text:
 25.3.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 79/23
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/501
 z 24. marca 2015,
 ktorým sa ukladá dočasné antidampingové clo na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dampingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
 po porade s členskými štátmi,
 keďže:
 1. POSTUP
 1.1. Začatie konania
 (1)
 Dňa 26. júna 2014 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala antidampingové prešetrovanie, pokiaľ ide o dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a na Taiwane (ďalej len „dotknuté krajiny“) na základe článku 5 základného nariadenia. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
 (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).
 (2)
 Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 13. mája 2014 podala spoločnosť Eurofer (ďalej len „sťažovateľ“) v mene sťažujúcich sa výrobcov plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena (ďalej len „výrobky z nehrdzavejúcej ocele“) z Únie. Sťažovateľ zastupuje približne 50 % celkovej výroby výrobkov z nehrdzavejúcej ocele z Únie. Podnet obsahoval dôkazy o dampingu a značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
 (3)
 Komisia začala 14. augusta 2014 antisubvenčné prešetrovanie v súvislosti s dovozom výrobkov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v ČĽR do Únie a začala osobitné prešetrovanie. Oznámenie o začatí antisubvenčného konania uverejnila v Úradnom vestníku Európskej únie
 (3).
 1.2. Registrácia
 (4)
 V nadväznosti na žiadosť sťažovateľa podloženú požadovanými dôkazmi prijala Komisia 15. decembra 2014 vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1331/2014 (4), ktorým sa zavádza registrácia dovozu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane k 17. decembru 2014.
 1.3. Zainteresované strany
 (5)
 V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho výslovne informovala sťažovateľa, ostatných známych výrobcov v Únii, známych vyvážajúcich výrobcov a čínske a taiwanské orgány, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich dotkne začatie prešetrovania, a vyzvala ich na účasť. Komisia o začatí konania informovala aj výrobcov v Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“) a Juhoafrickej republike a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili. V oznámení o začatí konania Komisia informovala zainteresované strany, že plánuje použiť USA ako tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“) v zmysle článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
 (6)
 Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.
 a) Výber vzorky
 (7)
 Vo svojom oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vytvoriť vzorku zainteresovaných strán.
 Výber vzorky výrobcov z Únie
 (8)
 Vo svojom oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežný výber vzorky výrobcov z Únie už zrealizovala. Komisia vybrala vzorku na základe objemu výroby. Táto vzorka pozostávala zo štyroch výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali približne 50 % objemu výroby. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Komisii neboli k navrhovanej vzorke doručené žiadne pripomienky a predbežná vzorka sa schválila. Vzorka sa považuje za reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie.
 Výber vzorky dovozcov
 (9)
 S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
 (10)
 Tridsaťjeden neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie vybrala vzorku štyroch dovozcov. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými známymi dovozcami.
 (11)
 Komisii boli doručené pripomienky týkajúce sa vlastníckej štruktúry jedného z vybraných dovozcov. Zainteresované strany tvrdili, že jeden dovozca by nemal byť zaradený do vzorky, pretože je prepojený s výrobcom v Únii. Tento dovozca však nebol prepojený so žiadnym výrobcom v Únii počas obdobia prešetrovania. Prepojeným dovozcom sa stal až neskôr. Okrem toho pojem „neprepojený dovozca“ znamená, že dovozca nie je prepojený s vyvážajúcimi výrobcami. Neprepojený dovozca v skutočnosti môže byť prepojený s výrobcom v Únii.
 Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov na Taiwane
 (12)
 S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov na Taiwane, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala zástupcov Taiwanu pri EÚ, aby identifikovali a/alebo kontaktovali prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.
 (13)
 Spolu deväť údajných vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku 4 výrobcov (z toho troch prepojených) na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa o výbere vzorky konzultovalo so všetkými príslušnými známymi vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi dotknutej krajiny. Neboli vznesené žiadne pripomienky.
 (14)
 Pri prešetrovaní sa ukázalo, že dve spoločnosti zaradené do vzorky a dve spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, nespĺňajú vymedzenie vyvážajúceho výrobcu, pretože pôsobia iba ako servisné strediská a príslušný výrobok používajú ako svoj výrobný vstup. Zistilo sa, že tieto spoločnosti nemajú žiadne zariadenia na valcovanie za tepla alebo za studena a ich pridaná hodnota vo vzťahu k nákladom na ich vstupy je nízka. V skutočnosti nakupujú a predávajú rôzne typy príslušného výrobku (pozri odôvodnenia 26 až 28 nižšie).
 (15)
 Jedna z týchto spoločností je však prepojená s vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. V rámci prešetrovania sa o nej preto uvažovalo ako o spoločnosti, ktorá je súčasťou danej skupiny spoločností. Po vylúčení spoločnosti, ktorá nevyhovovala vymedzeniu vyvážajúceho výrobcu, zo vzorky predstavovala zvyšná vzorka prinajmenšom približne 48 % celkového objemu vývozu z Taiwanu do Únie a približne 80 % domáceho predaja na Taiwane. Vzorka bola preto stále reprezentatívna.
 (16)
 Komisia ostatné tri spoločnosti vylúčila z akýchkoľvek výpočtov dampingového rozpätia a úrovne odstránenia ujmy. V dôsledku toho nebola pre tieto tri spoločnosti stanovená colná sadzba.
 Individuálne preskúmanie
 (17)
 Jeden vyvážajúci výrobca z Taiwanu požiadal o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia a jeho žiadosti sa vyhovelo.
 Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR
 (18)
 S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie stanovené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala orgány ČĽR, aby identifikovali a/alebo kontaktovali prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.
 (19)
 Osem vyvážajúcich výrobcov v ČĽR poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku 4 spoločností patriacich do dvoch skupín na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa o výbere vzorky konzultovalo so všetkými známymi príslušnými vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi dotknutej krajiny. Neboli vznesené žiadne pripomienky.
 b) Formuláre žiadosti o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR
 (20)
 Na účely článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia Komisia zaslala formuláre žiadosti o THZ všetkým spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v ČĽR zaradeným do vzorky a spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom nezaradeným do vzorky, ktorí chceli požiadať o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia, známym združeniam vyvážajúcich výrobcov a orgánom ČĽR. Žiadny z vyvážajúcich výrobcov nepožiadal o THZ.
 c) Dotazník
 (21)
 Komisia zaslala dotazníky čínskym a taiwanským vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, vyvážajúcim výrobcom, ktorí chcú požiadať o individuálne preskúmanie, výrobcom v dvoch potenciálnych analogických krajinách, ako aj výrobcom v Únii zaradeným do vzorky, neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky a používateľom, ktorí sa prihlásili.
 (22)
 Vyplnené dotazníky zaslali štyria čínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, štyria taiwanskí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky (vrátane dvoch spoločností, ktoré, ako sa ukázalo, neboli vyvážajúcimi výrobcami), jeden taiwanský vyvážajúci výrobca, ktorý požiadal o individuálne preskúmanie, dvaja výrobcovia v USA (analogická krajina), štyria vybraní výrobcovia v Únii, štyria neprepojení dovozcovia zaradení do vzorky a šiesti používatelia.
 d) Overovanie na mieste
 (23)
 Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dampingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovanie na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnilo v priestoroch týchto spoločností:
 Výrobcovia z Únie
 —
 Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Taliansko,
 —
 Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios a Madrid, Španielsko,
 —
 Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francúzsko.
 Prepojené servisné stredisko spoločnosti Acciai Speciali Terni S.P.A.
 —
 Terninox, Ceriano Laghetto, Taliansko.
 Sťažovateľ
 —
 Eurofer, Brusel, Belgicko.
 Vyvážajúci výrobcovia z Taiwanu:
 —
 Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Tchaj-pej,
 —
 Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung,
 —
 YC Inox Co., Ltd., Čang-chua, Hsien,
 —
 Yieh Mau Corporation, Kaohsiung,
 —
 Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
 Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR
 —
 Baosteel Stainless Co., Ltd, Šanghaj,
 —
 Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo,
 —
 Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
 Prepojený dovozca z Únie
 —
 Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Nemecko.
 (24)
 Komisia usporiadala vypočutia vrátane vypočutí vyvážajúcich výrobcov, združení a dovozcov úradníkom pre vypočutie.
 1.4. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
 (25)
 Prešetrovanie dampingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Skúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
 2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
 2.1. Príslušný výrobok
 (26)
 Príslušným výrobkom sú ploché valcované výrobky z nehrdzavejúcej ocele, ktoré nie sú inak spracované než valcovaním za studena (úberom za studena), s pôvodom v ČĽR a na Taiwane, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89 (ďalej len „príslušný výrobok“).
 (27)
 Ploché výrobky z nehrdzavejúcej ocele valcované za studena majú širokú škálu uplatnenia, napríklad vo výrobe domácich spotrebičov (napríklad vnútro práčok a umývačiek riadu), zváraných rúr a zdravotníckych pomôcok, ako aj v spracovaní potravín a automobilovom priemysle.
 (28)
 Prešetrovaním sa zistilo, že rôzne druhy príslušného výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a v podstate sa používajú na rovnaké účely.
 2.2. Podobný výrobok
 (29)
 Zistilo sa, že ploché výrobky z nehrdzavejúcej ocele valcované za studena vyrábané a predávané v Únii výrobným odvetvím Únie a ploché výrobky z nehrdzavejúcej ocele valcované za studena vyrábané a predávané v dotknutých krajinách a v analogickej krajine majú v podstate rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a rovnaké základné použitia ako ploché výrobky z nehrdzavejúcej ocele valcované za studena vyrábané v dotknutých krajinách a predávané na vývoz do Únie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
 2.3. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku
 (30)
 Zainteresované strany tvrdili, že niektoré druhy výrobkov (vrátane úzkych a jemných pásov) by mali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania, pretože výrobcovia v Únii nemôžu dodávať tieto trhové segmenty v plnej miere. Výrobcovia z Únie však poskytli dôkazy, že v skutočnosti sú schopní v plnej miere dodávať tieto trhové segmenty.
 (31)
 Pokiaľ ide o jemné pásy, tie isté strany ďalej tvrdili, že Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre hospodársku súťaž vo svojej analýze veci fúzie spoločností Outokumpu/INOXUM (5) rozhodlo o vylúčení tohto druhu výrobku z príslušného trhu výrobkov. Vymedzenie trhu vo veci fúzie je však zamerané na substitúciu na strane dopytu a ponuky. V prípade antidampingového konania je trh vymedzený na základe fyzikálnych vlastností výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. Preto sa v prípade antidampingového konania druhy výrobku môžu v niektorých parametroch (šírka, tolerancia, mechanické vlastnosti) líšiť. Okrem toho tento druh výrobku bol od samého začiatku súčasťou prešetrovania, pretože výrobcovia jemných pásov v Únii boli kontaktovaní v rámci preskúmania postavenia.
 (32)
 Komisia preto žiadosť zamietla a ponechala rozsah prešetrovania nezmenený.
 3. DAMPING
 3.1. ČĽR
 3.1.1. Normálna hodnota
 3.1.1.1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“)
 (33)
 Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia Komisia určí normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 1 až 6 uvedeného nariadenia pre tých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorí tvrdili a preukázali, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) uvedeného nariadenia, a preto by im mohlo byť udelené THZ.
 (34)
 Komisia si s cieľom určiť, či sú splnené kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, vyžiadala potrebné informácie tým, že požiadala príslušných vyvážajúcich výrobcov, aby vyplnili formulár so žiadosťou o THZ. Žiadny z nich o THZ nepožiadal.
 3.1.1.2. Analogická krajina
 (35)
 Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, stanovila na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom. Na tento účel bolo potrebné vybrať analogickú krajinu.
 (36)
 V oznámení o začatí konania Komisia informovala zainteresované strany, že ako vhodnú analogickú krajinu plánuje použiť USA, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky.
 (37)
 Komisia sa obrátila na niekoľko potenciálnych analogických krajín (India, Južná Afrika, Južná Kórea, Taiwan a USA) a na základe získaných informácií požiadala 32 známych výrobcov podobného výrobku v Južnej Afrike, Južnej Kórei a USA, aby jej poskytli informácie. Komisii neboli doručené žiadne informácie o výrobcoch v Indii, preto Indiu nebolo možné považovať za potenciálnu analogickú krajinu. Taiwan je predmetom toho istého prešetrovania, a preto sa na tieto účely posudzovali informácie, ktoré poskytli prešetrovaní výrobcovia.
 (38)
 Iba dvaja výrobcovia v USA vyplnili dotazník výrobcov v analogickej krajine. Komisia si preto musela vybrať medzi USA a Taiwanom.
