezama Rumunjske i preporukama
 Vijeća, osobito u kontekstu provedbe nacionalnog programa reformi (NPR) i
 godišnje ažurirane verzije rumunjskog programa konvergencije (PK).
 2. Komisija s rumunjskim
 državnim tijelima, nakon savjetovanja s GFO-om, usuglasuje posebne
 gospodarskopolitičke uvjete koji su povezani s preventivnom financijskom
 pomoći kako je navedeno u članku 3. stavku 3. Ti uvjeti utvrđuju
 se u memorandumu o razumijevanju u skladu s obvezama i preporukama iz stavka 1.
 Detaljne financijske uvjete utvrđuje Komisija sporazumom o instrumentu
 preventivnog zajma.
 3. Komisija redovito, u suradnji
 s GFO-om, provjerava jesu li gospodarskopolitički uvjeti povezani s tom
 pomoći ispunjeni.
 Članak 3.
 1. Ako Rumunjska podnese zahtjev
 Komisiji za aktiviranje preventivne financijske pomoći Unije, Komisija taj
 zahtjev provjerava. Nakon što se savjetuje s GFO-om, Komisija odlučuje o
 tome jesu li aktiviranje pomoći i zahtjev za isplatu opravdani, a zatim
 odlučuje o iznosu i trenutku isplate. U slučaju aktiviranja
 financijske pomoći sredstva se moraju staviti na raspolaganje u najviše
 dva obroka. Svaki obrok može se isplatiti odjedanput ili u više dijelova.
 2. Nakon aktiviranja pomoći
 i nakon što zaprimi mišljenje GFO-a, Komisija odlučuje o isplati ili
 djelomičnoj isplati zajma Unije.
 3. Svaka isplata obavlja se na
 osnovi zadovoljavajuće provedbe gospodarskog programa rumunjske vlade koji
 treba uključiti i u PK i NPR; to osobito znači da
 gospodarskopolitički uvjeti utvrđeni memorandumom o razumijevanju
 među ostalim uključuju sljedeće:
 (a)
 donošenje proračuna i provedbu politika u
 skladu s fiskalnom konsolidacijom koja proizlazi iz obveza Rumunjske u okviru
 Pakta o stabilnosti i rastu u cilju postizanja srednjoročnih
 proračunskih ciljeva Rumunjske do 2015. i njihova održavanja nakon toga;
 (b)
 zadržavanje u cijelosti mjera usuglašenih u okviru
 prethodnih dvaju programa i ispunjivanje svih preostalih neispunjenih uvjeta;
 (c)
 daljnje jačanje okvira za fiskalno
 upravljanje, među ostalim i provedbom članka 3. Ugovora o
 stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji
 (Fiskalni ugovor), čime se osigurava učvršćivanje fiskalne
 konsolidacije; posebna pozornost posvećuje se poboljšanju višegodišnjeg
 proračunskog planiranja, provedbi učinkovitog sustava kontrole
 obveza, učinkovitijem ubiranju poreza i poboljšanom planiranju ulaganja;
 (d)
 pravodobnu provedbu akcijskih planova donesenih kao
 odgovor na nalaze funkcijskih preispitivanja Svjetske banke u razdoblju 2010. –
 2011. i uspostavljanje središnjeg tijela za provedbu radi boljeg
 određivanja političkih prioriteta na državnoj razini:
 (e)
 rješavanje zaostataka u plaćanjima i
 jačanje mehanizama proračunske kontrole u zdravstvenom sektoru
 zahvaljujući poboljšanju okvira za izvješćivanje i praćenje;
 (f)
 provedbu strateškog akcijskog plana za zdravstvo,
 racionalizaciju bolničke strukture i povećanje opsega primarne
 zaštite u svrhu povećanja razine zdravlja;
 (g)
 poboljšano upravljanje javnim dugom u svrhu
 smanjivanja rizika te konsolidacije i proširenja krivulje prinosa za državne
 obveznice;
 (h)
 daljnje jačanje okvira za rješavanje banaka,
 interventnog plana središnje banke i korporativnog upravljanja Fondom za
 osiguranje depozita, provedbe mjera za brže pročišćivanje bankovnih
 bilanci i očuvanje kreditne discipline u bankovnom sektoru;
 (i)
 usklađivanje propisa o financijskom nadzornom
 tijelu s međunarodnom dobrom praksom radi jačanja nadzora na
 nebankarskom financijskom tržištu;
 (j)
 restrukturiranje poduzeća u državnom
 vlasništvu, među ostalim i prodajom udjela u vlasništvu, i jačanje
 korporativnog upravljanja njima;
 (k)
 daljnju provedbu mjera za poboljšanje poslovne
 klime, među ostalim i smanjivanjem administrativnog opterećenja malih
 i srednjih poduzeća te mjerama da im se olakša pristup financiranju.
 4. Ako bude potrebno za
 financiranje zajma, dopušta se razborita uporaba kamatnih ugovora o razmjeni s
 drugim ugovornim stranama najvišeg boniteta. Komisija obavješćuje GFO o
 svakom mogućem refinanciranju zaduženja ili restrukturiranju financijskih
 uvjeta.
 Članak 4.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan
 priopćenja.
 Članak 5.
 Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za
 Vijeće
 Predsjednik
 IZJAVA O PRORAČUNSKOM
 UČINKU
 (usp.
 članak 16. Unutarnjeg poslovnika)
 PODRUČJE POLITIKE: GLAVA 01 –
 GOSPODARSKI I FINANCIJSKI POSLOVI
 AKTIVNOST: FINANCIJSKE OPERACIJE I
 INSTRUMENTI
 1. NAZIV PRIJEDLOGA, PREDMETNA
 PRORAČUNSKA LINIJA I GLAVA
 Prijedlog uredbe Vijeća o pružanju
 srednjoročne financijske pomoći EU-a Rumunjskoj u kombinaciji s
 Preporukom za odluku Vijeća o odobrenju uzajamne pomoći Rumunjskoj.
 01 04 01 01 Jamstva Europske unije za zajmove EU-a
 za potporu platnim bilancama.
 2. PRAVNA OSNOVA:
 Članak 143. UFEU-a, članak 352. UFEU-a,
 Uredba Vijeća br. 332/2002.
 3. UKUPNI IZNOSI ZA FINACIJSKU
 GODINU (U EUR)
 U stavci je navedena struktura jamstva koje
 osigurava Europska unija. Time se Komisiji omogućuje servisiranje duga
 (glavnice, kamate i drugi troškovi) u slučaju da dužnik (Rumunjska) ne
 ispuni obvezu.
