TZA Forskningssamarbete med COSTECH 2015-2020 TZA Research Cooperation with COSTECH 2015-2020 - Innovation SIDO .
STÖD TILL ATT STÄRKA TANZANIAS INNOVATIONSSYSTEM 2017-2020 

KOMPLETTERANDE BESLUT TILL BESLUTET OM FORSKNINGSSAMARBETE MED TANZANIA COMMISSION FOR SCIENCE AND TECHNOLOGY (COSTECH) 2015-2020

Sammanfattning

Det som föreligger är ett kompletterande beslut till det beslut som togs av chefen för Afrikaavdelningen den 1 juli 2015 om "Forskningssamarbete med COSTECH 2015-2020". Under beredningsprocessen fann den externa bedömningsgruppen att de ansökningar som berörde stärkandet av Tanzanias innovationssystem inte vara var tillräckligt utvecklade för att kunna erhålla stöd från Sida. Eftersom användning av forskningsbaserad kunskap i samhället utgör en viktig del av forskningsstrategin, för att bekämpa fattigdom och förbättra villkor och förutsättnigar för de mest utsatta, erbjöds COSTECH möjligheten att komma in med en förbättrad ansökan med syfte att stärka Tanzanias kapacitet att tänka nytt och bereda möjligheten för innovativa idéer att utvecklas och tillämpas. 

COSTECH har nu inkommit med en ansökan "Fostering Innovation for Socio Economic Development" i samarbete med två institutioner, Small Industries Development Oorganization (SIDO) och Södertörns högskola/Scandinavian Institute for Competitiveness and Development (SICD. Förslaget består av två mindre program varav det ena syftar till att stärka samarbetet mellan akademi, lokala myndigheter och småföretagare för en inkluderande socioekonomisk utveckling i Tanzania. Det andra delprogrammet avser att etablera en nationell innovationsfond med utlysning av medel till forskare och entreprenörer. 

Det stöd som avses är i huvudsak ett kapacitetsstöd till COSTECH och SIDO för att dessa mer effektivt och med goda resultat ska kunna genomföra sina respektive mandat att koordinera och stödja forskning och privatsektorutveckling i Tanzania. 

Förslaget ligger väl i linje med målen för Sveriges stöd till både forskningssamarbete och privatsektorutveckling i Tanzania och dessa däremellan observerade synergier. Sida avser därför att dra på resurser från båda dessa områden för det kompletterande stödet.

Den angivna tidsramen för implementering av det nya förslaget med två delprogram ligger inom ramen för innevarande samarbetsperiod mellan Sida och COSTECH 2015-2020. Detta är således ett förslag på kompletterande beslut.


Budget

Befintligt avtalad budget med COSTECH 2015-2020 uppgår till: 51 000 MSEK och är  fördelad på två komponenter (5117007401/5117007402) varav COSTECH erhåller 41 949 000 SEK och svenska partners 9 051 000 SEK.

Avsedd kompletterande budget upp går till 18 0000 SEK och är fördelad på två komponenter (5117007403/5117007404):  varav COSTECH erhåller 8 854 000 SEK; SIDO erhåller 3 330 000 SEK och svenska partners erhåller 5 816 000 SEK.

Av de 18 000 000 belastas det bilaterala forskningssamarbetet med 9 146 000 SEK och det bilaterala resultatsamarbetet i Tanzania med 8 854 000 SEK.

Det totala stödet till COSTECH och i samarbetet ingående partners kommer därefter att uppgå till totalt SEK 69 000 000 under perioden 2015-2020.


KORT BAKGRUND - Sidas stöd till forskningssamarbete och privatsektorutveckling i Tanzania

Sverige har sedan 1977 bedrivit forskningssamarbetet med Tanzania i olika former med stöd till forskningsprojekt och forskarutbildningar. Under 90-talet utvecklades ett system- och hållbarhetstänk  och stödet blev alltmer inriktat på att stärka den institutionella forskningskapaciteten i samarbete med utvalda lärosäten i Tanzania. Större delen av kapacitetsuppbyggnaden har bestått i att utbilda forskare som kan generera faktabaserad kunskap för en inkluderande samhällsutveckling och finna lösningar till många av landets problem som främst drabbar fattiga och utsatta människor, men också genom stöd till reformer, mer effektiva administrativa system, policyer, strategier, forskningstödjande infrastruktur etc.