 (39)
 V USA pôsobia najmenej štyria veľkí výrobcovia podobného výrobku (traja sú vertikálne integrovaní, jeden nie je) a celková výroba a spotreba sú porovnateľné s celkovou výrobou a spotrebou v ČĽR. Na Taiwane pôsobí jedna veľká vertikálne integrovaná skupina výrobcov, ktorá je hnacou silou trhu, a to bez ohľadu na existenciu niekoľkých malých neintegrovaných výrobcov. Výrobný proces v USA je podobný ako výrobný proces na Taiwane a v prípade aspoň niektorých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR. Suroviny, ktoré sa používajú v USA a na Taiwane, sú prevažne rovnaké. Antidampingové clá zaviedli USA voči Japonsku, Južnej Kórei a Taiwanu a Taiwan voči ČĽR a Južnej Kórei. Dovoz podobného výrobku do USA a na Taiwan je však značný a počas obdobia prešetrovania predstavoval v prípade USA 17 % ich celkovej spotreby a v prípade Taiwanu 37 % jeho celkovej spotreby. Medzi hlavné krajiny, ktoré vyvážajú do USA, patrí: Mexiko, ČĽR, Taiwan, Francúzsko, Fínsko, Japonsko a Nemecko. Hlavnými krajinami, ktoré vyvážajú na Taiwan, sú: ČĽR, Južná Kórea, Japonsko, Fínsko a Vietnam.
 (40)
 Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa USA považujú za vhodnejšiu analogickú krajinu, a to najmä z týchto dvoch dôvodov:
 i)
 zatiaľ čo na trhu v USA je vysoká konkurencia, trh a ceny výrobkov z nehrdzavejúcej ocele na Taiwane do značnej miery určuje jedna skupina spoločností;
 ii)
 domáci trh na Taiwane je oveľa menší ako v ČĽR a USA.
 (41)
 Zainteresované strany nesúhlasili s použitím USA ako analogickej krajiny najmä z dôvodu údajného odlišného výrobného procesu a odlišného druhu surovín používaných pri výrobe. Tvrdili, že v tomto ohľade bude Taiwan, ktorý je zároveň predmetom tohto prešetrovania, vhodnejšou analogickou krajinou ako USA.
 (42)
 Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že USA sú vhodnou analogickou krajinou podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
 3.1.1.3. Normálna hodnota (analogická krajina)
 (43)
 Informácie, ktoré poskytli spolupracujúci výrobcovia v analogickej krajine, sa použili ako základ pre stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
 (44)
 Komisia najprv preskúmala, či bol celkový objem domáceho predaja dvoch spolupracujúcich výrobcov v analogickej krajine reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny vtedy, ak celkový objem predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu predstavuje aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku jednotlivých čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky do Únie v priebehu obdobia prešetrovania. Na základe tohto kritéria bol celkový predaj podobného výrobku dvoch spolupracujúcich výrobcov na domácom trhu analogickej krajiny reprezentatívny.
 (45)
 Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Únie v prípade vyvážajúcich výrobcov.
 (46)
 Následne Komisia stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý druh výrobku počas obdobia prešetrovania s cieľom rozhodnúť o tom, či sa má na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočný domáci predaj.
 (47)
 Normálna hodnota je založená na skutočnej domácej cene jednotlivých druhov výrobku bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:
 i)
 objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku a
 ii)
 vážený priemer predajných cien tohto druhu výrobku je rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady.
 (48)
 V tomto prípade je normálna hodnota váženým priemerom cien celého objemu domáceho predaja daného druhu výrobku počas obdobia prešetrovania. Komisia vzala do úvahy všetky transakcie nahlásené ako predaj na domácom trhu, pretože nemala dôvod pochybovať o tom, že boli určené na domácu spotrebu.
 (49)
 Normálna hodnota je skutočnou domácou cenou jednotlivých druhov výrobku len v prípade ziskového domáceho predaja daných druhov výrobku počas obdobia prešetrovania, ak:
 i)
 objem ziskového predaja druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu alebo
 ii)
 vážený priemer cien tohto druhu výrobku je nižší ako jednotkové výrobné náklady.
 3.1.2. Vývozná cena
 (50)
 Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky predávali na vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu prostredníctvom prepojenej spoločnosti, ktorá vystupovala ako dovozca.
 (51)
 Ak vyvážajúci výrobcovia predávali príslušný výrobok na vývoz priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia stanovená na základe cien príslušného výrobku skutočne zaplatených alebo splatných pri predaji na vývoz do Únie.
 (52)
 Ak vyvážajúci výrobca predával príslušný výrobok na vývoz do Únie prostredníctvom prepojenej spoločnosti konajúcej ako dovozca, vývozná cena sa stanovila na základe ceny, za ktorú sa dovážaný výrobok prvýkrát ďalej predal nezávislým zákazníkom v Únii v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. V tomto prípade sa cena upravila s cieľom zohľadniť všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom vrátane predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov (ďalej len „PVA“) a dosiahnutého zisku.
 3.1.3. Porovnanie
 (53)
 Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na základe cien zo závodu.
 (54)
 V prípade, že to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Vykonali sa úpravy s cieľom zohľadniť náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a pomocné náklady, náklady na balenie, úvery, bankové poplatky a provízie.
 3.1.4. Dampingové rozpätia
 (55)
 V prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky Komisia v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku v analogickej krajine (pozri odôvodnenia 43 až 49 vyššie) s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku.
 (56)
 Dočasné vážené priemerné dampingové rozpätia stanovené na tomto základe, vyjadrené ako percentuálny podiel nákladov, poistenia a prepravnej ceny CIF na hranici Únie pred preclením, sú takéto:
 Tabuľka 1
 Dampingové rozpätia, ČĽR
 Spoločnosť
 Dočasné dampingové rozpätie
 (%)
 Skupina Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
 34,9
 Skupina TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
 29,2
 (57)
 V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky Komisia vypočítala vážené priemerné dampingové rozpätie v súlade s článkom 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa preto stanovilo na základe vážených priemerných dampingových rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
 (58)
 Na tomto základe predstavuje dočasné dampingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky 30,0 %.
 (59)
 V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine Komisia stanovila dampingové rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyjadrený ako pomer celkového objemu vývozu (podľa dovozných štatistik Eurostatu) z dotknutej krajiny do Únie.
 (60)
 Úroveň spolupráce sa považovala za vysokú, na základe čoho sa Komisia rozhodla stanoviť zvyškové dampingové rozpätie na úrovni tej spoločnosti zaradenej do vzorky, ktorá mala najvyššie dampingové rozpätie.
 (61)
 Dočasné dampingové rozpätia vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie pred preclením sú takéto:
 Tabuľka 2
 Dampingové rozpätia, ČĽR
 Spoločnosť
 Dočasné dampingové rozpätie
 (%)
 Skupina Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
 34,9
 Skupina TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
 29,2
 Ostatné spolupracujúce spoločnosti
 30,0
 Všetky ostatné spoločnosti
 34,9
 3.2. Taiwan
 3.2.1. Normálna hodnota
 (62)
 Komisia najprv preskúmala, či bol celkový objem predaja na domácom trhu v prípade každého prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Prostredníctvom prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov Komisia posúdila vyvážajúcich výrobcov vybraných do vzorky spolu s jedným vyvážajúcim výrobcom, ktorému bolo udelené individuálne preskúmanie. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny vtedy, ak celkový objem predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu pripadajúci na vyvážajúceho výrobcu predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku do Únie v priebehu obdobia prešetrovania.
 (63)
 Komisia zistila, že významnú časť domáceho predaja nahláseného prešetrovanými vyvážajúcimi výrobcami tvoril podobný výrobok predávaný distribútorom, ktorí ho ďalej vyvážali. Výpočet založený na údajoch o výrobe, ktoré poskytli spolupracujúce spoločnosti, a štatistických údajoch o dovoze a vývoze podobného výrobku na Taiwan potvrdil, že do predaja na domácom trhu, ktorý nahlásili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, bolo zahrnutých 50 % nepriameho predaja na vývoz, ktoré neboli určené na domácu spotrebu.
 (64)
 Okrem toho Komisia zistila, že na domácom trhu na Taiwane fungoval systém zliav. Jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky vysvetlil, že tento systém bol zavedený s cieľom motivovať miestne servisné strediská (distribútorov), ktoré ďalej vyvážali ich výrobky z ocele. Keďže ceny stanovené na domácom trhu dvoma hlavnými výrobcami vrátane zliav sa mesačne všeobecne oznamujú všetkým distribútorom, a to aj v prípade, že ostatní výrobcovia svojim zákazníkom neposkytujú zľavy, stanovenie cien za tovar, ktorý končí na domácom trhu, a tovar, ktorý sa ďalej vyváža, bolo výrazne ovplyvnené cenovým systémom existujúcim na Taiwane.
 (65)
 Vzhľadom na výsledky overovaní na mieste boli traja vyvážajúci výrobcovia požiadaní, aby opätovne preskúmali predaj, ktorý nahlásili na domácom trhu na Taiwane, a odstránili všetok predaj, ktorý nebol určený na domácu spotrebu. Potvrdili však iba, že si neboli vedomí konečného miesta určenia podobného výrobku, ktorý svojim zákazníkom predávajú.
 (66)
 Ako sa uvádza v odôvodnení 63 vyššie a s cieľom ubezpečiť sa, že normálna hodnota bola založená na cenách stanovených iba pre domácu spotrebu, Komisia uplatnila konzervatívny prístup pri predbežných výpočtoch dampingu a použila nahlásený predaj koncovým používateľom na Taiwane. Komisia považuje za koncového používateľa každý hospodársky subjekt, ktorý ďalej upravil podobný výrobok na iný výrobok, ktorý už nebol podobným výrobkom. Predaj distribútorom alebo obchodníkom bol z domáceho predaja vylúčený, pretože Komisia v priebehu vyšetrovania zistila, že jeden z hlavných distribútorov na Taiwane, ktorý získal veľké objemy podobného výrobku nahlásené jeho dodávateľmi ako domáci predaj, vyváža väčšinu týchto zakúpených objemov.
 (67)
 Na základe toho kritéria bol celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu v prípade každého prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny.
 (68)
 Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Únie v prípade prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov s reprezentatívnym predajom na domácom trhu.
 (69)
 Komisia ďalej preskúmala, či boli druhy výrobku, ktoré prešetrovaní vyvážajúci výrobcovia predávajú na svojom domácom trhu, v porovnaní s druhmi výrobku predávanými na vývoz do Únie reprezentatívne v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj určitého druhu výrobku je reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja daného druhu výrobku nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavuje aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku do Únie.
 (70)
 Následne Komisia stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý druh výrobku počas obdobia prešetrovania s cieľom rozhodnúť o tom, či na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočný domáci predaj.
 (71)
 Normálna hodnota je založená na skutočnej domácej cene jednotlivých druhov výrobkov bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:
 i)
 objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku a
 ii)
 vážený priemer predajných cien tohto druhu výrobku je rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady.
 (72)
 V tomto prípade je normálna hodnota váženým priemerom cien celého objemu domáceho predaja daného druhu výrobku počas obdobia prešetrovania.
 (73)
 Normálna hodnota je skutočnou domácou cenou jednotlivých druhov výrobku len v prípade ziskového domáceho daných druhov výrobku počas obdobia prešetrovania, ak:
 i)
 objem ziskového predaja druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu alebo
 ii)
 vážený priemer cien tohto druhu výrobku je nižší ako jednotkové výrobné náklady.
 (74)
 Z analýzy predaja na domácom trhu vyplýva, že v prípade niektorých druhov výrobkov bol predaj na domácom trhu ziskový a že vážená priemerná predajná cena bola vyššia ako výrobné náklady. Normálna hodnota sa vypočítala ako vážený priemer cien všetkých predajov na domácom trhu počas obdobia prešetrovania, ak boli splnené podmienky stanovené v odôvodnení 71 vyššie, alebo ako vážený priemer len ziskových predajov, ak tieto podmienky splnené neboli. Keďže v prípade určitých druhov podobného výrobku nebol zaznamenaný žiadny predaj alebo bol zaznamenaný nedostatočný predaj alebo ak nebol zaznamenaný žiadny predaj v bežnom obchodnom styku, Komisia stanovila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.
 (75)
 Normálna hodnota sa vypočítala tak, že sa sčítali tieto priemerné náklady prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov na výrobu podobného výrobku počas obdobia prešetrovania:
 i)
 vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne výdavky (ďalej len „PVA“), ktoré vznikli prešetrovaným vyvážajúcim výrobcom pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchodnom styku počas obdobia prešetrovania, a
 ii)
 vážený priemerný zisk, ktorí dosiahli prešetrovaní vyvážajúci výrobcovia pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchodnom styku počas obdobia prešetrovania.
 (76)
 V prípade jedného prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu sa náklady na výrobu upravili. Keďže podstatný objem vstupov použitý na výrobu podobného výrobku obstaral aj prepojený dodávateľ, Komisia nahradila náklady na nákup týchto vstupov nákladmi prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu na výrobu týchto vstupov.