 Unos u proračunu („p. m.”) koji se odnosi na
 proračunsko jamstvo aktivira se samo u slučaju stvarnog
 iskorištavanja jamstva. Iskorištavanje jamstva načelno se ne očekuje.
 3a – Tekuća godina
 Nije primjenjivo
 || || Odobr.sred.
 Prvotno odobrena sredstva za financijsku godinu (proračun) || ||
 Preraspodjela || ||
 Dodatna odobrena sredstva || ||
 Ukupna odobrena sredstva || ||
 Odobrena sredstva rezervirana u okviru drugog programa rada || ||
 Dostupna razlika || ||
 Iznos za predloženu mjeru || ||
 3b – Prijenosi
 Nije primjenjivo
 || || Odobr.sred.
 Prijenosi || ||
 Odobrena sredstva rezervirana u okviru drugog programa rada || ||
 Dostupna razlika || ||
 Iznos za predloženu mjeru || ||
 3c – Sljedeća financijska godina
 Nije primjenjivo
 || || Odobr.sred.
 Prvotno odobrena sredstva za financijsku godinu (proračun) || || p. m.
 Preraspodjela || ||
 Dodatna odobrena sredstva || ||
 Ukupna odobrena sredstva || ||
 Odobrena sredstva rezervirana u okviru drugog programa rada || ||
 Dostupna razlika || ||
 Iznos za predloženu mjeru || || p. m.
 4. OPIS MJERE
 Predložena preventivna srednjoročna
 pomoć EU-a Rumunjskoj sastoji se, u slučaju aktiviranja, od zajma
 EU-a (financira se zaduženjem EU-a na međunarodnim tržištima kapitala ili
 kod financijskih institucija) u iznosu do 2 milijarde EUR. Pomoć će
 se pružiti u okviru međunarodnog paketa financiranja, osobito zajmom MMF-a
 u iznosu od 1,75 milijardi SDR (oko 2 milijarde EUR) u okviru stand-by
 aranžmana. Svjetska je banka na raspolaganje stavila 1 milijardu EUR u okviru
 programa razvojnih kredita s mogućnošću odgođene isplate.
 Svjetska će banka osim toga nastaviti pružati prethodno odobrenu potporu u
 iznosu od 891 milijun EUR, od čega treba isplatiti još 514 milijuna EUR.
 Preventivna srednjoročna financijska potpora EU-a Rumunjskoj namijenjena
 je rješavanju pitanja preostalih rizika povezanih s održivošću platne
 bilance Rumunjske; iako je deficit na tekućem računu znatno smanjen,
 promjenjivost u tokovima kapitala upućuje na rizike za financiranje.
 Preventivnom pomoći nastavlja se i pružanje potpore vladinu gospodarskom
 programu koji je, među ostalim, usmjeren na konsolidaciju makroekonomske,
 fiskalne i financijske stabilnosti, jačanje upravne sposobnosti, reformu
 porezne uprave i poboljšano upravljanje javnim financijama i nadzor nad njima
 te povećanje otpornosti i jačanje potencijala za rast rumunjskoga
 gospodarstva. Naposljetku, pomoć kojom upravlja Komisija, u savjetovanju s
 Gospodarskim i financijskim odborom, način je za poticanje
 usklađenosti gospodarskih politika Rumunjske s obvezama zemlje u kontekstu
 EU-a i preporuka Vijeća, osobito u pogledu provedbe nacionalnog programa
 reforma i programa konvergencije.
 Sredstva EU-a prikupljena na tržištima kapitala
 ili od financijskih institucija u svrhu pružanja zajma Rumunjskoj, u
 slučaju da Rumunjska podnese zahtjev i Komisija ga nakon savjetovanja s
 GFO-om pozitivno ocijeni, osigurana su jamstvom EU-a. Zajam se prikuplja na tržištima
 kapitala ili od financijskih institucija. Glavnica zajmova koji se mogu
 odobriti Rumunjskoj iznosila bi do najviše 2 milijarde EUR.
 Jamstvo koje preuzima EU strukturirano je tako da
 Komisiji omogući servisiranje duga u slučaju da Rumunjska ne ispuni
 svoje obveze.
 U svrhu ispunjivanja svojih obveza Komisija može
 iskoristiti svoja gotovinska sredstva za privremeno servisiranje duga. U tom
 slučaju primjenjuje se članak 12. Uredbe Vijeća (EC, Euratom)
 br. 1150/2000 od 22. svibnja 2000. o provedbi Odluke br. 94/728/EZ,
 Euratom o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (SL L 130,
 31.5.2000., str. 1.).
 5. PRIHVAĆENA METODA
 IZRAČUNA
 Nije primjenjivo.
 6. RASPORED PLAĆANJA (U
 EUR)
 Nije primjenjivo.
 Naslov || Odobrena sredstva || Plaćanja
 || || || Godina n || Godina n+1 || Godina n+2 || Godina n+3 || Sljedeće financijske godine
 || Godina n || || || || || ||
 || Godina n+1 || || || || || ||
 || || || || || || ||
 || Godina n || || || || || ||
 || Godina n+1 || || || || || ||
 || || || || || || ||
 || Ukupno || || || || || ||
 [1] Prvi program bio je obuhvaćen Odlukom Vijeća
 2009/459/EZ, a drugi program Odlukom Vijeća 2011/288/EU.
 [2] SL L 53, 23.2.2002, str. 1.
 [3] Vidjeti str. xx ovog Službenog lista.