Utgångspunkten för forskningssamarbetet var länge att kunskap per automatik främjar därför utveckling och minskar fattigdom. Fokus låg på att utveckla kapacitet och det fanns inget stöd för att ta forskning och goda idéer vidare för användning i samhället, trots att den forskning som fick stöd av Sida var tillämpad med tydlig inriktning att råda bot på flertalet av landets problem. 

Detta förändrades 2006, då Sida, för att underlätta de processer skulle bidra till att den generade kunskapen ställdes till samhällets förfogande, initierade ett program "Innovation System and Cluster Development Programme Tanzania (ISCP-Tz) vilket baserade sig på samverkan mellan akademi, statlig och privat sektor (trippelhelixmodellen) där forskare stod för kunskapsöverföring till den private sektorn. 

Under de första åren var programmet förlagt till University of Dar es Salaam (UDSM) i samarbete med Scandinavian Institute for Cluster Development (SICD) på Blekinge Tekniska Högskola. När ett nytt forskningssamarbete avtalades 2009-2013 flyttades programmet till COSTECH, som är ett statligt forskningsråd och som bedömdes ha bättre förutsättningar att lyfta programmet till en nationell nivå. Avtalsperioeden förlängdes med två år och programmet avslutades när avtalen med Tanzania upphörde 2015.

Totalt har 57 kluster har identifierats varav 45 har fått aktivt stöd. I klustren ingår totalt 6871 företagare varav 57 % kvinnor (COSTECH Final Report 2016). Resultaten av klusterprogrammet har bedömts som goda och det finns manga exempel på att de småföretag som samarbetat i klustren med stöd av forskare har kunnat ta steget från den informella sektorn till att formalisera sina företag, registrera sina produkter och öka sina inkomster.

En undersökning som genomfördes 2016 visar att 90 % av klustren har ökat sin försäljning och sina vinster. 71 % sager att de har ökat antalet anställda (Stadenberg 2016). Kunskapen om fördelarna med klustersamarbete har ökat och bl a har SIDO har tagit fram en Industrial Cluster Development Strategy. 140 facilitatörer har utbildats i hur man ger stöd till företagsklustren. 21 av 133 lokala myndigheter har aktivt stött klustren t. ex har Morogoro Municipal Council, som anammat klusteridén, bidragit med 30 miljoner TZS för att utbilda 35 kluster facilitatörer. I Babati har kommunen bidragit med land till klustren. Även forskare har bidragit till att lösa klustrens problem och ökade produktvärden, t ex. har Morogoro möbelkluster ökat sin inkomst med 20 % mellan 2012-2015 och Morogoro ingejörskluster ökade sin vinst med 17 % under samma period genom export i regionen. 

Exempel på samarbetet mellan forskare och kluster: Institute of Marine Sciences (IMS), experimenterar med att få en lokal art av sötvattensfisk att anpassa sig till saltvatten. Detta görs i syfte att öka produktionen av odlad fisk som ett svar på att havsfiskarna minskar I antal pga. högre vattentemperatur, dynamitfiske och saltvatten som tränger in i grundvattnet och begränsar möjligheterna att odla sötvattenfisk. Forskarna på IMS ger även ett extensivt stöd till lokala fiskare i att utveckla kunskaper i fiskodling 

Magugu riskluster samarbetar med Dakawa Research Centre som tagit fram en rissort som är mer motståndskraftig mot torka.

Mwenge trähantverkskluster har ett samarbete med Department for Fine and Performing Arts på UDSM för att förbättra design och kvalitet på produkterna och finna alternativa träslag för ökad hållbarhet samt med Innovation och Entrepreneurship Centre för att ta öka deras kunskaper om företagande och marknader. 

Frukt-och grönsaksklustret på Zanzibar samarbetar med Karume Institute of Science and Technology som forskar på att ta fram en användbar solcellstork för klustrets produkter. Man prövar nu en prototyp.

Fiskodlingsklustret på Pemba har ett samarbete med IMS som ska genomföra en studie om hur man på ett effektivt sätt kan torka fisk för att öka försäljningen. 