 (77)
 U toho istého vyvážajúceho výrobcu Komisia tiež zistila, že úprava s cieľom zohľadniť hodnotu šrotu sa započítala dvakrát, pretože objem vstupov prevedených na konečné výrobky bol zaúčtovaný bez šrotu. Komisia preto zamietla odpočítanie hodnoty šrotu z nákladov na výrobu konečného výrobku.
 (78)
 V prípade všetkých druhov výrobkov, ktoré sa na domácom trhu nepredali v reprezentatívnom množstve, sa pripočítali priemerné PVA výdavky a zisk z transakcií uskutočnených v bežnom obchodnom styku na domácom trhu v súvislosti s týmito druhmi výrobku. V prípade druhov výrobku, ktoré sa na domácom trhu nepredali vôbec, alebo v prípade, že nebol zaznamenaný žiadny predaj v bežnom obchodnom styku, sa pripočítal vážený priemer PVA výdavkov a zisk zo všetkých transakcií uskutočnených v bežnom obchodnom styku na domácom trhu.
 3.2.2. Vývozná cena
 (79)
 Prešetrovaní vyvážajúci výrobcovia predávali príslušný výrobok na vývoz buď priamo nezávislým zákazníkom v Únii, alebo prostredníctvom nezávislých distribútorov na Taiwane. Preto sa vývozná cena stanovila na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
 3.2.3. Porovnanie
 (80)
 Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu.
 (81)
 V prípade, že to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Vykonali sa úpravy s cieľom zohľadniť náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a pomocné náklady, náklady na balenie, úvery, bankové poplatky a provízie.
 (82)
 Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nepoužili výmenné kurzy, ktoré im boli zaslané v antidampingových dotazníkoch pred overovaním na mieste. Komisia preto prepočítala hodnoty transakcie s využitím kurzov uvedených v dotazníkoch.
 3.2.4. Dampingové rozpätia
 (83)
 V prípade prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov vrátane dvoch prepojených spoločností zaradených do vzorky a jednej spoločnosti, ktorej bolo udelené individuálne preskúmanie, Komisia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.
 (84)
 Na základe toho sú dočasné vážené priemerné dampingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie pred preclením, takéto:
 Tabuľka 3
 Dampingové rozpätia, Taiwan
 Spoločnosť
 Dočasné dampingové rozpätie
 (%)
 Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuálne preskúmanie)
 12,0
 Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
 10,9
 (85)
 V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky Komisia vypočítala vážené priemerné dampingové rozpätie v súlade s článkom 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa preto stanovilo na základe rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
 (86)
 Na tomto základe predstavuje dočasné dampingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky 10,9 %.
 (87)
 V prípade všetkých ostatných spoločností v dotknutej krajine Komisia stanovila dampingové rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich spoločností do Únie vyjadrený ako pomer celkového objemu vývozu (podľa dovozných štatistík Eurostatu) z dotknutej krajiny do Únie.
 (88)
 Úroveň spolupráce sa v tomto prípade považovala za vysokú, na základe čoho sa Komisia rozhodla stanoviť zvyškové dampingové rozpätie na úrovni tej spoločnosti, ktorá mala najvyššie dampingové rozpätie.
 (89)
 Dočasné dampingové rozpätia vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie pred preclením sú takéto:
 Tabuľka 4
 Dampingové rozpätia, Taiwan
 Spoločnosť
 Dočasné dampingové rozpätie
 (%)
 Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
 12,0
 Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
 10,9
 Ostatné spolupracujúce spoločnosti
 10,9
 Všetky ostatné spoločnosti
 12,0
 4. UJMA
 4.1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
 (90)
 Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas obdobia prešetrovania deväť známych výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
 (91)
 Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená na vyše 3 milióny ton. Komisia stanovila sumu na základe všetkých dostupných informácií týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie, ako sú informácie získané od výrobcov zaradených do vzorky a údaje o iných výrobcoch z Únie pochádzajúce z podnetu. Najväčší výrobca v Únii nespolupracoval ani nemal voči podnetu žiadne námietky. Pri prešetrovaní spolupracovalo šesť výrobcov v Únii, na ktorých pripadá približne 55 % predaja a výroby v Únii. Ako sa uvádza v odôvodnení 8 vyššie, do vzorky boli zaradení traja výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali približne 50 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.
 (92)
 Zainteresované strany tvrdili, že jeden výrobca z Únie zaradený do vzorky by mal byť vylúčený z vymedzenia výrobného odvetvia Únie, pretože dovážal podstatné množstvá príslušného výrobku. Dovoz výrobcu z Únie z dotknutých krajín predstavoval menej ako 5 % celkového dovozu príslušného výrobku a menej ako 2 % objemu jeho predaja v Únii. Na základe uvedených skutočností sa v tejto fáze dospelo k záveru, že tento výrobca z Únie bol súčasťou výrobného odvetvia Únie.
 (93)
 Zainteresované strany tvrdili, že vzhľadom na nezaradenie najväčšieho výrobcu z Únie do vzorky nie je vzorka reprezentatívna. Ako už bolo uvedené, štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavujú približne 50 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii. Komisia preto dospela k záveru, že vzorka bola reprezentatívna. V každom prípade tento najväčší výrobca nespolupracoval.
 4.2. Spotreba v Únii
 (94)
 Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe údajov o objeme predaja vlastnej výroby výrobného odvetvia Únie, ktoré poskytli výrobcovia zaradení do vzorky, údajov o iných výrobcoch z Únie pochádzajúcich z podnetu a údajov o objeme dovozu na trh Únie získaných zo štatistík Eurostatu.
 (95)
 Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:
 Tabuľka 5
 Spotreba v Únii
 2010
 2011
 2012
 Obdobie prešetrovania
 Spotreba v Únii (v tonách)
 3 161 737
 3 250 977
 3 256 438
 3 300 127
 Index
 100
 103
 103
 104
 Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, podnet, Eurostat.
 (96)
 Spotreba Únie v priebehu posudzovaného obdobia nepretržite rástla o 4 %.
 4.3. Dovoz z dotknutých krajín
 4.3.1. Kumulatívne hodnotenie vplyvu dovozu z dotknutých krajín
 (97)
 Komisia skúmala, či by sa dovoz príslušného výrobku s pôvodom v dotknutých krajinách mal vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.
 (98)
 Dampingové rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z ČĽR a Taiwanu bolo nad úrovňou de minimis stanovenej v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. Objem dovozu z jednotlivých dotknutých krajín nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia. Trhový podiel predstavoval v období prešetrovania 5,1 % v prípade Taiwanu a 4,3 % v prípade ČĽR.
 (99)
 Podmienky hospodárskej súťaže v prípade dampingového dovozu z ČĽR a Taiwanu a podobného výrobku boli podobné. Konkrétne, dovážané výrobky si konkurovali navzájom a konkurovali aj podobnému výrobku vyrábanému v Únii, pretože všetky výrobky spĺňajú tie isté globálne štandardy, a sú teda vzájomne zameniteľné. Zároveň sa predávajú prostredníctvom rovnakých predajných kanálov a podobným kategóriám zákazníkov.
 (100)
 Združenie Taiwan Steel & Iron Industries Association (ďalej len „TSIIA“) tvrdilo, že Komisia by nemala súhrnne hodnotiť účinky dampingového dovozu z ČĽR a Taiwanu. Uviedlo, že hoci výrobky z nehrdzavejúcej ocele možno považovať za podobné v zmysle základného nariadenia, na predaj taiwanského dovozu na trhu Únie sa nevzťahujú rovnaké podmienky hospodárskej súťaže ako na predaj čínskeho dovozu. Líšia sa najmä, pokiaľ ide o triedu a kvalitu, pričom taiwanské výrobky sú kvalitnejšie.
 (101)
 Tvrdenie týkajúce sa rôznych tried sa vzťahuje len na špeciálne výrobky, ktoré predstavujú menej ako 1 % dovozu. Okrem toho spĺňajú všetky výrobky (z EÚ, ČĽR a Taiwanu) tie isté globálne štandardy a neboli predložené žiadne žiadosti o kvantifikáciu rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach medzi podobným výrobkom vyrábaným v Únii a dovážanými výrobkami, čo znamená, že tento argument je neopodstatnený. Tvrdenie sa preto zamietlo.
 (102)
 Všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia teda boli splnené a dovoz z ČĽR a Taiwanu sa na účely stanovenia ujmy hodnotil súhrnne.
 4.3.2. Objem a trhový podiel dovozu z dotknutých krajín
 (103)
 Komisia stanovila objem dovozu na základe štatistík Eurostatu o objeme dovozu. Trhový podiel dovozu sa určil na rovnakom základe.
 (104)
 Dovoz z dotknutých krajín do Únie sa vyvíjal takto:
 Tabuľka 6
 Objem dovozu a trhový podiel
 2010
 2011
 2012
 Obdobie prešetrovania
 Objem dovozu z ČĽR (v tonách)
 56 477
 95 876
 87 759
 143 420
 Index
 100
 170
 155
 254
 Trhový podiel (%)
 1,8
 2,9
 2,7
 4,3
 Index
 100
 165
 151
 243
 Objem dovozu z Taiwanu (v tonách)
 127 664
 173 968
 132 392
 169 097
 Index
 100
 136
 104
 132
 Trhový podiel (%)
 4,0
 5,4
 4,1
 5,1
 Index
 100
 133
 101
 127
 Objem dovozu z dotknutých krajín (v tonách)
 184 140
 269 845
 220 151
 312 517
 Index
 100
 147
 120
 170
 Trhový podiel (%)
 5,8
 8,3
 6,8
 9,5
 Index
 100
 143
 116
 163
 Zdroj: Eurostat.
 (105)
 Celkový dovoz z dotknutých krajín sa medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania zvýšil o 70 %, a to zo 184 140 ton na 312 517 ton. Dovoz v priebehu posudzovaného obdobia nepretržite rástol s výnimkou roka 2012, keď bol objem dovozu vyšší ako v roku 2010, ale nižší ako v roku 2011.
 (106)
 Kumulatívny trhový podiel sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 63 %, a to z 5,8 % na 9,5 %. Podobne ako objem dovozu v priebehu posudzovaného obdobia s výnimkou roka 2012 rástol aj trhový podiel.
 4.3.3. Ceny dovozu z dotknutých krajín a cenové podhodnotenie
 (107)
 Komisia stanovila dovozné ceny na základe štatistík Eurostatu o hodnote a objeme dovozu. Cenové podhodnotenie dovozu sa stanovilo na základe vyplnených dotazníkov, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a vyvážajúci výrobca, ktorému bolo udelené individuálne preskúmanie, ako sa uvádza v odôvodnení 17 vyššie.
 (108)
 Vážená priemerná cena dovozu z dotknutých krajín do Únie sa vyvíjala takto:
 Tabuľka 7
 Dovozné ceny
 2010
 2011
 2012
 Obdobie prešetrovania
 ČĽR (EUR/tona)
 2 175
 2 280
 2 253
 2 008
 Index
 100
 105
 104
 92
 Taiwan (EUR/tona)
 2 268
 2 414
 2 143
 1 897
 Index
 100
 106
 94
 84
 Dotknuté krajiny (EUR/tona)
 2 239
 2 366
 2 187
 1 948
 Index
 100
 106
 98
 87
 Zdroj: Eurostat.
 (109)
 Dovozné ceny v ČĽR a na Taiwane spočiatku medzi rokmi 2010 a 2011 vzrástli o 6 percentuálnych bodov. Neskôr sa znížili o 19 percentuálnych bodov a ich celkový pokles predstavoval 13 %. Podobný trend bol zaznamenaný aj u dovozných cien z ČĽR a Taiwanu s výnimkou roka 2012, v ktorom boli ceny ešte porovnateľne vysoké v prípade ČĽR, ale už porovnateľne nízke v prípade Taiwanu. V prípade oboch krajín sa ceny medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania ďalej znižovali.
 (110)
 Komisia stanovila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala:
 i)
 vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku vyrábaných výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, a
 ii)
 zodpovedajúce vážené priemerné ceny jednotlivých druhov výrobku dovezených prešetrovanými čínskymi a taiwanskými výrobcami účtované prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF (náklady, poistenie a prepravné) s príslušnými úpravami zohľadňujúcimi náklady po dovoze.
 (111)
 Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov výrobku pri transakciách, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní zliav, provízií a nákladov na dodávku. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Z porovnania vyplynulo, že dovoz z dotknutých krajín vykazuje na trhu Únie vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia v rozmedzí 9,6 % až 11,3 %.