text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52009PC0439
 Ehdotus : neuvoston asetus eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2010 /* KOM/2009/0439 lopull. */
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 1.9.2009KOM(2009) 439 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON ASETUSeräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2010PERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTA110- Ehdotuksen tavoitteetTämän ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa Itämeren kaupallisesti tärkeimpien kalakantojen kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioille vuodeksi 2010.120- Yleinen taustaElollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 mukaisesti yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on varmistaa elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden kannalta kestävin edellytyksin. Tärkeä väline näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on kalastusmahdollisuuksien vuosittainen vahvistaminen suurimpien sallittujen saaliiden (TACit), kiintiöiden ja pyyntiponnistusrajoitusten muodossa.Vuosittain tehtävien TACeja ja kiintiöitä koskevien päätösten yksinkertaistamiseksi ja selventämiseksi on Itämeren kalastusmahdollisuudet vahvistettu vuodesta 2006 alkaen erillisellä asetuksella eli neuvoston asetuksella (EY) N:o 52/2006, annettu 22 päivänä joulukuuta 2005, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2006.Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) antoi vuoden 2010 kalastusmahdollisuuksia Itämerellä koskevan tieteellisen lausuntonsa toukokuussa 2009 ja tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) kesäkuussa 2009.Ehdotuksessa on kolme osaa, jotka ovat tärkeitä Itämeren kalastuksen hoidossa vuonna 2010: TACien ja kiintiöiden vahvistamista koskeva osa, pyyntiponnistusrajoituksia koskeva osa ja teknisiä liitännäistoimenpiteitä koskeva osa.- Voimassa olevat aiemmat säännöksetKalastusmahdollisuuksista ja niiden jakamisesta jäsenvaltioille annetaan vuosittain asetus. Viimeisin tällainen asetus on eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2009 28 päivänä marraskuuta 2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1322/2008.Kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 88/98 kumoamisesta 21 päivänä joulukuuta 2005 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2187/2005 on niin ikään merkityksellinen Itämeren kalastuksenhoidon kannalta.Itämeren turskakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 779/97 kumoamisesta 18 päivänä syyskuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1098/2007 esitetään kyseisten turskakantojen elvyttämiseksi sovellettavia valvonta- ja seurantatoimenpiteitä. Lisäksi siinä vahvistetaan säännöt läntistä ja itäistä turskakantaa koskevien TACien ja pyyntiponnistusrajoitusten vahvistamiseksi.- Johdonmukaisuus suhteessa EU:n muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinEhdotetut toimenpiteet ovat yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisia ja yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan yhteisön politiikan kanssa.2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI- Asiantuntijatiedon keruu ja käyttöTärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultuTieteellisistä järjestöistä on kuultu kansainvälistä merentutkimusneuvostoa (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudellista kalatalouskomiteaa (STECF).Yhteisö pyytää vuosittain ICES:ltä ja STECF:ltä tieteelliset lausunnot tärkeiden kalakantojen tilasta. Saadut lausunnot kattavat kaikki Itämeren kannat, joille TACeja ehdotetaan, paitsi punakampelan ja silakan osa-alueella 31, josta ei tänä vuonna anneta lausuntoa. Ehdotetut TACit perustuvat lausuntoihin mutta eivät välttämättä noudata niitä kirjaimellisesti. Koska komission tavoitteena on varmistaa kalavarojen kestävä käyttö samalla kun ylläpidetään vakaita kalastusmahdollisuuksia, TACeja voi muuttaa ainoastaan 15 prosenttia yhdestä vuodesta toiseen, ellei kannan tila edellytä tiukempia toimenpiteitä. Kun kantaan sovelletaan hoitosuunnitelmaa, ehdotetun TACin on oltava suunnitelman mukainen.Turskakannoille ehdotetut TACit ovat Itämeren turskakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevassa monivuotisessa suunnitelmassa sovellettavan asteittaisen lähestymistavan mukaisia. Suunnitelman keskeisenä osana on pyyntiponnistuksen asteittainen vähentäminen kestävälle tasolle pitkällä aikavälillä niin, että varmistetaan kantojen elpyminen ja saadaan korkea ja vakaa tuotto.Itämeren lohikannat edellyttävät lisää meri- ja sisävesillä toteutettavia hoitotoimenpiteitä, joiden avulla kantojen tehokasta elpymistä voidaan tarvittaessa helpottaa. Lohikantojen hoitosuunnitelma on valmisteilla.- Sidosryhmien kuuleminenPyyntiponnistusrajoituksia koskeva osa ja teknisiä liitännäistoimenpiteitä koskeva osa noudattavat neuvoston joulukuussa 2006 tekemiä päätöksiä, jotka koskevat eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2007 11 päivänä joulukuuta 2006 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1941/2006 sekä Itämeren turskakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta 18 päivänä syyskuuta 2007 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1098/2007. Kummastakin asetuksesta kuultiin vuosina 2005 ja 2006 alan toimijoita eli kalastuselinkeinon edustajia, kalastusasioita käsitteleviä valtioista riippumattomia järjestöjä ja niitä jäsenvaltioita, joita asia koskee.Itämeren alueellista neuvoa-antavaa toimikuntaa (BSRAC) kuultiin kesäkuussa 2009 pohjakaloja ja pelagisia kaloja käsittelevän työryhmän kokouksissa ja toimeenpanokomitean kokouksessa vuoden 2010 kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta annetun komission tiedonannon pohjalta. ICES ja STECF esittelivät ehdotuksen tieteellisen perustan. Kalastuksen pääosasto esitteli säännöt, joita se noudattaisi vahvistaessaan vuoden 2010 TACit ja kiintiöt poliittisen kannanoton perusteella. Kokouksissa esitetyt alustavat näkökannat ja myöhemmin toimitetut kaikkia asiaan liittyviä kalakantoja koskevat kirjalliset suositukset otettiin tarpeen mukaan huomioon ehdotuksessa.BSRAC kannattaa monivuotista suunnitelmaa turskalle, mutta ei halua mukauttaa TACeja pitkän aikavälin kestävien tasojen suuntaan, jos kanta BSRAC:n näkökulmasta on vakaa tai jos kyseisestä kannasta tai muista kannoista voidaan odottaa hyötyjä, kun TACit pidetään nykyisellä tasolla tai niitä korotetaan niiden tasojen yläpuolelle, jotka saadaan tuloksena vuoden 2010 kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta annetussa tiedonannossa määriteltyjen pyynninvalvontasääntöjen soveltamisesta.