Det övergripande målet för strategin för Sveriges internationella bistånd i Tanzania 2013-2019 är att bidra till förutsättningar för hållbar tillväxt i Tanzania som ger människor som lever I fattigdom bättre möjligheter att försörja sig genom att få arbete och starta och driva produktiva företag. Detta ska åstadkommas genom bland annat ökade möjligheter för kvinnor och unga att starta och driva företag. I strategin lyfts även vikten av att Sverige bidrar till ökad användning av ICT för att främja innovation och entreprenörskap samt stöd till att kommersialisera idéer och innovationer. 

Ambassadens portfölj inom markandsutveckling fokuserar på utvecklandet av jordbruksmarknader och ökad produktivitet inom jordbruket, handel, tillgång till finansiella tjänster, och sysselsättning. I dagsläget finns det ett behov av kompletterande insatser inom stöd till affärsutveckling generellt och tillverkningsindustri samt innovation specifikt. Tillgång till teknologisk utveckling och innovation är även av största vikt för ekonomier utvecklas på lång sikt. 

Tanzanias nya utvecklingsplan FYDP II har ett fokus på industrialisering och ämnar bidra till utveckling av små och medesltora företag inom just tillverkningsindustrin.  Detta stöd till COSTECH är således inte bara komplementärt till ambassadens portfölj inom marknadsutveckling utan är också i linje med Tanzanias nya utvecklingsplan. 

Slutligen bidrar även insatsen till sveriges arbete bortom biståndet, med målsättning att gå från bistånd till  bredare relationer mellan Tanzania och Sverige.    


FORSKNINGSSAMARBETE MED TANZANIA 2015-2020

Inom forskningssamarbetet med Tanznia ingår fyra partnerinstitutioner, varav tre är universitet och det fjärde är ett forskningsråd. Stödet till universiteten består huvudsakligen av stöd till att stärka institutionernas kapacitet att erbjuda kvalitetsutbildningar med syfte att genera forskningsbaserad kunskap. COSTECH har en annan uppgift som rådgivande och koordinerande myndighet för Vetenskap, Tenik och Innovation. I det redan avtalade samarbetet med COSTECH 2015-2020 ges stöd till tre delprogram; 1) En nationell forskningsfond som fokuserar på att stärka COSTECHs kapacitet att med kvalitet utlysa och tilldela forskningsmedel; 2) Forskningsadministration - att effektivt kunna planera, koordinera och följa upp sitt mandat; 3) Forskningskommunikation - stärkt kapacitet att skapa system för att följa upp och sprida information om den forsknings som genererats av Tanzanias forskare. I stödet ingår också uppbyggnad av kapacitet för att skapa fora för dialog och samarbete mellan forskare och andra aktörer i samhället med syfte att stärka relevanta sektorer för tillväxt och social utveckling. 


INNOVATION - förslag på ytterligare samarbete med COSTECH 2017-2020  

Tanzanias innovationssystem består av ett flertal aktörer som inkluderar högre utbildnings- och forskningsinstitutioner, statliga institutioner och den privata sektorn. Det är dock inte ett väl fungerande innovationssystem och bland svagheterna kan man bl. a iaktta bristande koordinering och nätvekande bland de aktörer som ingår i systemet; otillräcklig kapacitet att hantera STI-aktiviteter; bristande kunskap i STI och otillräcklig innovationsfinansiering. Det program som här föreslås för stöd tar dessa brister i beaktande för att stärka Tanzanias innovationssystem.

I samband med beredningen av forskningssamarbetet med Tanzanai 2015-2020 inkom COSTECH med förslag på sex delprogram varav de tre, som berörde innovation, inte beviljades stöd med motiveringen att de borde utvecklas vidare. Med anledning av forskningsstrategins målområde tre "främjande av forskning som genom innovation kan bidra till fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling" uppmuntrade Sida COSTECH att komma in med en förbättrad ansökan om relevant stöd. COSTECH har nu, tillsammans med två andra partners, Small Development Industries Organisation (SIDO) och Södertörns högskola (SH-SICD) inkommit med en ansökan till ambassaden "Fostering Innovation for Socio Economic Development" med syfte att stärka Tanzanias innovationssystem. Det inkomna förslaget består av två delprogram, varav det ena avser att utveckla en modell för hur Tanzania ska stödja småföretagare att utveckla deras innovativa potential och verksamhet för att uppnå målen i Tanzanias utvecklingsplaner och strategier. Det andra delprogrammet avser att bidra till att inrätta en innovationsfond som kan utlysa medel i konkurrens till tanzaniska innovatörer.