 (112)
 Pri prešetrovaní sa zistilo, že vyvážajúci výrobcovia predávajú takmer výlučne nezávislým distribútorom alebo oceliarskym servisným strediskám, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie predávalo distribútorom, oceliarskym servisným strediskám a koncovým používateľom. Prešetrovanie však nepreukázalo, že by tento rozdiel v úrovni obchodovania mal vplyv na ceny. Naopak, nezávislí distribútori a oceliarske servisné strediská tvrdili, že od výrobcov z Únie nemajú výhodnejšie podmienky predaja ako používatelia.
 4.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
 4.4.1. Všeobecné poznámky
 (113)
 V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu dampingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
 (114)
 Ako sa uvádza v odôvodnení 8 vyššie, výber vzorky sa použil na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Do vzorky boli zaradení štyria výrobcovia.
 (115)
 Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov získaných od výrobcov zaradených do vzorky a údajov o iných výrobcoch z Únie pochádzajúcich z podnetu. Údaje sa týkali všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré sa nachádzali v odpovediach, ktoré na dotazník zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Údaje týkajúce sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.
 (116)
 Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, trhový podiel, rast, zamestnanosť, produktivita a rozsah dampingového rozpätia.
 (117)
 Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
 (118)
 Zainteresované strany uviedli, že na posúdenie ujmy by sa mali dôsledne použiť údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky namiesto rozdeľovania ukazovateľov na makroekonomické a mikroekonomické. Tvrdili, že samostatná analýza makroekonomických a mikroekonomických ukazovateľov bola predmetom manipulácie zo strany sťažovateľa, pretože sťažovateľ mohol kontrolovať zber údajov na makroekonomickej úrovni, keďže rozhodnutie, či je konkrétny ukazovateľ makroekonomický alebo mikroekonomický, bolo založené na dostupnosti informácií.
 (119)
 Komisia identifikovala a analyzovala makroekonomické ukazovatele tak, ako boli zistené na úrovni Únie a nielen na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Usudzuje sa, že pokiaľ ide o makroekonomické ukazovatele, kompletné údaje o celom výrobnom odvetví Únie, ktoré zahŕňajú aj údaje spoločností zaradených do vzorky, lepšie odrážajú situáciu v posudzovanom období ako údaje len za časť tohto výrobného odvetvia.
 (120)
 Údaje, ktoré poskytol sťažovateľ na účely hodnotenia makroekonomických ukazovateľov, sa považovali za presné a spoľahlivé. Správnosť údajov sa skontrolovala porovnaním s informáciami, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Analýza ujmy s dôsledným použitím len tých údajov, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, by ukázala negatívnejší obraz o makroekonomických ukazovateľoch. Neboli zistené žiadne dôvody, ktoré by preukazovali, že sťažovateľ zámerne neposkytol informácie s cieľom zmanipulovať analýzu ujmy. Nie je teda žiadny dôvod ignorovať informácie týkajúce sa makroekonomických ukazovateľov, ktoré sťažovateľ poskytol. Tvrdenie, že analýza všetkých ukazovateľov ujmy by sa mala obmedziť iba na informácie, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, nemožno prijať.
 4.4.2. Makroekonomické ukazovatele
 4.4.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
 (121)
 Celková výroba v Únii, výrobná kapacita (na úrovni valcovania za studena) a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
 Tabuľka 8
 Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
 2010
 2011
 2012
 Obdobie prešetrovania
 Objem výroby (v tonách)
 3 195 908
 3 159 359
 3 222 857
 3 036 688
 Index
 100
 99
 101
 95
 Výrobná kapacita (v tonách)
 4 174 027
 4 261 161
 4 284 261
 4 330 161
 Index
 100
 102
 103
 104
 Využitie kapacity (%)
 77
 74
 75
 70
 Index
 100
 97
 98
 92
 Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, podnet.
 (122)
 Objem výroby bol medzi rokmi 2010 a 2012 stabilný. Medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania sa objem výroby výrazne znížil, a to o 6 percentuálnych bodov a celkovo poklesol o 5 %, a to aj napriek stabilnému dopytu.
 (123)
 Výrobná kapacita v posudzovanom období zároveň mierne vzrástla o 4 %. Mierne zvýšenie výrobnej kapacity možno pripísať lepšiemu využívaniu strojov vďaka programom zameraným na zvýšenie účinnosti vykonávaným výrobným odvetvím Únie.
 (124)
 V dôsledku toho sa využitie kapacity v priebehu celého posudzovaného obdobia znížilo o 8 %. Je známe, že využitie kapacity na 100 % nie je v odvetví výrobkov z nehrdzavejúcej ocele dosiahnuteľné a dlhodobo udržateľné. Využitie kapacity, ktoré výrobné odvetvie Únie dosiahlo v posudzovanom období, je však oveľa nižšie ako využitie kapacity presahujúce 90 %, ktoré sa považuje za dosiahnuteľné pri udržateľnej dlhodobej úrovni výroby. Okrem toho, keďže rozdiel medzi výrobnou kapacitou a udržateľnou dlhodobou úrovňou výroby je malý, nemôže mať vplyv na klesajúci trend, ktoré výrobné odvetvie Únie vykázalo.
 4.4.2.2. Objem predaja a trhový podiel
 (125)
 Objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
 Tabuľka 9
 Objem predaja a trhový podiel
 2010
 2011
 2012
 Obdobie prešetrovania
 Objem predaja na trhu Únie (v tonách)
 2 641 033
 2 637 819
 2 732 237
 2 631 508
 Index
 100
 100
 103
 100
 Trhový podiel (%)
 84
 81
 84
 80
 Index
 100
 97
 100
 95
 Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, podnet.
 (126)
 Objem predaja výrobného odvetvia Únie bol v priebehu posudzovaného obdobia stabilný, pričom v roku 2012 bol zaznamenaný mierne vyšší objem predaja.
 (127)
 Keďže spotreba Únie počas posudzovaného obdobia vzrástla, ako sa uvádza v odôvodnení 96 vyššie, pomerne stabilný objem predaja viedol k poklesu trhového podielu výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia o 5 %. Podobne ako v prípade objemu predaja sa trhový podiel vyvíjal v roku 2012 pozitívnejšie.
 4.4.2.3. Rast
 (128)
 Ako už bolo uvedené vyššie, v priebehu posudzovaného obdobia bol objem predaja výrobného odvetvia Únie na rastúcom trhu pomerne stabilný. Zároveň sa výrazne zvýšil dovoz z dotknutých krajín. V dôsledku toho mal trhový rast v rozsahu približne 140 000 ton v priebehu celého posudzovaného obdobia pozitívny vplyv takmer výlučne na dovoz z dotknutých krajín, v dôsledku čoho sa jeho objem počas tohto obdobia zvýšil približne o 128 000 ton. Výrobné odvetvie Únie teda z rastu trhu nemohlo ťažiť vôbec.
 4.4.2.4. Zamestnanosť a produktivita
 (129)
 Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
 Tabuľka 10
 Zamestnanosť a produktivita
 2010
 2011
 2012
 Obdobie prešetrovania
 Počet zamestnancov
 13 223
 12 978
 12 471
 11 820
 Index
 100
 98
 94
 89
 Produktivita (tona/zamestnanec)
 242
 235
 258
 257
 Index
 100
 97
 107
 106
 Zdroj: Výrobcovia z únie zaradení do vzorky, podnet.
 (130)
 Počet zamestnancov výrobného odvetvia Únie sa znížil o 2 percentuálne body v roku 2011, o ďalšie 4 percentuálne body v roku 2012 a ešte o ďalších 5 percentuálnych bodov počas obdobia prešetrovania, čo jednoznačne svedčí o klesajúcej tendencii. Racionalizáciu počtu zamestnancov možno pripísať vykonávaniu rôznych plánov „efektívnosti“ výrobcami z Únie a poklesu objemu výroby.
 (131)
 Odvetvie výrobkov z nehrdzavejúcej ocele je všeobecne považované za kapitálovo náročné odvetvie. Úroveň zamestnanosti, ktorú výrobné odvetvie Únie poskytuje, je však významná. Navyše náklady práce sú po surovinách druhým najdôležitejším cenovým faktorom a v priemere predstavujú asi 10 % – 15 % celkových nákladov. Zamestnanosť je teda v tomto odvetví významným ukazovateľom ujmy.
 (132)
 Produktivita výrobného odvetvia Únie sa v roku 2011 mierne znížila o 3 percentuálne body, následne v roku 2012 vzrástla o 10 percentuálnych bodov a počas obdobia prešetrovania sa ďalej znížila o 1 percentuálny bod. Celkovo sa v danom období zvýšila o 6 percentuálnych bodov z 242 ton na zamestnanca na 257 ton na zamestnanca, a to napriek klesajúcemu počtu zamestnancov, čo svedčí o vyššej efektívnosti.
 4.4.2.5. Veľkosť dampingového rozpätia a zotavenie z minulého dampingu
 (133)
 Všetky dampingové rozpätia boli výrazne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dampingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie bol vzhľadom na objem a ceny dovozu z dotknutých krajín podstatný.
 (134)
 Ide o druhé antidampingové prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku. Dovoz toho istého výrobku s pôvodom v ČĽR, Južnej Kórei a na Taiwane už bol predmetom prešetrovania v rokoch 2008 – 2009 (6). Hoci toto prešetrovanie neviedlo k uloženiu antidampingových opatrení, predbežne sa v rámci neho zistila existencia dampingu už v tom čase (7).
 4.4.3. Mikroekonomické ukazovatele
 4.4.3.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
 (135)
 Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
 Tabuľka 11
 Predajné ceny v Únii
 2010
 2011
 2012
 Obdobie prešetrovania
 Priemerná jednotková predajná cena v Únii (EUR/tona)
 2 428
 2 572
 2 358
 2 159
 Index
 100
 106
 97
 89
 Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)
 2 247
 2 345
 2 149
 1 939
 Index
 100
 104
 96
 86
 Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
 (136)
 Predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom sa v posudzovanom období znížili o 11 %. Hoci v roku 2011 sa ceny zvýšili o 6 %, následne do konca posudzovaného obdobia poklesli o 17 percentuálnych bodov.
 (137)
 Jednotkové výrobné náklady celkovej výroby výrobkov z nehrdzavejúcej ocele (vrátane tovaru, ktorý sa napokon vyviezol) do značnej miery kopírovali trend predajných cien a počas posudzovaného obdobia sa znížili o 14 %. Predajné ceny a jednotkové výrobné náklady však nie sú priamo porovnateľné, pretože medzi výrobou a predajom je určitý časový odstup. Keďže priemerná úroveň zásob výrobného odvetvia Únie predstavuje približne 15 % obratu, v priemere je medzi výrobou a predajom časové oneskorenie takmer 2 mesiace.
 (138)
 Vo všeobecnosti má na výrobné náklady aj predajné ceny vplyv vývoj nákladov na suroviny, najmä chróm a nikel. V skutočnosti sa ceny účtované výrobným odvetvím Únie riadia takzvaným mechanizmom „prirážky na zliatinu“. V rámci tohto mechanizmu sa cena skladá z fixnej „základnej ceny“ a „prirážky na zliatinu“, ktorá kolíše v závislosti od chemického zloženia triedy ocele a kotácií zliatin na londýnskej burze kovov (London Metal Exchange). Z tohto dôvodu sú ceny naviazané na triedu ocele a zodpovedajúce náklady na suroviny.
 (139)
 Zainteresované strany navrhli, aby sa trend predajnej ceny výrobného odvetvia Únie analyzoval bez zohľadnenia „prirážky na zliatinu“. Keďže výrobné odvetvie Únie nemá žiadny vplyv na cenu niklu, zainteresované strany tvrdili, že Komisia by mala prihliadať len na „základnú cenu“.
 (140)
 Celková cena skutočne pozostáva zo základnej ceny a prirážky na zliatinu a zákazníci sú si zvyčajne tohto delenia vedomí. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že počas obdobia prešetrovania sa tieto dve cenové položky bežne na faktúre neviedli samostatne. V takých prípadoch sa ani na obchodných dokladoch s dátumom skorším, ako je dátum uvedený na faktúre, napríklad na objednávke alebo potvrdení objednávky, zvyčajne tieto dve položky nevedú samostatne.
 (141)
 Vývoj základnej ceny sa preto analyzoval na základe verejne dostupných informácií, ktoré poskytli zainteresované strany. Tieto informácie poskytujú podrobný rozpis celkovej ceny účtovanej za výrobky komoditnej triedy 304 (8) v Nemecku (9) na základnú cenu a prirážku na zliatinu. Hoci prirážka na zliatinu kolísala v závislosti od vývoja nákladov na ceny surovín, základná cena počas posudzovaného obdobia nepretržite klesala približne o 20 %, a to z 1 200 EUR/tona v roku 2010 na približne 1 000 EUR/tona v období prešetrovania. Kým miera poklesu nemusí byť nevyhnutne reprezentatívna pre všetky výrobky a všetkých výrobcov v Únii, rozsah poklesu podporuje záver, že klesajúci trend mala nielen úroveň prirážky na zliatinu, ale aj úroveň základnej ceny.