- Vaikutusten arviointiEhdotettujen toimenpiteiden toteuttaminen merkitsisi yhteisön alusten kalastusmahdollisuuksien vähenemistä Itämerellä kaikkien kyseeseen tulevien lajien osalta noin 10 prosentilla. Vähennys perustuu useiden silakkakantojen ja kilohailin osalta siihen, ettei kannan tilaa tunneta tarkasti ja että kantoihin tulee vähemmän nuoria kaloja. Eniten taloudellista merkitystä on läntisen Itämeren silakan TACin pienenemisellä, mikä johtuu siitä, että kantaa liikakalastetaan ja sen odotetaan heikkenevän nopeasti, koska nuoria kaloja on tullut vähän viime vuosina. Itämeren länsiosan ja itäosan turskakantaa koskevaa TACeja on korotettu monivuotisen suunnitelman mukaisesti.Ehdotus ei perustu ainoastaan lyhyen aikavälin tavoitteisiin vaan on myös osa pidemmän aikavälin lähestymistapaa, jonka avulla kalastus saadaan asteittain vähennettyä pitkällä aikavälillä kestävälle tasolle.Ehdotuksessa omaksuttu lähestymistapa johtaa sen vuoksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä pyyntiponnistuksen vähenemiseen mutta pitkällä aikavälillä vakaisiin tai suurempiin kiintiöihin. Lähestymistavan pitkän aikavälin seurauksina arvellaan sen vuoksi olevan ympäristövaikutusten väheneminen pyyntiponnistuksen vähenemisen myötä, pyyntisektorin pieneneminen alusten lukumäärän ja/tai keskimääräisen aluskohtaisen pyyntiponnistuksen muodossa sekä purettujen saaliiden pysyminen ennallaan tai kasvaminen. Kalastustoiminnan kestävyys paranee pitkällä aikavälillä.3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT- OikeusperustaTämän ehdotuksen oikeusperustana on neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002 ja erityisesti sen 20 artikla, neuvoston asetus (EY) N:o 847/1996 ja erityisesti sen 2 artikla sekä neuvoston asetus (EY) N:o 1098/2007 ja erityisesti sen 5 artikla ja 8 artiklan 3 kohta.4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSETEhdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon.5. LISÄTIEDOT- Yksityiskohtainen selvitysEhdotuksessa vahvistetaan eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet ja niihin liittyvät edellytykset Itämerellä kalastaville jäsenvaltioille vuodeksi 2010.Jäsenvaltioiden kesken jaettavat TACit ja kiintiöt esitetään liitteessä I. Ehdotetut luvut kuvastavat tieteellisiä lausuntoja, BSRAC:n kuulemista sekä sitä kehystä, jossa asetetaan TACit ja kiintiöt ja jota kuvaillaan vuoden 2010 kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta annetussa komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Molempien turskakantojen TACit ja kiintiöt liittyvät läheisesti liitteessä II vahvistettuihin pyyntiponnistusrajoituksiin. Liitteessä III säädetyt tekniset toimenpiteet ovat kampelan ja piikkikampelan kalastuksen siirtymätoimenpiteitä.Kiintiölajien saaliin arvon nostaminen on kielletty. Saaliin arvon korottamisen kiellon yleisenä tavoitteena on saaliin poisheittämisen vähentäminen. Saaliin arvon nostamisen kielto merkitsee kieltoa heittää pois sellaisia kiintiökalalajeja, joita saa pyydystää ja purkaa maihin yhteisön kalastuslainsäädännön mukaan.Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSeräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2010EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002[1] ja erityisesti sen 20 artiklan,ottaa huomioon TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96[2] ja erityisesti sen 2 artiklan,ottaa huomioon Itämeren turskakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta 18 päivänä syyskuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1098/2007[3] ja erityisesti sen 5 artiklan ja 8 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 4 artiklassa edellytetään, että neuvosto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan vesialueille pääsy ja vesiluonnonvarojen käyttöoikeus sekä kestävän kalastustoiminnan harjoittaminen, ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset lausunnot ja erityisesti tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) laatima kertomus sekä Itämeren alueelliselta neuvoa-antavalta toimikunnalta (BSRAC) mahdollisesti saadut lausunnot.(2) Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan mukaan neuvosto vahvistaa kalastusmahdollisuudet kalastus- tai kalastusryhmäkohtaisesti ja jakaa ne jäsenvaltioille.(3) Kalastusmahdollisuuksien tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi olisi vahvistettava kalastustoiminnan harjoittamista koskevat erityisedellytykset.(4) On tarpeen vahvistaa kalastusta koskevat periaatteet ja tietyt hallintomenettelyt yhteisön tasolla niin, että jäsenvaltiot voivat varmistaa lippunsa alla purjehtivien alusten hallinnon.(5) Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 3 artiklassa määritellään kalastusmahdollisuuksien jakamisen kannalta merkitykselliset käsitteet.(6) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 2 artiklan mukaisesti on määriteltävä kannat, joihin sovelletaan siinä tarkoitettuja eri toimenpiteitä.(7) Kalastusmahdollisuudet olisi käytettävä yhteisön lainsäädännön ja erityisesti seuraavien asetusten mukaisesti: kalastusalusten merkitsemistä ja asiakirjoilla todistamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä 20 päivänä toukokuuta 1987 annettu komission asetus (ETY) N:o 1381/87[4], jäsenvaltioiden kalansaalistietojen kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä syyskuuta 1983 annettu komission asetus (ETY) N:o 2807/83[5], yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2847/93[6], alusten satelliittiseurantajärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 18 päivänä joulukuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 2244/2003[7], kalastusalusten ominaisuuksista 22 päivänä syyskuuta 1986 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2930/86[8], Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta 17 päivänä joulukuuta 1991 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3880/91[9], kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla 21 päivänä joulukuuta 2005 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2187/2005[10], Itämeren turskakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta 18 päivänä syyskuuta 2007 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1098/2007[11] ja laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008[12].(8) Sen varmistamiseksi, että kalastusmahdollisuudet vahvistetaan tasolle, joka on oikeassa suhteessa luonnonvarojen kestävään käyttöön sekä ympäristön ja taloudellisten ja sosiaalisten näkökohtien kannalta, on otettu huomioon TACien vahvistamista ohjaavat periaatteet, jotka esitetään neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoitetun, vuoden 2010 kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta annetun komission tiedonannon [13] 4, 5 ja 7–9 kohdassa.