DELPROGRAM 1: INNOVATIVA FÖRETAGSKLUSTER

Delprogrammet bygger på tidigare erfarenhet av Sidas stöd till innovativa företagskluster i bade Tanzania och i andra lander där Sida haft liknande program (Mozambique, Uganda, Bolivia). Dessa erfarenheter har varit väldigt positiva och kan uppvisa många goda resultat (Rath et al.2012; Jopke 2015; Landa 2016; Stadenberg 2016). De institutioner som är samarbetspartners i programmet är övertygade om att ett stöd till företagskluster, som bygger på trippelhelix-modellen, är en framkomlig väg för Tanzanias industrialisering och utveckling. 

Även om det finns goda resultat av det tidigare klusterprogrammet så har de till större delen varit anekdotiska och det har saknas tillräcklig evidens för att kunna lobba för modellen på policynivå. Bland de svagheter som observerats kan man iaktta brist på systematisk uppföljning av klustrens utveckling, avsaknad av en väl definierad och instititutionaliserad metod för hur man ska länka samman de olika aktörerna som är avsedda att ingå i en trippelhelix-samverkan. Endast 30% av klustren har haft koppling till forskningsinsitutioner. De facilitatorer som har utbildats till att ge stöd till klustren har gjort detta på oavlönad, frivillig basis vilket har resulterat i att företagarna inte alltid har fått det stöd de behöver. Insatsen har även saknat ett långsiktigt, hållbart perspektiv. Tilläggas bör att inget av detta fanns med i det ursprungliga programmet, utan har identifierats som "lessons learned" som bör tas om hand för att uppnå långsiktig hållbarhet I onnovationssystemet dvs modellen måste kunna replikeras.

Det nya förslaget är att betrakta som en pilot där man utifrån en mer holistisk ansats, baserad på tidigare erfareheter, i slutänden kommer att ha utvecklat en evidensbaserad modell för utveckling av småföretag i Tanzania. Piloten är indelad i fyra faser:

1. Förberedelse och urval (6 månader)
I den här fasen kommer analyser att genomföras gällande befintliga policyer i Tanzania, situationen för företagsklustren i landet, de lokala myndigheternas utvecklingsplaner samt identifiera vilka forsknings- och innovationsmöjligheter som finns. De 10-15 kluster som är tänkta att ingå i piloten kommer att väljas i konkurrens. MoUs kommer att skrivas mellan parterna i varje kluster samt med identifierade forskningsinstitutioner.  

2. Starta och experimentera (12 månader)
En baslinjestudie kommer att genomföras. Denna kommer att utgöra grunden för ett ramverk för uppföljning av klustrens utveckling som sedan kommer att användas i programmet. Klustren kommer att utveckla sina affärsplaner/strategier inklusive potentiella innovationer, produktförbättring, standardkrav, kvalitetskontroll, teknologi, kunskapsbehov och finansieringsplaner etc. I den här fasen identifieras ytteligare behov av kunskap och sammanlänkning mellan företagsklustren och akademinska institutioner/forskargrupper. Klusterutveckling kommer vidare att inkorporeras i de lokala myndigheternas utvecklingsplaner. Facilitatorer och klusterledare kommer att utbildas. Kontinuerlig dokumentation kommer att ske som ska ligga till grund för analys och utvecklandet av riktlinjer för att användas för andra klusterinterventioner när piloten är klar.