 4.4.3.2. Náklady práce
 (142)
 Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
 Tabuľka 12
 Priemerné náklady práce na zamestnanca
 2010
 2011
 2012
 Obdobie prešetrovania
 Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)
 57 071
 58 068
 59 684
 61 826
 Index
 100
 102
 105
 108
 Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
 (143)
 Priemerné náklady práce na zamestnanca v priebehu posudzovaného obdobia rástli a celkovo sa medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania zvýšili o 8 %.
 4.4.3.3. Zásoby
 (144)
 Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:
 Tabuľka 13
 Zásoby
 2010
 2011
 2012
 Obdobie prešetrovania
 Konečný stav zásob (v tonách)
 242 166
 238 818
 208 021
 225 418
 Index
 100
 99
 86
 93
 Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby (%)
 15
 16
 14
 15
 Index
 100
 103
 90
 99
 Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
 (145)
 Objem zásob bol v rokoch 2010 a 2011 pomerne stabilný, v roku 2012 následne klesol o 13 percentuálnych bodov a v období prešetrovania sa mierne zvýšil o 7 percentuálnych bodov. Počas posudzovaného obdobia sa celkovo znížil o 7 %. Keďže väčšina výroby sa uskutočňuje na objednávku, zásoby nie sú v tomto odvetví zmysluplným ukazovateľom.
 4.4.3.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
 (146)
 Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
 Tabuľka 14
 Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií
 2010
 2011
 2012
 Obdobie prešetrovania
 Ziskovosť predajov v Únii určených neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
 – 0,6
 – 1,3
 – 2,1
 – 1,6
 Index
 – 100
 – 214
 – 330
 – 253
 Peňažný tok (v mil. EUR)
 – 199
 107
 – 10
 – 39
 Index
 – 100
 54
 – 5
 – 20
 Investície (v mil. EUR)
 1 504
 1 375
 1 279
 1 244
 Index
 100
 91
 85
 83
 Návratnosť investícií (%)
 – 1,2
 – 2,9
 – 4,3
 – 3,1
 Index
 – 100
 – 246
 – 370
 – 269
 Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
 (147)
 Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky vyjadrením čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálneho podielu obratu z tohto predaja. Ziskovosť výrobcov zaradených do vzorky bola počas celého posudzovaného obdobia záporná. Medzi rokmi 2010 a 2012 sa znížila o 1,5 percentuálneho bodu a počas obdobia prešetrovania sa mierne zvýšila o 0,5 percentuálneho bodu a dosiahla úroveň – 1,6 %. Ako je vysvetlené v odôvodnení 141 vyššie, záporná ziskovosť bola spôsobená predovšetkým neustále klesajúcou základnou cenou a nie kolísaním cien surovín, ako je nikel.
 (148)
 Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Peňažný tok bol záporný počas troch zo štyroch posledných posudzovaných rokov. V roku 2011 sa zlepšil, ale následne začal opäť klesať. Dočasné zlepšenie v roku 2011 bolo z veľkej časti spôsobené výrazným poklesom zásob polotovarov.
 (149)
 Investície vykázali klesajúcu tendenciu – v roku 2011 sa znížili o 9 %, v roku 2012 o ďalších 6 % a v období prešetrovania o ďalšie 2 %. Počas posudzovaného obdobia sa celkovo zvýšili o 17 percentuálnych bodov.
 (150)
 Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Počas všetkých štyroch posudzovaných rokov bola záporná. V roku 2011 sa znížila o 146 %, v roku 2012 o ďalších 124 % a počas obdobia prešetrovania dosiahla úroveň – 3,1 %.
 (151)
 To malo v prípade všetkých štyroch výrobcov zaradených do vzorky negatívny vplyv na ich schopnosť získať kapitál, pretože vzhľadom na údaje o ich zápornej návratnosti neboli schopní získať od bánk finančné prostriedky. Výrobcovia museli použiť prostriedky poskytnuté inými spoločnosťami v rámci skupiny.
 4.4.4. Záver o ujme
 (152)
 Väčšina ukazovateľov ujmy výrobného odvetvia Únie vykázala počas posudzovaného obdobia negatívny trend. Objem výroby sa znížil o 5 %, čo viedlo k poklesu využitia kapacity o 8 %. Stabilný objem výroby na rastúcom trhu viedol k poklesu trhového podielu o 5 %. Zamestnanosť sa znížila o 11 %, zatiaľ čo náklady práce sa zvýšili o 8 %. Investície sa znížili o 17 %, kým návratnosť investícií zostala záporná počas celého posudzovaného obdobia a vykazovala zhoršujúci sa trend.
 (153)
 Jedinými faktormi ujmy, ktoré jednoznačne vykázali mierne pozitívny trend, sú výrobná kapacita a produktivita. V každom prípade toto zvýšenie výrobnej kapacity zodpovedá rastu spotreby v priebehu posudzovaného obdobia. Rastúca produktivita bola dôsledkom zníženia počtu zamestnancov.
 (154)
 Niektoré faktory ujmy sa dočasne v roku 2011 alebo 2012 vyvíjali v porovnaní s predchádzajúcim rokom pozitívnejšie a následne opäť klesli, ako napríklad trhový podiel, predajné ceny a výrobné náklady. Ziskovosť bola záporná počas všetkých štyroch rokov a peňažný tok počas troch zo štyroch rokov.
 (155)
 Vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela Komisia v tejto fáze k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
 5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
 (156)
 V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či dampingový dovoz z dotknutých krajín spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto skúmala, či výrobné odvetvie Únie mohlo byť súbežne s tým poškodené aj inými známymi faktormi. Komisia zabezpečila, aby prípadná ujma spôsobená inými faktormi než dampingovým dovozom z dotknutých krajín nebola pripísaná tomuto dampingovému dovozu. Týmito faktormi sú dovoz z tretích krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie, náklady na energie, nadmerná kapacita a konkurencia v rámci Únie.
 5.1. Vplyv dampingového dovozu
 (157)
 Spotreba v Únii sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 4 %, ale zároveň sa objem dovozu z dotknutých krajín zvýšil o 70 %, zatiaľ čo trhový podiel výrobného odvetvia Únie mal klesajúcu tendenciu. Potvrdila sa teda schéma, podľa ktorej dovoz získal trhový podiel a výrobné odvetvie Únie trhový podiel stratilo. Rast trhového podielu dovozu sa v roku 2012 spomalil a počas obdobia prešetrovania sa zrýchlil, zatiaľ čo pokles trhu výrobného odvetvia Únie sa takisto v roku 2012 spomalil a v období prešetrovania opäť klesol. Je teda zrejmé, že stratený trhový podiel výrobného odvetvia Únie zodpovedal nárastu dampingového dovozu.
 (158)
 Dovozné ceny z dotknutých krajín sa v posudzovanom období znížili o 13 %. Ceny výrobného odvetvia Únie sa v rovnakom období znížili o 11 %. Počas obdobia prešetrovania dampingový dovoz z dotknutých krajín podhodnotil ceny výrobného odvetvia Únie o 9,6 % – 11,3 %, čo vyvolalo cenový tlak na výrobné odvetvie Únie. V dôsledku cenového správania rastúceho dampingového dovozu z dotknutých krajín si výrobné odvetvie Únie nemohlo udržať svoj trhový podiel alebo dosiahnuť ziskovosť.
 (159)
 Zainteresované strany tvrdili, že dovážané výrobky z dotknutých krajín nekonkurujú výrobkom, ktoré predáva výrobné odvetvie Únie. Dovoz z dotknutých krajín vraj tvoria prevažne tenké výrobky s hrúbkou menšou ako 2 mm, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie dodáva najmä výrobky s väčšou hrúbkou. Skutočnosti zistené pri prešetrovaní tieto tvrdenia nepotvrdili. Vyvážajúci výrobcovia a výrobné odvetvie Únie v skutočnosti predávajú hrubé výrobky s hrúbkou väčšou ako 2 mm, ako aj tenké výrobky s menšou hrúbkou. Priemerný pomer hrubých a tenkých výrobkov je tiež podobný a u výrobného odvetvia Únie a vyvážajúcich výrobcov z dotknutých krajín zaradených do vzorky sa pohybuje na úrovni približne 30 % – 35 %.
 (160)
 Zainteresované strany tvrdili, že medzi úrovňou a cenami dovozu z ČĽR a ziskovosťou výrobného odvetvia Únie neexistovala žiadna korelácia. Poukázali najmä na zníženie dovozu a stabilné ceny z ČĽR v rokoch 2011 – 2012, ktoré údajne nemohli spôsobiť pokles priemerných cien na trhu Únie. Takisto straty výrobného odvetvia Únie sa zvýšili a objem predaja bol pomerne stabilný.
 (161)
 Táto analýza je však selektívne zameraná iba na dva samostatné roky a nie na celé posudzované obdobie. Pri analýze celého obdobia bolo zrejmé, že výrazný nárast dampingového dovozu mal za následok nielen klesajúcu ziskovosť, ale aj zníženie trhového podielu výrobného odvetvia Únie a pokles výroby, využitia kapacity, zamestnanosti, investícií a návratnosti investícií. Hoci rok 2012 striktne nezodpovedal celkovému trendu, tento trend bol aj naďalej negatívny. Cieľom hodnotenia ukazovateľov ujmy počas dlhšieho obdobia štyroch rokov je totiž vyhnúť sa vyvodeniu záverov na základe izolovaného vývoja. V každom prípade sa účinky dampingového dovozu z obidvoch dotknutých krajín hodnotili súhrnne, a to z dôvodov uvedených v odôvodneniach 97 až 102 vyššie. Hodnotiť účinky nezávislého dampingového dovozu len z ČĽR preto nemalo opodstatnenie.
 (162)
 Zainteresované strany tvrdili, že trhový podiel, o ktorý výrobné odvetvie Únie prišlo v dôsledku dovozu z Taiwanu, bol nepatrný. Trhový podiel taiwanského dovozu predstavoval podľa informácií uvedených v podnete 4,98 % počas obdobia prešetrovania, pričom medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania sa zvýšil o 1,09 %. Zainteresované strany preto uviedli, že taiwanský vývoz mohol spôsobiť sťažovateľom ujmu, ako sami tvrdili.
 (163)
 Podľa záverov prešetrovania sa trhový podiel taiwanského dovozu počas posudzovaného obdobia zvýšil a počas obdobia prešetrovania dosiahol úroveň 5,1 %. Z prešetrovania tiež jednoznačne vyplynulo, že tento dampingový dovoz výrazne podhodnotil predajné ceny výrobného odvetvia Únie. V rozpore s tvrdením zainteresovaných strán teda dampingový dovoz z Taiwanu vyvíjal tlak na ceny a spoločne s dampingovým dovozom z Číny spôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu, ako sa uvádza vyššie. Je potrebné pripomenúť, že účinky dovozu z obidvoch dotknutých krajín sa hodnotili súhrnne, a to z dôvodov uvedených v odôvodneniach 97 až 102 vyššie. Účinky dampingového dovozu z Taiwanu sa preto samostatne nehodnotili.
 (164)
 Zainteresované strany tvrdili, že množstvo taiwanského dovozu bolo nadhodnotené, pretože údajne zahŕňalo značné množstvo výrobkov z nehrdzavejúcej ocele čínskeho alebo kórejského pôvodu, ktoré boli nesprávne deklarované ako taiwanské. Toto tvrdenie však nebolo podložené dôkazmi.
 (165)
 Spolupracujúce taiwanské spoločnosti (výrobcovia a ostatné spolupracujúce strany) však oznámili vývoz, ktorý zodpovedal prevažnej väčšine celkového taiwanského dovozu. Otázka údajne nesprávne deklarovaných výrobkov s iným ako taiwanským pôvodom by preto mohla mať len veľmi obmedzený, respektíve žiadny vplyv.
 (166)
 Zainteresované strany tvrdili, že ceny čínskych a taiwanských vyvážajúcich výrobcov, ako aj ceny výrobného odvetvia Únie sa odvíjali od ceny niklu. Hoci môže byť skutočne pravda, že vývoj cien vyvážajúcich výrobcov priebežne kopíroval vývoj cien surovín, nie je tým zodpovedaná otázka absolútnej úrovne cien. V tejto súvislosti sa pri prešetrovaní zistilo, že čínske aj taiwanské ceny boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie o 9,6 % – 11,3 %. Z argumentu – pokiaľ by bol pravdivý –, že trend vývoja cien výrobkov z ČĽR, Taiwanu a výrobného odvetvia Únie bol v posudzovanom období podobný, by vyplývalo iba to, že ceny čínskeho a taiwanského vývozu boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie, a to o podobné rozpätie počas celého posudzovaného obdobia.