(9) Saaliin poisheittämisen vähentämiseksi olisi kiellettävä kiintiölajien arvon korottaminen, mikä tarkoittaa sitä, että on kiellettyä heittää pois lajeja, joihin sovelletaan kiintiötä ja joita saa yhteisön kalastuslainsäädännön mukaan pyydystää ja purkaa maihin.(10) Kalakantojen säilyttämisen edistämiseksi olisi vuonna 2010 pantava täytäntöön eräitä kalastuksen teknisiä edellytyksiä koskevia täydentäviä toimenpiteitä.(11) Yhteisön kalastajien toimeentulon turvaamiseksi on tärkeää avata nämä kalastusmahdollisuudet 1 päivänä tammikuuta 2010. Ottaen huomioon asian kiireellisyys on ehdottoman välttämätöntä myöntää poikkeus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sekä Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusten liitteenä olevan kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa koskevan pöytäkirjan I kohdan 4 alakohdassa tarkoitettuun kahdeksan viikon määräaikaan,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:I LUKU Soveltamisala ja määritelmät1 artikla KohdeTässä asetuksessa vahvistetaan vuodeksi 2010 eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet Itämerellä sekä niihin liittyvät edellytykset, joiden mukaisesti näitä kalastusmahdollisuuksia voidaan käyttää.2 artikla SoveltamisalaTätä asetusta sovelletaan Itämerellä toimiviin yhteisön kalastusaluksiin (yhteisön aluksiin).3 artikla MääritelmätTässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 2371/2002 3 artiklassa säädettyjä määritelmiä. Niiden lisäksi:a) kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) vyöhykkeillä tarkoitetaan asetuksessa (ETY) N:o 2187/2005 määriteltyjä vyöhykkeitä;b) ’Itämerellä’ tarkoitetaan ICES-osa-alueita 22–32;c) ’suurimmalla sallitulla saaliilla (TAC)’ tarkoitetaan sitä määrää, joka voidaan pyytää kustakin kannasta kunakin vuonna;d) ’kiintiöllä’ tarkoitetaan yhteisölle, jäsenvaltiolle tai kolmannelle maalle TACista myönnettyä osuutta;e) ’satamastapoissaolopäivällä’ tarkoitetaan mitä tahansa yhtäjaksoista 24 tunnin jaksoa, jonka aikana alus on poissa satamasta, tai sellaisen ajanjakson osaa.II LUKUKalastusmahdollisuudet ja niihin liittyvät edellytykset4 artikla Saalisrajat ja niiden jakaminenSaalisrajat, niiden jakaminen jäsenvaltioiden kesken ja asetuksen (EY) N:o 847/96 2 artiklan mukaiset lisäedellytykset vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I.5 artikla Jakamista koskevat erityiset säännökset1. Liitteessä I vahvistettu saalisrajojen jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoitaa) asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtäviä vaihtoja;b) asetuksen (ETY) N:o 2847/93 21 artiklan 4 kohdan, 23 artiklan 1 kohdan ja 32 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritettua kiintiöiden uudelleen jakamista;c) asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan nojalla sallittavaa saaliiden lisäpurkamista;d) asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan mukaisesti pidätettäviä määriä;e) asetuksen (EY) N:o 2371/2002 23 artiklan 4 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 338/2008 2 artiklan mukaisesti tehtäviä vähennyksiä.2. Vuodelle 2011 siirrettävien kiintiöiden pidättämistä varten voidaan asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohtaa mainitusta asetuksesta poiketen soveltaa kaikkiin kantoihin, joihin sovelletaan analyyttistä TACia.6 artikla Saaliita ja sivusaaliita koskevat edellytykset1. Aluksella saa pitää tai siitä saa purkaa sellaisiin kantoihin kuuluvia kaloja, joille on vahvistettu saalisrajat, ainoastaan jos:a) saaliit on pyydetty sellaisen jäsenvaltion aluksilla, jolla on kiintiö, eikä tämä kiintiö ole täyttynyt; taib) muut kalalajit kuin silakat ja kilohailit ovat sekoittuneina muihin kalalajeihin ja nämä saaliit on pyydetty trooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai niiden kaltaisilla pyydyksillä, joiden silmäkoko on alle 32 millimetriä, eikä saaliita ole lajiteltu aluksella tai purkamisen yhteydessä.2. Kaikki alukselta puretut määrät on luettava kiintiöön tai, jos yhteisön osuutta ei ole jaettu jäsenvaltioiden kesken kiintiöiksi, yhteisön osuuteen, paitsi jos saalis on pyydetty 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.3. Kun jäsenvaltiolle myönnetty silakkakiintiö on käytetty, kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivat yhteisössä rekisteröidyt alukset, jotka harjoittavat kalastusta, johon sovelletaan asianomaista kiintiötä, eivät saa purkaa lajittelemattomia silakkaa sisältäviä saaliita.4. Kun jäsenvaltiolle myönnetty kilohailikiintiö on käytetty, kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivat yhteisössä rekisteröidyt alukset, jotka harjoittavat kalastusta, johon sovelletaan asianomaista kiintiötä, eivät saa purkaa lajittelemattomia kilohailia sisältäviä saaliita.7 artikla Saaliin arvon korottamisen kieltoKalastustoiminnan aikana saaliiksi joutuneet lajit, joihin sovelletaan kiintiöitä, on otettava alukseen ja sen jälkeen purettava, jollei tämä ole vastoin niitä velvollisuuksia, joista säädetään teknisiä sekä valvonta- ja säilyttämistoimenpiteitä koskevassa yhteisön kalastuslainsäädännössä ja erityisesti tässä asetuksessa sekä asetuksissa (EY) N:o 2187/2005, (ETY) N:o 2847/1993 ja (EY) N:o 2371/2002.8 artikla Pyyntiponnistusrajoitukset1. Pyyntiponnistusrajoitukset vahvistetaan liitteessä II.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja rajoituksia on sovellettava ICES-osa-alueisiin 27 ja 28.2, jos komissio ei ole tehnyt asetuksen (EY) N:o 1098/2007 29 artiklan 2 kohdan mukaisesti päätöstä kyseisten osa-alueiden jättämisestä mainitun asetuksen 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, 3, 4 ja 5 kohdassa ja 13 artiklassa säädettyjen rajoitusten ulkopuolelle.3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja rajoituksia ei sovelleta ICES-osa-alueeseen 28.1, jos komissio ei ole tehnyt asetuksen (EY) N:o 1098/2007 29 artiklan 4 kohdan mukaisesti päätöstä siitä, että asetuksen (EY) N:o 1098/2007 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3, 4 ja 5 kohdassa säädettyjä rajoituksia on sovellettava kyseiseen osa-alueeseen.9 artikla Tekniset siirtymätoimenpiteetTekniset siirtymätoimenpiteet vahvistetaan liitteessä III.III LUKULoppusäännökset10 artikla Tietojen siirtäminenKun jäsenvaltiot lähettävät komissiolle pyydettyjen kantojen purettujen saaliiden määriin liittyviä tietoja asetuksen (ETY) N:o 2847/93 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti, niiden on käytettävä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettuja kantojen koodeja.11 artikla VoimaantuloTämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2010.