3. Konsolidering (18 månader)
Under den här fasen kommer de ingående klusterstödjande parterna (SIDO/COSTECH) att ytterligare stärka sin kapacitet att hantera interventioner och stöd till klustren. De kommer också att initiera dialog med politiker och den finansiella sektorn med syfte att utvidga programmet till att i framtiden kunna utvidga klusterstödet. Likaledes kommer en dialog med den privata sektorn att ske för att se huruvida större företag kan samarbeta med klusterföretagen. Ett tredje dialogområde är utbildning. Företagen förväntas ha identifierat den kunskap och de färdigheter som de är i behov av. En dialog med akademiska institutioner och Vocational Educational and Training Authority (VETA) är därför nödvändig. I det här skedet bör klustren och deras akademiska partners ha tillägnat sig en mer detaljerad kunskap om innovationsprocessen. Parterna förväntas att ha tagit fram projekt för design och prototyputveckling. Parterna kommer att få lära sig om IP och patenträttigheter och de processer som leder dit. De lokala myndigheterna bör kunna påvisa resultat av sina utvecklingsplaner att skapa bättre förutsättningar för klustren och även rapportera på deras utveckling och kapacitetsbehov. En klusterdatabas och hemsida kommer att inrättas.

4. Utvärdera och utöka (6 månader)
En stor del av den här fasen kommer att fokusera på datainsamling och analys inför den slutgiltiga rapporten av klusterstödet. Riktlinjer kommer att revideras och slutgiltigt färdigställas inför en framtida utveckling av programmet. Dialogerna bör konsolideras. Klusteraktiviteterna fortsätter. En konferens kommer att arrangeras för att mer visuellt kommunicera de resultat som parterna tillsammans har uppnått i programmet.


SAMARBETSPARTNERS I INNOVATIVA KLUSTERPROGRAMMET

Ett trippelhelix baserat program är till sin natur komplext. Ofta kan ett sådant samarbete ske på ”naturlig” väg. Den ”naturliga” vägen innebär att parterna själva har kunskap om fördelarna av att samarbeta och själva söker sig till varandra. I det här fallet blir det inducerat d.v.s. det finns två parter på nationell nivå som kommer att ha en stödjande, koordinerande och nätverkande funktion till de partners, småföretagare, lokala myndigheter och kunskapsinstitutioner, som har nytta av att samarbeta med varandra men som saknar kunskap och kännedom om dessa möjligheter och fördelar. Dessa två institutioner är SIDO och COSTECH. Under programmets gång får de kapacitetsstöd av Södertörns högskola-SICD som har kompetens i klusterutveckling. Nedan följer en beskrivning av dessa samarbetspartners.


Tanzania Commission for Science and Technology (COSTECH)

COSTECH är en statlig myndighet som grundades 1986 som en efterföljare till Tanzania National Scientific Research Council (UTAFITI). COSTECH är regeringens främsta rådgivande organ i alla frågor som rör vetenskaplig forskning, tekniköverföring och innovation. COSTECH bidrar till att formulera nationella polycier för vetenskap, teknik och dess tillämpning; man övervakar och samordnar vetenskaplig forskning och teknisk utveckling samt inhämtar och sprider information om desamma. Tidigare var COSTECH underordnad Ministry of Science and Technology. Till viss del överlappade ministeriets och COSTECH varandra. Kanske detta delvis var anledningen till att ministeriet togs bort när den nya regeringen bildades 2015 och dess mandat flyttades till Ministry of Education, Science, Technology and Vocational Training. 

När Sveriges forskningssamarbete med Tanzania inleddes 1977 kanaliserades stödet till det statliga forskningsrådet UTAFITI. Då det visade sig att stödet inte fungerade enligt förväntan riktades stödet i mitten av 80-talet direkt till forskningsprojekt och sedermera till institutionellt forskningsstöd 1994. När regeringen började visa ett större intresse för forskning och beslutade avsätta 1 procent av BNP till forskning genom COSTECH fann Sida att det var strategiskt viktigt att stärka COSTECHs kapacitet att hantera sitt mandat som nationell koordinator för forskning, teknologi och innovation.  