 (167)
 Zainteresované strany tvrdili, že údajne rastúce investície nepreukazujú, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Toto tvrdenie sa však pri prešetrovaní nepotvrdilo. Investície sa v skutočnosti v priebehu posudzovaného obdobia postupne znížili o 17 %, ako sa uvádza vyššie v odôvodnení 149.
 (168)
 Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že zvýšený lacný dampingový dovoz z dotknutých krajín spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu.
 5.2. Vplyv iných faktorov
 5.2.1. Dovoz z tretích krajín
 (169)
 Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
 Tabuľka 15
 Dovoz z iných tretích krajín
 Krajina
 2010
 2011
 2012
 Obdobie prešetrovania
 India
 Objem (v tonách)
 17 568
 29 437
 33 763
 61 855
 Index
 100
 168
 192
 352
 Trhový podiel (%)
 0,6
 0,9
 1,0
 1,9
 Priemerná cena (EUR/tona)
 1 912
 2 421
 2 218
 2 098
 Index
 100
 127
 116
 110
 Južná Kórea
 Objem (v tonách)
 72 256
 70 297
 62 047
 92 189
 Index
 100
 97
 86
 128
 Trhový podiel (%)
 2,3
 2,2
 1,9
 2,8
 Priemerná cena (EUR/tona)
 1 932
 2 112
 1 891
 1 839
 Index
 100
 109
 98
 95
 Južná Afrika
 Objem (v tonách)
 66 142
 51 788
 50 718
 51 907
 Index
 100
 78
 77
 78
 Trhový podiel (%)
 2,1
 1,6
 1,6
 1,6
 Priemerná cena (EUR/tona)
 2 302
 2 355
 2 102
 1 943
 Index
 100
 102
 91
 84
 USA
 Objem (v tonách)
 94 923
 82 387
 82 624
 90 947
 Index
 100
 87
 87
 96
 Trhový podiel (%)
 3,0
 2,5
 2,5
 2,8
 Priemerná cena (EUR/tona)
 2 695
 2 943
 2 646
 2 304
 Index
 100
 109
 98
 85
 Iné tretie krajiny
 Objem (v tonách)
 85 674
 109 406
 74 897
 59 204
 Index
 100
 128
 87
 69
 Trhový podiel (%)
 2,7
 3,4
 2,3
 1,8
 Priemerná cena (EUR/tona)
 2 450
 2 659
 2 715
 2 669
 Index
 100
 109
 111
 109
 Spolu za všetky tretie krajiny okrem dotknutých krajín
 Objem (v tonách)
 336 564
 343 313
 304 049
 356 102
 Index
 100
 102
 90
 106
 Trhový podiel (%)
 10,6
 10,6
 9,3
 10,8
 Priemerná cena (EUR/tona)
 2 351
 2 549
 2 371
 2 156
 Index
 100
 108
 101
 92
 Zdroj: Eurostat.
 (170)
 Tretími krajinami s najvyšším objemom dovozu boli India, Južná Kórea, Južná Afrika a USA, pričom ich trhový podiel sa v období prešetrovania pohyboval v rozmedzí od 1,6 % do 2,8 %. Trhový podiel všetkých ostatných tretích krajín predstavoval 10,8 %.
 (171)
 Dovoz z Indie na úrovni 1 % alebo menej bol po väčšinu posudzovaného obdobia zanedbateľný. Trhový podiel prekročil prah 1 % počas obdobia prešetrovania len raz, keď dosiahol úroveň 1,9 %.
 (172)
 Trhový podiel Južnej Kórey bol v priebehu posudzovaného obdobia pomerne stabilný, pričom od roku 2010 do roku 2012 sa znížil z 2,3 % na 1,9 % a následne počas obdobia prešetrovania vzrástol na úroveň iba 2,8 %.
 (173)
 Dovoz z Južnej Afriky a USA vykazoval počas celého posudzovaného obdobia klesajúci trend. Trhový podiel juhoafrického dovozu klesol z 2,1 % na 1,6 %, zatiaľ čo trhový podiel dovozu z USA klesol z 3,0 % na 2,8 %.
 (174)
 Pokiaľ ide o ceny založené na údajoch Eurostatu, možno konštatovať, že iba juhokórejská dovozná cena bola nižšia ako dovozná cena z ČĽR a Taiwanu, zatiaľ čo cena dovozu z Južnej Afriky bola podobná a cena dovozu z Indie a USA bola vyššia. Treba však poznamenať, že príslušný výrobok/podobný výrobok je vyrobený z rôznych druhov ocele, čo vedie k významným cenovým rozdielom, ktoré nebolo možné v priemernej cene Eurostatu zohľadniť.
 (175)
 Zainteresované strany poukázali na dovoz z iných tretích krajín vrátane USA, Južnej Kórey, Indie a Južnej Afriky. Tvrdili, že tento dovoz musel ovplyvniť situáciu výrobného odvetvia Únie a vzhľadom na značný dovoz z iných tretích krajín, ktoré nie sú predmetom prešetrovania Komisie, by sa dovozu z ČĽR a Taiwanu nemala pripisovať zodpovednosť za ujmu spôsobenú dovozom z iných krajín.
 (176)
 Ako sa uvádza vyššie, v období prešetrovania mali spomedzi krajín, ktoré do Únie dovážali výrobky z nehrdzavejúcej ocele, najvyšší trhový podiel Taiwan (5,1 %) a ČĽR (4,3 %). Počas posudzovaného obdobia neprekročil trhový podiel dovozu žiadnej inej krajiny úroveň 3 %. Okrem toho, zatiaľ čo trhový podiel dotknutých krajín sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 3,7 percentuálneho bodu, celkovo zostal trhový podiel dovozu z tretích krajín iných ako príslušné krajiny stabilný a počas posudzovaného obdobia sa zvýšil iba o 0,2 percentuálneho bodu.
 (177)
 Vzhľadom na stabilný trend objemu dovozu preto Komisia dospela k predbežnému záveru, že dovoz z iných tretích krajín neprispel výraznou mierou k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
 5.2.2. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
 (178)
 Objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
 Tabuľka 16
 Výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky v oblasti vývozu
 2010
 2011
 2012
 Obdobie prešetrovania
 Objem vývozu (v tonách)
 185 377
 188 431
 182 370
 178 010
 Index
 100
 102
 98
 96
 Priemerná cena (EUR/tona)
 2 148
 2 353
 2 082
 1 915
 Index
 100
 110
 97
 89
 Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
 (179)
 Objem aj predajné ceny vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa po jednorazovom zvýšení v roku 2011 znižujú. Celkový objem vývozu výrobcov zaradených do vzorky predstavoval približne 12 % ich kombinovanej výroby. Hoci zníženie vývozu mohlo prispieť k poklesu výroby, vzhľadom na nízku úroveň vývozu v súvislosti s predajom v Únii by bol akýkoľvek podiel vývozu na ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, veľmi obmedzený.
 5.2.3. Náklady na energie, nadmerná kapacita
 (180)
 Zainteresované strany tvrdili, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobili vysoké náklady na energie, ktoré boli podľa nich o 20 % vyššie ako v ČĽR. Energie však tvoria len malú časť nákladov na výrobu výrobkov z nehrdzavejúcej ocele, zvyčajne menej ako 10 % celkových nákladov. Odhliadnuc od otázky, či náklady na energie v ČĽR odrážajú trhovú hodnotu alebo nie, rozdiel v cene za energie nemohol spôsobiť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
 (181)
 Zainteresované strany tvrdili, že na rozdiel od informácií uvedených v podnete, výrobné odvetvie Únie vykazovalo výrazne nadmernú kapacitu. Komisia zistila, že využitie kapacity výrobného odvetvia Únie sa znížilo zo 77 % v roku 2010 na 70 % v posudzovanom období. Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie a spotreba na trhu Únie sa však vyvíjali súbežne a v posudzovanom období sa oba tieto ukazovatele zvýšili o 4 %. Strata pri využívaní kapacít je teda spôsobená neschopnosťou výrobného odvetvia Únie využiť rastúci trh, pretože tento rast bol absorbovaný dampingovým dovozom z dotknutých krajín. Výsledná údajná nadmerná kapacita je teda skôr dôsledkom dampingového dovozu a nie príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
 (182)
 Komisia dospela k záveru, že náklady na energie výrobného odvetvia Únie ani údajná nadmerná kapacita nemohli spôsobiť ujmu.
 5.3. Otázky týkajúce sa hospodárskej súťaže
 (183)
 Zainteresované strany tvrdili, že dovoz výrobkov z nehrdzavejúcej ocele z ČĽR vzrástol v dôsledku toho, že kapacity v Únii sa koncentrovali na malý počet dodávateľov a používatelia v Únii zostali odkázaní na obmedzený počet výrobcov z Únie. V posledných 10 rokoch však na trhu Únie vždy pôsobili štyria stredne veľkí dodávatelia a niekoľko menších dodávateľov. Hoci vlastníctvo niektorých týchto spoločností sa v priebehu tohto obdobia zmenilo, počet dodávateľov zostal stabilný. Nárast čínskeho dampingového dovozu preto nemohol byť spôsobený znížením počtu dodávateľov v Únii.
 (184)
 Zainteresované strany tvrdili, že trh Únie bol vysoko koncentrovaný a dovoz z dotknutých krajín nemohol spôsobiť žiadnu ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Tvrdili, že objem dovozu z Ázie bol nedostatočný na to, aby obmedzil hospodársku súťaž, a nemohol výrobnému odvetviu Únie zabrániť vo zvýšení cien. V tejto súvislosti uvedené strany poukázali na rozhodnutie Komisie o schválení fúzie (za podmienky splnenia záväzkov) medzi spoločnosťami Outokumpu a Inoxum (10) z novembra 2012 (ďalej len „rozhodnutie o fúzii spoločnosti Outokumpu“).
 (185)
 Analýza postupu fúzie a antidampingového prešetrovania sa však týka odlišných právnych rámcov, ktoré majú odlišné ciele. Kým v rámci postupu fúzie sa analyzuje, či by navrhovaná koncentrácia mohla vyvolať obavy z narušenia hospodárskej súťaže, v rámci antidampingového prešetrovania sa analyzuje, či je výrobné odvetvie Únie vystavené poškodzujúcemu dampingu.
 (186)
 V každom prípade sa v rámci rozhodnutia o fúzii spoločnosti Outokumpu skúmalo, či by akvizícia spoločnosti Inoxum spoločnosťou Outokumpu viedla k dominantnému postaveniu subjektu na trhu Únie. Celkový trhový podiel kombinovaného subjektu Outokumpu a Inoxum by predstavoval viac ako 50 % a zároveň by sa tým znížil počet hlavných výrobcov zo štyroch na troch. Týmto rozhodnutím o fúzii sa spoločnosti Outokumpu ukladá povinnosť odpredať časť spoločnosti Inoxum vrátane výrobnej spoločnosti Acciai Speciali Terni (ďalej len „AST“). Cieľom tohto odpredaja bolo práve udržať hospodársku súťaž na trhu výrobkov z nehrdzavejúcej ocele v Únii, pričom plánovaný zlúčený subjekt (Outokumpu a všetky aktíva spoločnosti Inoxum vrátane spoločnosti AST) s trhovým podielom vyše 50 % na trhu Únie nikdy nevznikol. Namiesto toho stále existujú štyri stredne veľké subjekty a niekoľko menších subjektov, ktoré si navzájom konkurujú bez toho, aby ktorákoľvek z týchto strán mala trhovú silu, ktorú by mal navrhovaný zlúčený subjekt analyzovaný vo veci fúzie.
 (187)
 Zainteresované strany sa tiež odvolávali na diskusiu v rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu o skutočnosti, že výrobcov z Únie neobmedzoval ázijský dovoz v tom čase, keď výkyvy cien niklu, výmenného kurzu a nízke ceny niklu na londýnskej burze kovov viedli k nižšej konkurencieschopnosti ázijského dovozu. V rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu sa uvádza, že „hoci obmedzenie, ktoré dovoz predstavuje, nemusí byť v súčasnosti výrazné, je možné, že sa v budúcnosti zvýši“ (11), čo následne viedlo k posúdeniu pravdepodobného vývoja trhu. Z tohto prešetrovania vyplýva, že trhový podiel tohto dampingového dovozu z dotknutých krajín dosiahol v období prešetrovania úroveň 9,5 % a v porovnaní s rokom 2010 vzrástol o 70 %. Takisto sa zistilo, že tento dampingový dovoz podhodnotil ceny výrobného odvetvia Únie o 9,6 % – 11,3 %.