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja LIITE IYhteisön aluksiin sovellettavat saalisrajat ja niihin liittyvät edellytykset saalisrajojen vuosittaista hallinnointia varten alueilla, joilla on laji- ja aluekohtaisia saalisrajojaSeuraavissa taulukoissa vahvistetaan TACit ja kiintiöt (tonneina elopainoa, jollei toisin mainita) kannoittain, niiden jako jäsenvaltioille ja niihin liittyvät edellytykset kiintiöiden vuosittaista hallinnointia varten.Kunkin alueen kalakannat mainitaan lajin tieteellisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Näissä taulukoissa eri lajeista käytettävät koodit ovat seuraavat:Tieteellinen nimi | Kolmikirjaiminen koodi | Yleisnimi |Clupea harengus | HER | Silakka |Gadus morhua | COD | Turska |Platichthys flesus | FLX | Kampela |Pleuronectes platessa | PLE | Punakampela |Psetta maxima | TUR | Piikkikampela |Salmo salar | SAL | Lohi |Sprattus sprattus | SPR | Kilohaili |Laji: | Silli/silakka | Alue: | Osa-alueet 30-31 |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Suomi | 84 721 | Analyyttinen TAC. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. |Ruotsi | 18 615 |EY | 103 336 |TAC | 103 336 |Laji: | Silli/silakka | Alue: | Osa-alueet 22-24 |Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |Tanska | 3 009 | Analyyttinen TAC. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. |Saksa | 11 845 |Suomi | 2 |Puola | 2 793 |Ruotsi | 3 820 |EY | 21 469 |TAC | 21 469 |Laji: | Silli/silakka | Alue: | Osa-alueet 25–27, 28.2, 29 ja 32 |Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |Tanska | 2 685 | Analyyttinen TAC. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. |Saksa | 712 |Viro | 13 714 |Suomi | 26 769 |Latvia | 3 384 |Liettua | 3 564 |Puola | 30 412 |Ruotsi | 40 828 |EY | 122 068 |TAC | Ei sovelleta. |Laji: | Silli/silakka | Alue: | Osa-alue 28.1 |Clupea harengus | HER/03D.RG |Viro | 16 809 | Analyyttinen TAC. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. |Latvia | 19 591 |EY | 36 400 |TAC | 36 400 |Laji | Turska | Alue: | EY:n vedet osa-alueilla 25–32 |Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Tanska | 11 777 | Analyyttinen TAC. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. |Saksa | 4 685 |Viro | 1 148 |Suomi | 901 |Latvia | 4 379 |Liettua | 2 885 |Puola | 13 561 |Ruotsi | 11 932 |EY | 51 267 |TAC | Ei sovelleta. |Laji: | Turska | Alue: | EY:n vedet osa-alueilla 22-24 |Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Tanska | 7 726 | Analyyttinen TAC. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. |Saksa | 3 777 |Viro | 171 |Suomi | 152 |Latvia | 639 |Liettua | 415 |Puola | 2 067 |Ruotsi | 2 753 |EY | 17 700 |TAC | 17 700 |Laji: | Punakampela | Alue: | EY:n vedet osa-alueilla 22-32 |Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Tanska | 2 179 | Varo-TAC. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. |Saksa | 242 |Puola | 456 |Ruotsi | 164 |EY | 3 041 |TAC | 3 041 |Laji: | Lohi | Alue: | EY:n vedet osa-alueilla 22-31 |Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Tanska | 54 556 | (1) | Analyyttinen TAC. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. |Saksa | 6 070 | (1) |Viro | 5 545 | (1) |Suomi | 68 028 | (1) |Latvia | 34 700 | (1) |Liettua | 4 079 | (1) |Puola | 16 550 | (1) |Ruotsi | 73 745 | (1) |EY | 263 273 | (1) |TAC | Ei sovelleta. |__________ |(1) Yksittäisinä kaloina ilmaistuna. |Laji: | Lohi | Alue: | EY:n vedet osa-alueella 32 |Salmo salar | SAL/3D32. |Viro | 1 581 | (1) | Analyyttinen TAC. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. |Suomi | 13 838 | (1) |EY | 15 419 | (1) |TAC | Ei sovelleta. |_________ |(1) Yksittäisinä kaloina ilmaistuna. |Laji: | Kilohaili | Alue: | EY:n vedet osa-alueilla 22-32 |Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Tanska | 33 535 | Analyyttinen TAC. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. |Saksa | 21 245 |Viro | 38 941 |Suomi | 17 555 |Latvia | 47 032 |Liettua | 17 013 |Puola | 99 810 |Ruotsi | 64 829 |EY | 339 960 |TAC | Ei sovelleta. |LIITE IIPyyntiponnistusrajoitukset1. Jäsenvaltioiden on varmistettava niiden lipun alla purjehtivien alusten osalta, että kalastaminen trooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai vastaavilla pyydyksillä, joiden silmäkoko on vähintään 90 millimetriä, taikka tavallisilla verkoilla, pussiverkoilla tai riimuverkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 90 millimetriä, taikka pohjasiimoilla tai pitkäsiimoilla, ei kuitenkaan ajosiimoilla, käsisiimoilla ja vapavälineillä, sallitaan enintääna) 181 satamastapoissaolopäiväksi osa-alueilla 22–24 lukuun ottamatta 1 päivän ja 30 päivän huhtikuuta välistä ajanjaksoa, jolloin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1098/2007 8 artiklan 1 kohdan a alakohtaa, jab) 160 satamastapoissaolopäiväksi osa-alueilla 25–28 lukuun ottamatta 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän elokuuta välistä ajanjaksoa, jolloin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1098/2007 8 artiklan 1 kohdan b alakohtaa.LIITE III Tekniset siirtymätoimenpiteetKampelan ja piikkikampelan kalastusta koskevat rajoitukset1. Seuraavien kalalajien, jotka on pyydetty jäljempänä mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainittuina aikoina, aluksella pitäminen on kiellettyä:Laji | Maantieteellinen alue | Ajanjakso |Kampela (Platichthys flesus) | Osa-alueet 26, 27, 28, 29 etelään 59° 30′ pohjoisesta leveydestä Osa-alue 32 | 15 päivästä helmikuuta 15 päivään toukokuuta 15 päivästä helmikuuta 31 päivään toukokuuta |Piikkikampela (Psetta maxima) | Osa-alueet 25, 26 ja 28 etelään 56° 50′ pohjoisesta leveydestä | 1 päivästä kesäkuuta 31 päivään heinäkuuta |2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, aluksella saa 1 kohdassa tarkoitettuina pyyntikieltoaikoina pitää ja purkaa sivusaaliina saatua kampelaa ja piikkikampelaa elopainona ilmaistuna enintään 10 prosenttia aluksella pidetystä ja puretusta kokonaissaaliista, kun kalastetaan trooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai muilla vastaavilla pyydyksillä, joiden silmäkoko on vähintään 105 millimetriä, tai tavallisilla verkoilla, pussiverkoilla taikka riimuverkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä.[...][1] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.[2] EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3.[3] EUVL L 248, 22.9.2007, s. 1.[4] EYVL L 132, 21.5.1987, s. 9.[5] EYVL L 276, 10.10.1983, s. 1,[6] EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1.[7] EUVL L 333, 20.12.2003, s. 17.[8] EYVL L 274, 25.9.1986, s. 1.[9] EYVL L 365, 31.12.1991, s. 1.[10] EUVL L 16, 20.1.2005, s. 184.[11] EUVL L 248, 22.9.2007, s. 1.[12] EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.[13] KOM(2009) 224.


type: wikipedia

text:
Marek Andrzej Piwowski (ur. 24 października 1935 w Warszawie) – polski reżyser, scenarzysta, operator filmowy, aktor i dziennikarz.
 Twórca kultowej komedii Rejs (1970). Wielokrotnie nagradzany reżyser wybitnych filmów krótkometrażowych, w tym Welcome Kirk (1966) z wizyty Kirka Douglasa w PWSTiF, Muchotłuk (1966), 16 mieć lat (1969), Korkociąg (1971), Psychodrama czyli bajka o księciu i kopciuszku wystawiona w zakładzie dla nieletnich dziewcząt w D. (1969), Hair (1971) i Krok (1998). Wykładowca Hunter College Uniwersytetu Nowojorskiego i członek American Film Institute.
 Charakterystyczną cechą filmów Marka Piwowskiego jest umiejętne łączenie elementów filmu dokumentalnego i fabularnego oraz podejmowanie spraw ważnych, dotyczących całego społeczeństwa, co pozwala uznać go za tzw. twórcę zaangażowanego społecznie.
 Życiorys
 Wczesne lata
 Urodził się i dorastał w Warszawie, gdzie w 1963 ukończył studia na wydziale dziennikarstwa Uniwersytetu Warszawskiego. Uczęszczał także do Międzynarodowego Centrum Szkolnictwa Wyższego Dziennikarstwa przy Uniwersytecie Strasburskim. Przez rok studiował na wydziale nawigacji w Państwowej Szkole Morskiej w Szczecinie. Uzyskał też licencję pilota szybowcowego i pilota samolotowego turystycznego.
 W 1967 ukończył studia na wydziale reżyserii PWSTiF w Łodzi. Pracował jako redaktor działu reportażu tygodnika „Nowa Kultura”.
 Kariera
 Jeszcze jako student rozpoczął przygodę z kinem od występów w epizodycznych rolach w filmach Jerzego Skolimowskiego – Rysopis (1964) jako mężczyzna na komisji poborowej i Walkower (1965) w roli kolegi Andrzeja Leszczyca (Jerzy Skolimowski) – oraz etiudzie fabularnej Grzegorza Królikiewicza Każdemu to, czego wcale mu nie trzeba (1966). Od 1965 zaczął reżyserować szkolne etiudy filmowe: Uwertura i Przedział na sto i więcej osób. Po tym jak w kwietniu 1966 PWSTiF odwiedził Kirk Douglas, wysłany do Europy Wschodniej z misją dobrej woli przez prezydenta USA, Piwowski i Feridun Erol nakręcili z tego pobytu czarno-białą etiudę dokumentalną Welcome Kirk (1966). Film zdobył I nagrodę w kategorii dokumentu na Międzynarodowym Festiwalu Filmów Studenckich w Amsterdamie. Kolejna etiuda dokumentalna Piwowskiego Muchotłuk (1966) otrzymała nagrodę tygodnika „Ekran” za reżyserię, Nagrodę Publiczności na Festiwalu Etiud PWSFTViT oraz nagrodę dla najlepszego filmu zagranicznego na Festiwalu Etiud Filmowych WGIK w Moskwie. Z kolei film dokumentalny Psychodrama czyli bajka o księciu i kopciuszku wystawiona w zakładzie dla nieletnich dziewcząt w D. (1969) zdobyła Nagrodę Główną „Srebrnego Smoka” na Krakowskim Festiwalu Filmowym. Następne realizacje – krótkometrażowych filmów dokumentalnych i etiud filmowych zostały również docenione przez krytyków filmowych; Pożar! Pożar! Coś nareszcie dzieje się (1967) nagrodzono za debiut na MFF Krótkometrażowych w Tours (1968), 16 mieć lat (1969) wyróżnił Klub Krytyki Filmowej SDP (1969), Hair (1971) otrzymał Grand Prix „Złoty Lajkonik” w Krakowie (1973), Korkociąg (1971) zdobył „Srebrnego Lajkonika” w Krakowie (1971), Tylko dla dorosłych (1973), Nałóg (1975) przyniósł II Nagrodę na Ogólnopolskim Przeglądzie Filmowym w Kielcach (1976), Buldog (1982) i Magister półchłopek (1982).
 Jako reżyser filmu fabularnego zadebiutował komedią Rejs (1970), który stał się filmem kultowym i traktowany tak był też przez następne pokolenia. Zastosowany tu, nowatorski wówczas w filmie polskim, styl charakteryzował się epizodyczną budową akcji. Drugim znakiem rozpoznawczym było zaangażowanie do filmu tzw. naturszczyków. Oryginalność stylu Piwowskiego i jego autorska wizja rzeczywistości ekranowej, ostrość i sposób obserwacji człowieka w sytuacjach, często ironicznych i groteskowych, sprawiły że Rejs stał się bezsprzecznie dziełem wyjątkowym. W 1972 zdobył Samowar – Nagrodę Entuzjastów Kina przyznaną przez DKF w Świebodzinie, w 1999 zwyciężył w ankiecie pt. „Najciekawsze filmy polskie XX wieku”, przeprowadzonej przez tygodnik „Polityka”.
 Drugi film fabularny Marka Piwowskiego to dramat kryminalny Przepraszam, czy tu biją? (1976) z udziałem bokserów Jerzego Kuleja i Jana Szczepańskiego, zrealizowany metodą paradokumentalną. Film powtórzył sukces Rejsu i otrzymał Złotą Kamerę, przyznawaną przez tygodnik „Film” za najlepszy film 1976 roku o tematyce współczesnej, a także Nagrodę Główną Jury, za najlepszą muzykę Piotra Figla i nagrodę publiczności na 3. Festiwalu Filmowym w Gdyni. Z kolei 27-minutowy film telewizyjny Krok (1997) o wejściu Polski do NATO został nagrodzony Wielkim Fe Fe „za robienie swojego w filmie” na przeglądzie „Feliniada” w Skierniewicach oraz zdobył „Brązowego Smoka” na Międzynarodowym Festiwalu Filmów Krótkometrażowych.