 (188)
 Navyše skutočnosť, že dopyt na trhu Únie je pomerne stabilný aj v prípade značných cenových výkyvov, neznamená, že kupujúci nie sú citliví na ceny. Hoci nižšie ceny ponúkané vývozcami nevedú k rastu spotreby na trhu Únie, z prešetrovania jasne vyplýva, že kupujúci sú ochotní kupovať čoraz väčšie množstvo lacného dovozu. Keďže tento lacný dovoz nevytvára žiadny dodatočný dopyt, takýto predaj sa uskutočňuje na úkor predaja ostatných trhových subjektov, a to predovšetkým na úkor výrobného odvetvia Únie.
 (189)
 Prešetrovanie potvrdilo, že výrobné odvetvie Únie predáva širší sortiment ako spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. V priebehu obdobia prešetrovania sa však približne 75 % predaja výrobného odvetvia Únie týkalo štyroch najbežnejších tried ocele (304, 304L, 316L a 430). Všetky tieto triedy predávajú vývozcovia z dotknutých krajín v rozsiahlej ponuke šírok, hrúbok a povrchových úprav. Výrobky, ktoré nepatria do týchto komoditných tried, sú navyše v priamom konkurenčnom vzťahu, pretože ich predávali aj vývozcovia z dotknutých krajín.
 (190)
 Žiadna zo zainteresovaných strán v tomto prešetrovaní nevzniesla otázku týkajúcu sa kvality výrobkov. V rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu sa stanovuje, že hoci vo všeobecnosti možno kvalitu výroby mimoeurópskych výrobcov považovať za porovnateľnú s výrobou európskych výrobcov (12), takisto sa v ňom uvádza, že zákazníci so špecifickými požiadavkami nemôžu nakupovať v Ázii (13). Ako však bolo uvedené vyššie, prevažnú väčšinu predaja výrobného odvetvia Únie tvoria komoditné výrobky, ktorých kvalita je porovnateľná.
 (191)
 Medzi ďalšie dôvody, pre ktoré niektorí zákazníci nenakupujú dovážané výrobky z nehrdzavejúcej ocele, patria dlhšie dodacie lehoty z dôvodu dlhej prepravy z dotknutých krajín a menej výhodné platobné podmienky, ktoré výrobcovia v príslušných krajinách ponúkajú. Tieto dôvody však majú význam najmä pre zákazníkov, ktorí nakupujú priamo zo závodu, a tí predstavujú len asi tretinu trhu Únie.
 (192)
 Väčšina predajov sa navyše uskutočnila prostredníctvom oceliarskych servisných stredísk, ktoré tvoria asi dve tretiny trhu Únie. V skutočnosti sa takmer všetky predaje z dotknutých krajín uskutočňujú prostredníctvom nezávislých servisných stredísk, ktoré tiež nakupujú od výrobného odvetvia Únie. V tomto prípade sú platobné podmienky, ktoré ponúka distribútor, pre používateľa podstatné. Keďže tieto predaje zvyčajne prebiehajú zo skladu distribútora, príslušná dodacia lehota je zároveň lehotou potrebnou na odoslanie tovaru od distribútora používateľovi. Väčšinu predajov preto tieto okolnosti neovplyvnia.
 (193)
 Väčšina predaja výrobného odvetvia Únie je preto priamo ovplyvnená dampingovým dovozom z dotknutých krajín.
 (194)
 Komisia preto dospela k záveru, že podmienky hospodárskej súťaže v Únii nemohli zabrániť tomu, aby dampingový dovoz z dotknutých krajín nespôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu.
 5.4. Vplyv cien surovín
 (195)
 Zainteresované strany tvrdili, že rozhodnutie, či kúpiť príslušný výrobok pochádzajúci z dotknutých krajín alebo podobný výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie, závisí od vývoja cien surovín, najmä niklu. Dôvodom je, že vývozcovia účtujú jednotnú cenu a výrobné odvetvie Únie účtuje základnú cenu a prirážku na zliatinu.
 (196)
 Bolo by preto údajne výhodnejšie, aby dovozcovia nakupovali z dotknutých krajín, keď ceny surovín rastú (keďže ceny výrobného odvetvia Únie sa upravia smerom nahor, zatiaľ čo ceny vývozcov zostanú stabilné). Na druhej strane, ak ceny surovín klesnú, pre dovozcov by malo byť menej výhodné nakupovať od dotknutých krajín (keďže ceny výrobného odvetvia Únie sa budú znižovať, zatiaľ čo ceny vývozcov zostanú stabilné).
 (197)
 V rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu sa skúmal vplyv očakávaného vývoja cien niklu na rozhodovanie dovozcov o nákupe (14). V súčasnom prešetrovaní sa analyzovalo, či sa vývoj dovozu naozaj odvíjal od skutočných cien niklu podľa vyššie opísanej schémy. Ceny niklu (15) klesli o 31 %, a to zo 16 453 EUR/tona v roku 2010 na 11 327 EUR/tona počas obdobia prešetrovania. Podľa tvrdenia zainteresovaných strán uvedeného v odôvodnení 196 vyššie by tento pokles cien niklu mal viesť k zníženiu dovozu z dotknutých krajín. Z prešetrovania však vyplýva, že aj napriek výraznému poklesu cien niklu sa vývoz z dotknutých krajín za toto obdobie zvýšil o 70 %, ako sa uvádza v odôvodnení 104 vyššie.
 (198)
 Hoci vývoj cien surovín môže mať určitý vplyv na vývoj objemu dovozu, ostatné faktory, ako je nízka cenová úroveň vyvážajúcich výrobcov, tento účinok jednoznačne prevážili. Usudzuje sa preto, že vývoj cien niklu nemal v priebehu posudzovaného obdobia stály vplyv na celkový trend zvyšovania dampingového dovozu z dotknutých krajín.
 5.5. Zmeny v štruktúre spotreby
 (199)
 V rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu sa stanovuje, že absolútna cenová úroveň niklu a volatilita cien niklu pravdepodobne znížia atraktivitu nehrdzavejúcej ocele ako materiálu a zvýšia dopyt po nehrdzavejúcej oceli bez obsahu niklu (16).
 (200)
 Pokiaľ ide o atraktivitu nehrdzavejúcej ocele ako materiálu, objavil sa tiež argument, že nahraditeľnosť nehrdzavejúcej ocele mohlo ovplyvniť niekoľko trendov, ako je potreba použitia ľahších materiálov, napríklad v autách (negatívny vplyv na nehrdzavejúcu oceľ; prechod z ocele na kompozitné materiály), kratší životný cyklus spotrebného tovaru (negatívny vplyv na nehrdzavejúcu oceľ; používajú sa lacnejšie materiály), väčšia potreba úpravy vody a výroba ekologickej energie (pozitívny vplyv na nehrdzavejúcu oceľ; problém náhrady v mnohých použitiach) a vývoj cien prípadných konkurenčných materiálov (železná ruda, hliník, meď) (17).
 (201)
 V tejto súvislosti sa prešetrovaním potvrdili závery rozhodnutia o fúzii spoločnosti Outokumpu (18), že vo všeobecnosti je dopyt po nehrdzavejúcej oceli a konkrétne dopyt po výrobkoch z nehrdzavejúcej ocele pomerne nepružný. K najväčšiemu rastu spotreby došlo medzi rokmi 2010 a 2011, keď ceny rástli. Počas obdobia klesajúcich cien od roku 2011 až do obdobia prešetrovania zostala spotreba stabilná a vzrástla iba o 1 %. Substitúcia nehrdzavejúcej ocele vrátane vyššie uvedených faktorov preto nemala na celkovú spotrebu výrobkov z nehrdzavejúcej ocele merateľný vplyv.
 (202)
 Pokiaľ ide o presun dopytu na triedy nehrdzavejúcej ocele bez obsahu niklu, ktoré sú takisto podobným výrobkom, podrobná analýza predajných transakcií, ktoré vykázali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, potvrdzuje závery rozhodnutia o fúzii spoločnosti Outokumpu.
 (203)
 Ako sa však uvádza v odôvodnení 138 vyššie, ceny účtované výrobným odvetvím Únie sú priamo naviazané na triedu ocele a zodpovedajúce náklady na suroviny. Presun dopytu z jednej triedy ocele na druhú preto nemá žiadny vplyv na výsledky výrobného odvetvia Únie.
 (204)
 V tejto fáze sa preto dospelo k záveru, že zmeny v štruktúre spotreby nemali negatívny vplyv na výsledky výrobného odvetvia Únie.
 5.6. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
 (205)
 Lacný dampingový dovoz z dotknutých krajín sa zvýšil v absolútnom aj relatívnom vyjadrení v porovnaní so spotrebou v Únii v čase, keď sa väčšina faktorov ujmy výrobného odvetvia Únie (výroba, využitie kapacity, trhový podiel, zamestnanosť, predajné ceny, náklady práce, ziskovosť, investície, návratnosť investícií) zhoršila. Dampingový dovoz z dotknutých krajín v období prešetrovania podhodnotil ceny výrobného odvetvia Únie o 9,6 % – 11,3 %.
 (206)
 Ostatné faktory, ako sú náklady na energie, kapacita a podmienky hospodárskej súťaže na trhu Únie, neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Faktory ako dovoz z iných tretích krajín a vývoz výrobného odvetvia Únie mohli k ujme prispieť, ale len vo veľmi obmedzenej miere.
 (207)
 Na základe uvedených skutočností Komisia predbežne dospela k záveru, že príčinou značnej ujmy výrobného odvetvia Únie bol dampingový dovoz z dotknutých krajín a že ostatné faktory posudzované jednotlivo túto príčinnú súvislosť nenarušujú. Ujma spočíva najmä v nestabilnej finančnej situácii výrobného odvetvia Únie a poklese výroby, využitia kapacity, zamestnanosti a trhového podielu.
 (208)
 Komisia rozlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od účinkov dampingového dovozu spôsobujúcich ujmu. Vplyv ďalšieho dovozu, vývozu výrobného odvetvia Únie, nákladov na energie, kapacity a podmienok hospodárskej súťaže na negatívny vývoj výrobného odvetvia Únie, pokiaľ ide o jeho finančnú situáciu, výrobu a trhový podiel, bol buď veľmi obmedzený, alebo žiadny.
 6. ZÁUJEM ÚNIE
 (209)
 V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu, že ujmu spôsobuje damping, môže dospieť k jednoznačnému záveru, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijímať príslušné opatrenia. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.
 6.1. Záujem výrobného odvetvia Únie
 (210)
 Väčšina výrobcov z Únie podporuje uloženie opatrení. Najväčší výrobca z Únie pri prešetrovaní nespolupracoval, ale nevyjadril s podnetom nesúhlas. Šesť výrobcov z Únie, na ktorých pripadá približne 55 % predaja a výroby v Únii, pri prešetrovaní spolupracovalo a podnet podporilo.
 (211)
 Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Všetky finančné ukazovatele (ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií) boli v priebehu celého posudzovaného obdobia väčšinou záporné. Iné ukazovatele, ako je výroba, využitie kapacity, zamestnanosť a trhový podiel, sa vyvíjali negatívne v celom posudzovanom období. Výrobnému odvetviu Únie sa podarilo len udržať nízky objem predaja po kríze a nemohlo ťažiť z rastu trhu.
 (212)
 Vzhľadom na neexistenciu opatrení dampingový dovoz z dotknutých krajín bude aj naďalej nútiť výrobné odvetvie Únie predávať za stratové ceny. Toto hromadenie ďalších strát povedie k ďalšiemu zhoršeniu situácie výrobného odvetvia Únie. Je preto v záujme výrobného odvetvia Únie uložiť opatrenia
 6.2. Záujem neprepojených dovozcov a distribútorov
 (213)
 Dovozcovia a distribútori (vrátane oceliarskych servisných stredísk) sa na tomto prešetrovaní podieľali veľmi aktívne. Tridsaťjeden dovozcov a distribútorov vyjadrilo nesúhlas s uložením opatrení.
 (214)
 Dovozcovia a distribútori tvrdili, že uloženie opatrení obmedzí ich možné zdroje dodávok. Tvrdili, že v prípade uloženia opatrenia by už nemohli odoberať výrobky z nehrdzavejúcej ocele z ČĽR a Taiwanu.
 (215)
 Pri prešetrovaní sa však zistilo, že všetci dovozcovia a distribútori nakupujú od rôznych dodávateľov vrátane výrobného odvetvia Únie, dotknutých krajín a iných tretích krajín. Od dodávok z dotknutých krajín sú preto závislí len do určitej miery.
 (216)
 Tieto strany môžu naďalej kupovať výrobky z nehrdzavejúcej ocele od výrobného odvetvia Únie a iných krajín, ktoré nie sú predmetom tohto prešetrovania (napr. Indie, Južnej Afriky, Južnej Kórey alebo USA) a ktorých celkový trhový podiel dosahuje úroveň 11 %. Výrobné odvetvie Únie aj dovoz z iných tretích krajín preto predstavujú dôveryhodnú alternatívu k čínskemu a taiwanskému dovozu.
 (217)
 Preto sa v tejto fáze dospelo k záveru, že uloženie opatrení môže mať len malý negatívny vplyv na situáciu dovozcov a distribútorov.
 6.3. Záujem používateľov
 (218)
 Niekoľko zainteresovaných strán vrátane vyvážajúcich výrobcov a distribútorov vyjadrilo obavy v súvislosti s možným negatívnym vplyvom opatrení na používateľov. Samotní používatelia takéto obavy nemali. Miera zapojenia používateľov do tejto veci bola v skutočnosti veľmi nízka. Stanovisko vyjadrilo šesť používateľov (vrátane jednej skupiny štyroch spoločností), z ktorých iba jeden bol proti uloženiu opatrení. Ostatní používatelia a ich združenia sa buď nezapojili, alebo sa výslovne zdržali akéhokoľvek vyjadrenia.
 (219)
 Predbežne sa preto dospelo k záveru, že uloženie opatrení nie je proti záujmu používateľov.
 6.4. Obavy z narušenia hospodárskej súťaže
 (220)
 V rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu Komisia stanovila, že navrhovaná fúzia spoločností Outokumpu a Inoxum by pravdepodobne viedla k zásadnému narušeniu účinnej hospodárskej súťaže prostredníctvom nekoordinovaných účinkov, a to v dôsledku vytvorenia dominantného postavenia na trhu EHP s výrobkami z nehrdzavejúcej ocele (19). S cieľom vyhnúť sa takejto prekážke Komisia uznala, že balík odpredaja zahŕňajúci spoločnosť AST je dostatočný na odstránenie obáv z narušenia hospodárskej súťaže (20). V skutočnosti nápravné opatrenie schválené Komisiou zachovalo počet stredne veľkých výrobcov v Únii (t. j. 4).
 (221)
 Toto nápravné opatrenie už bolo implementované a teraz je plne účinné. Okrem toho, zavedením antidumpingových opatrení sa neznižuje počet stredne veľkých výrobcov v Únii. V tejto fáze sa preto dospelo k záveru, že uložením opatrení sa neznižuje alebo neodstraňuje účinok záväzku prijatého Komisiou v rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu.
 6.5. Záver o záujme Únie
 (222)
 Na základe vyššie uvedených skutočností dospela Komisia k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody domnievať sa, že uloženie opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR a na Taiwane nie je v tejto fáze prešetrovania v záujme Únie.
 7. DOČASNÉ ANTIDAMPINGOVÉ OPATRENIA
 (223)
 Vzhľadom na závery, ku ktorým dospela Komisia, pokiaľ ide o damping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, by sa mali uložiť dočasné opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dampingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
 7.1. Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)
 (224)
 Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
 (225)
 Ujma by bola odstránená, keby bolo výrobné odvetvie Únie schopné pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno v tomto výrobnom odvetví primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez dampingového dovozu.
 (226)
 Ziskovosť výrobného odvetvia Únie bola záporná počas celého posudzovaného obdobia, teda v rokoch 2010 až 2013. Predchádzajúce roky 2008 a 2009 boli ovplyvnené poklesom dopytu počas celosvetovej hospodárskej krízy a zisk dosiahnutý v týchto rokoch teda nemožno považovať za zisk dosiahnutý za normálnych podmienok hospodárskej súťaže. Zatiaľ čo v rámci predchádzajúceho prešetrovania, ktoré sa spomína v odôvodnení 134 vyššie, sa predbežne dospelo k záveru o existencii dampingu v roku 2007, vecnú spojitosť medzi týmto dovozom a situáciou výrobného odvetvia Únie nebolo možné stanoviť. Na tieto účely bol cieľový zisk stanovený na úroveň 8,1 %, čo bol zisk, ktorý výrobné odvetvie Únie dosiahlo v roku 2007. Išlo o posledný reprezentatívny rok, ktorý sa vyznačoval normálnymi podmienkami hospodárskej súťaže pred poklesom dopytu v rokoch 2008 a 2009. V skutočnosti veľkosť trhu v roku 2013 takmer dosiahla úroveň spotreby v roku 2007.
 (227)
 Na tomto základe Komisia vypočítala cenu podobného výrobku, ktorá nespôsobuje výrobnému odvetviu Únie ujmu, a to tak, že z predajných cien Únie odpočítala skutočnú stratu vykázanú počas obdobia prešetrovania a pripočítala k nim uvedené ziskové rozpätie na úrovni 8,1 %.
 (228)
 Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky v príslušných krajinách, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas obdobia prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.
 (229)
 Úroveň odstránenia ujmy v prípade „ostatných spolupracujúcich spoločností“ a v prípade „všetkých ostatných spoločností“ je vymedzená rovnako ako dampingové rozpätie pre tieto spoločnosti (pozri odôvodnenia 57, 60, 85 a 88 vyššie).
 7.2. Dočasné opatrenia
 (230)
 V súlade s pravidlom menšieho cla uvedeným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia by sa na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v ČĽR a na Taiwane mali uložiť dočasné antidampingové opatrenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a dampingové rozpätia. Výška colnej sadzby by mala byť stanovená na úrovni nižšieho z rozpätí dampingu a ujmy.
 (231)
 Ako sa uvádza v odôvodnení 4 vyššie, Komisia zaviedla na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR a na Taiwane povinnosť registrácie podľa nariadenia (EÚ) č. 1331/2014 vzhľadom na možné spätné uplatnenie akýchkoľvek antidampingových a vyrovnávacích opatrení podľa článku 10 ods. 4 základného nariadenia a článku 16 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (21) (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie“).
 (232)
 Pokiaľ ide o súčasné antidampingové prešetrovanie a vzhľadom na uvedené zistenia by sa mala pozastaviť registrácia dovozu na účely antidampingového prešetrovania v súlade s článkom 14 ods. 5 základného nariadenia.
 (233)
 Pokiaľ ide o súbežné antisubvenčné prešetrovanie (pozri odôvodnenie 3 vyššie), registrácia dovozu z ČĽR podľa článku 24 ods. 5 základného antisubvenčného nariadenia by mala pokračovať.
 (234)
 V tejto fáze konania nie je možné prijať žiadne rozhodnutie o možnom spätnom uplatnení antidumpingových opatrení.
 (235)
 Na základe uvedených skutočností sú dočasné sadzby antidampingového cla, vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie pred preclením, takéto:
 Krajina
 Spoločnosť
 Dampingové rozpätie
 (%)
 Rozpätie ujmy
 (%)
 Dočasné antidampingové clo
 (%)
 ČĽR
 Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
 34,9
 25,2
 25,2
 Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
 34,9
 25,2
 25,2
 Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
 29,2
 24,3
 24,3
 Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
 29,2
 24,3
 24,3
 Ostatné spolupracujúce spoločnosti
 30,0
 24,5
 24,5
 Všetky ostatné spoločnosti
 34,9
 25,2
 25,2
 Taiwan
 Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
 12,0
 23,9
 12,0
 Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
 10,9
 22,9
 10,9
 Yieh United Steel Corporation
 10,9
 22,9
 10,9
 Ostatné spolupracujúce spoločnosti
 10,9
 22,9
 10,9
 Všetky ostatné spoločnosti
 12,0
 23,9
 12,0
 (236)
 Individuálne sadzby antidampingového cla pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení, ku ktorým sa dospelo v rámci súčasného prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách a vyrábaného konkrétne uvedenými právnickými osobami. Na dovoz príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými subjektmi, by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa na ne vzťahovať žiadna z uvedených individuálnych antidampingových colných sadzieb.
 (237)
 Spoločnosť môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidampingových colných sadzieb, ak sa zmení názov jej subjektu. Takáto žiadosť musí byť predložená Komisii (22). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, oznámenie o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
 (238)
 Aby sa zaistilo riadne vymáhanie antidampingových ciel, antidampingová colná sadzba pre „všetky ostatné spoločnosti“ by sa nemala vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
 (239)
 Od 26. marca 2015 je ochrana pred dumpingovým dovozom zaistená dočasným antidumpingovým clom. Registrácia dovozu na účely ochrany pred dumpingovým dovozom už teda nie je potrebná. Článok 1 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1331/2014 je preto potrebné zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
 8. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
 (240)
 V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v rámci stanovenej lehoty predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.
 (241)
 Zistenia týkajúce sa uloženia dočasného cla sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 1. Týmto sa ukladá dočasné antidampingové clo na dovoz plochých valcovaných výrobkov z nehrdzavejúcej ocele, ktoré nie sú inak spracované než valcovaním za studena (úberom za studena), ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89 s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane.
 2. Sadzby dočasného antidampingového cla uplatniteľné na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený ďalej uvedenými spoločnosťami takéto:
 Krajina
 Spoločnosť
 Dočasné antidampingové clo
 (%)
 Doplnkový kód TARIC
 ČĽR
 Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Šanghaj
 25,2
 C022
 Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ning-po
 25,2
 C023
 Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taijuan
 24,3
 C024
 Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tiencin
 24,3
 C025
 Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I
 24,5
 Všetky ostatné spoločnosti
 25,2
 C999
 Taiwan
 Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Tchaj-pej
 12,0
 C030
 Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kao-siung
 10,9
 C031
 Yieh United Steel Corporation, Kao-siung
 10,9
 C032
 Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe II
 10,9
 Všetky ostatné spoločnosti
 12,0
 C999
 3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha zloženiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
 4. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa príslušné platné ustanovenia týkajúce sa cla.
 Článok 2
 1. Do 25 kalendárnych dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu zainteresované strany:
 a)
 požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie;
 b)
 predložiť Komisii písomné pripomienky, ako aj
 c)
 požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.
 2. Do 25 kalendárnych dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu strany uvedené v článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 predložiť pripomienky k uplatňovaniu dočasných opatrení.
 Článok 3
 Článok 1 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1331/2014 sa nahrádza takto:
 „1. Týmto sa v súlade s článkom 24 ods. 5 nariadenia (ES) č. 597/2009 colným orgánom nariaďuje, aby prijali vhodné opatrenia na zavedenie registrácie dovozu plochých valcovaných výrobkov z nehrdzavejúcej ocele, ktoré nie sú inak spracované než valcovaním za studena (úberom za studena), ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.“
 Článok 4
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Článok 1 sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 24. marca 2015
 Za Komisiu
 predseda
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.
 (2) Ú. v. EÚ C 196, 26.6.2014, s. 9.
 (3) Ú. v. EÚ C 267, 14.8.2014, s. 17.
 (4) Ú. v. EÚ L 359, 16.12.2014, s. 90.
 (5) COMP/M.6471.
 (6) Oznámenie o začatí antidumpingového konania, ktoré sa týka dovozu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Kórejskej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ C 29, 1.2.2008, s. 13).
 (7) Rozhodnutie Komisie 2009/327/ES zo 16. apríla 2009 o ukončení antidumpingového konania, ktoré sa týka dovozu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Kórejskej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 98, 17.4.2009, s. 39).
 (8) Úzko prepojené triedy 304 a 304L sú najbežnejšie výrobky, na ktoré pripadá vyše 50 % predaja výrobného odvetvia Únie.
 (9) Výročná správa spoločnosti Outokumpu za rok 2013, s. 11 (graf).
 (10) Rozhodnutie Komisie zo 7. novembra 2012 určené: spoločnosti Outokumpu OYJ, ktorým sa koncentrácia vyhlasuje za zlučiteľnú s vnútorným trhom a Dohodou o EHP (vec COMP/M.6471 – Outokumpu/INOXUM).
 (11) Rozhodnutie o fúzii spoločnosti Outokumpu, bod 587.
 (12) Rozhodnutie o fúzii spoločnosti Outokumpu, bod 546.
 (13) Rozhodnutie o fúzii spoločnosti Outokumpu, bod 550.
 (14) Rozhodnutie o fúzii spoločnosti Outokumpu, bod 567.
 (15) Nikel, trieda tavenia, spotová cena na londýnskej burze kovov, CIF európske prístavy, euro za metrickú tonu. Zdroj: Svetová banka.
 (16) Rozhodnutie o fúzii spoločnosti Outokumpu, bod 96.
 (17) Rozhodnutie o fúzii spoločnosti Outokumpu, bod 97.
 (18) Rozhodnutie o fúzii spoločnosti Outokumpu, bod 98.
 (19) Rozhodnutie o fúzii spoločnosti Outokumpu, bod 883.
 (20) Rozhodnutie o fúzii spoločnosti Outokumpu, bod 1296.
 (21) Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.
 (22) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.
 PRÍLOHA I
 Čínski spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky
 Krajina
 Názov
 Doplnkový kód TARIC
 Čínska ľudová republika
 Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou
 C026
 Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo
 C027
 Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin
 C028
 Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang City
 C029
 PRÍLOHA II
 Taiwanskí spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky
 Krajina
 Názov
 Doplnkový kód TARIC
 Taiwan
 Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd., Tainan City
 C033
 Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsiung City
 C034