 Współpracował z Teatrem Telewizji, dla którego zrealizował przedstawienia takie jak Bracia Rico Georges’a Simenona (1975), Kłopoty to moja specjalność Raymonda Chandlera (1978), Paragraf 4 (1981) według powieści Josepha Hellera Paragraf 22, A jednak olimpiada w Zakopanem! (1999), Nóż w głowie Dino Baggio (1999) według własnych scenariuszy oraz Oskar Érica-Emmanuela Schmitta (2005).
 Piwowski jako aktor wystąpił w komedii Jerzego Ziarniaka Kłopotliwy gość (1971), dramacie psychologicznym Krzysztofa Zanussiego Bilans kwartalny (1974) w roli Jackiem – kolegi ze studiów Marty (Maja Komorowska), dramacie telewizyjnym Wyjazd służbowy (1975) jako Stefan, zastępca Andrzeja Lipińskiego (Jerzy Kamas), dramacie Tomasza Zygadły Rebus (1977), dramacie telewizyjnym Zderzenie (1981), filmie obyczajowym Pawła Pitery Sny i marzenia (1983) z Violettą Villas jako reżyser Antoni, jednym z odcinków serialu Jana Łomnickiego Dom (1997) – pt. Komu gra ta orkiestra? w roli reżysera filmu Jutrzenka i komedii Stanisława Tyma Ryś (2007) jako poseł Kirkor. Gościł też w biograficznym filmie dokumentalnym Krzysztofa Gradowskiego Bez pieniędzy, czyli 24 godziny z życia Jana Himilsbacha (1984).
 W 2001 został odznaczony Krzyżem Komandorskim Orderu Odrodzenia Polski i otrzymał Grand Prix II Festiwalu Dobrego Humoru w Trójmieście – Błękitny Melonik Charliego za nową formułę satyrycznego programu telewizyjnego zaprezentowaną w komedii krótkometrażowej Reguła Martina (2001).
 Kontrowersje
 W jednym z reportaży Piwowskiego napisanym wspólnie z Wojciechem Frykowskim – Panowie Złodzieje i Arcyszpuler Japa, opisywał pewnego Szweda, który wszedł w kontakty z półświatkiem. W efekcie za zniesławienie Piwowski i Frykowski zostali skazani na rok więzienia w zawieszeniu. Za próbę ucieczki na Zachód w 1955 Piwowski został skazany na dwa lata więzienia. Miał przebywać w więzieniu w Szczecinie, Sosnowcu, zakładzie karnym w Rudzie Śląskiej, gdzie odpracował dwuletni wyrok w kopalni węgla Walenty Wawel. Był też w więzieniu w Iławie i Rawiczu. Odsiedział półtora roku, wyszedł w 1956 po ogłoszeniu amnestii przez Gomułkę.
 W 1993, po 17 latach przerwy, Piwowski w ciągu zaledwie trzech miesięcy nakręcił melodramat komediowy Uprowadzenie Agaty, który nawiązywał do nagłośnionej przez media sprawy ucieczki z domu 16-letniej Moniki, córki wicemarszałka sejmu Andrzeja Kerna. Film miał premierę miesiąc przed wyborami parlamentarnymi, z udziału w których zrezygnował Kern. Według mediów film powstał na polityczne zamówienie mające na celu dyskredytację popularnego wówczas polityka PC (producentem filmu był związany z lewicą Lew Rywin). W wywiadzie dla „Dziennika Łódzkiego” sama Monika Kern stwierdziła, że film był „luźno związany” z jej historią, a cała „afera” ze zniknięciem jej z domu została przedstawiona w mediach w fałszywy sposób.
 W 2005 nazwisko Marka Piwowskiego znalazło się na tzw. liście Wildsteina. 4 marca 2007 w wywiadzie udzielonym dla tygodnika „Newsweek Polska”, reżyser przyznał się do współpracy z tajnymi służbami PRL. Współpracę Piwowskiego z SB szerzej opisała Joanna Siedlecka w rozdziale Rejs II swojej książki Biografie odtajnione. Według zachowanych w IPN dokumentów Piwowski jako tajny współpracownik o pseudonimie „Andrzej Krost” donosił na działaczy emigracyjnych i literatów.
 Wybrana filmografia
 Muchotłuk – 1966
 Sukces – 1968
 Rejs – 1970
 Korkociąg – 1971
 Przepraszam, czy tu biją? – 1976
 Uprowadzenie Agaty – 1993
 Teatr telewizji
 Kłopoty to moja specjalność – produkcja 1977/ premiera 1978
 Paragraf 4 – na podstawie powieści Paragraf 22, 1981
 Oskar – 2005
 Nagrody i odznaczenia
 1976 – Przepraszam, czy tu biją? Festiwal Filmowy w Gdyni – Nagroda Główna Jury
 1976 – Przepraszam, czy tu biją? FPFF – nagroda Publiczności
 1977 – Przepraszam, czy tu biją? Złota Kamera (pisma „Film”) w kategorii: najlepszy film o tematyce współczesnej
 1997 – Krok Przegląd „Felliniada” – Wielki Fe Fe – za robienie swojego w filmie
 1998 – Krok Międzynarodowy Festiwal Filmów Krótkometrażowych – Brązowy Smok
 2001 – Krzyż Komandorski Orderu Odrodzenia Polski
 Przypisy
 Bibliografia
 Linki zewnętrzne
 Marek Piwowski – autoryzowana strona internetowa
 Dokumenty Marka Piwowskiego w bibliotece multimedialnej Ninateka
 Absolwenci Państwowej Wyższej Szkoły Filmowej, Telewizyjnej i Teatralnej im. Leona Schillera w Łodzi
 Absolwenci Wydziału Dziennikarstwa i Nauk Politycznych Uniwersytetu Warszawskiego
 Członkowie Polskiej Akademii Filmowej
 Odznaczeni Krzyżem Komandorskim Orderu Odrodzenia Polski (III Rzeczpospolita)
 Polscy aktorzy filmowi
 Polscy aktorzy telewizyjni
 Polscy operatorzy filmowi
 Polscy reżyserzy filmowi
 Polscy reżyserzy filmów dokumentalnych
 Polscy reżyserzy teatralni
 Polscy reżyserzy telewizyjni
 Polscy scenarzyści XX wieku
 Polscy scenarzyści XXI wieku
 Polscy scenarzyści filmowi
 Reżyserzy filmowi związani z Łodzią
 Tajni współpracownicy Służby Bezpieczeństwa PRL
 Urodzeni w 1935
 Ludzie urodzeni w Warszawie