Small Industries Development Organization (SIDO)

SIDO är en statlig myndighet som grundades 1973 med uppgift att stödja utvecklingen av den småskaliga tillverkningsindustrin genom att etablera industriområden över hela Tanzania. SIDO bistår småföretagare med utbildning, lån till inköp av utrustning, garantier för banklån, teknisk assistens och inkubation. I likhet med COSTECH har SIDO tidigare erhållit stöd från Sida. Mellan 1977-1984 fick SIDO stöd av Sida genom ett Systerindustriprogram (SIP). Idén var att ”seniora” systerföretag från Sverige skulle överföra teknisk kunskap och utrustning till juniora systerföretag i Tanzania. Under samarbetsperioden etablerades 25 SIP-industrier i SIDOs industriområden varav ca 65% fortfarande var verksamma 2017 (K. Forss; M. Laiser).

SIDOs mandat har ytterligare stärkts under 2017. En ny femårsplan har antagits där industrialisering står i fokus och vid årsskiftet fick SIDO ett direkt uppdrag av regeringen att etablera ännu fler industriparker i landet till stöd för småföretagare.


Södertörns Högskola/Scandinavian Institute for Competitiveness and Development

Scandinavian Institute for Competitiveness and Development (SICD) är ett öppet nätverk av experter på innovationssystem. De samarbetade med Sida i utformningen av det innovativa klusterprogrammet 2005 som initialt var ett regionalt program i samarbete med ingenjörsfakulteterna på University of Dar es Salaam (UDSM) i Tanzania, Makere University i Uganda och Universidad Eduardo Mondlane (UEM) i Moçambique där SICD även var partner i genomförandet av programmet. För närvarande stödjer SICD innovativa kluster inom ramen för forskningssamarbetet i Bolivia. SICD-nätverket kommer att koordineras från Institutionen för naturvetenskap, teknik och miljöstudier vid Södertörns högskola vilket tar in olika kompetenser efter behov för programmet. 

Övriga partners

Även andra aktörer kommer att involveras i samarbetet såsom Vocational Education and Training Authority (VETA), det svenska Patent- och registreringsverket (PRV), Tanzania Private Sector Foundation (TPSF), Tanzania Chamber of Commerce (TCC) och National Economic Empowerment Council (NEEC).


SIDAS BEDÖMNING AV DELPROGRAM 1. INNOVATIVA KLUSTER

Sida finner att SIDO och COSTCH kompletterar varandra i sina mandat att stödja de aktörer som ingår i trippelhelixsamverkan dvs. forskningsinstitutioner, lokala myndigheter och privata företag. SIDO är ansvarig för att utveckla den industriella kapaciteten i landet och att ge stöd till små- och medelstora företagare. SIDO har 23 regionala kontor och industriparker i 17 av Tanzanias 31 regioner och har därmed ett nära förhållande till både lokala företag och myndigheter. COSTECH är mer centraliserat som det nationella forskningsråd det är, men man har också ett kontor på Zanzibar och ett nätverk av forskningsinstitutioner över hela landet. COSTECHs arbete omfattar i huvudsak forskning- och teknikutveckling, men stöd till innovation och entreprenörskap har av förklarliga skäl under senare år tagit sig in i dess strategi och verksamhet.

Sidas bedömning är att förslaget är väl genomtänkt och att parterna i samarbetet har klargjort sina roller och bidrag till hur programmet ska implementeras. Programmets utformning bygger på tidigare erfarenhet och de svagheter som funnits har tagits om hand. Förslaget ska dock ses som ett pilotprogram och implementeringen bör präglas av analys, reflexion och flexibilitet ”learning by doing”.

Sidas bedömning är att stödet ligger i linje med den tanzaniska regeringens planer på att stärka småföretagare och öka industrialiseringen i landet (se 2.2 Fördjupad relevans). Tanzaniska forskare och akademiker har en viktig uppgift i att överföra kunskap och nya idéer till de statliga, kommunala och privata sektorerna i Tanzania. Att arbeta ministerie- och myndighetsöverskridande har länge ansetts vara nödvändigt. Samabetet mellan SIDO, COSTECH, universitet och andra statliga och lokala myndigheter i det här programmet är unikt och en central faktor som trots sin komplexitet även borgar för framgång och långsiktig hållbarhet.  

Baserat på tidigare erfarenheter är ambassaden väl medveten om vikten av tillgång till finansiella tjänster för företagsutveckling. Tillgång till finans listas även som top 3 av hinder för företagande i Tanzania i flertalet studier och undersökningar. Ambassaden ämnar därför att i ett senare skede facilitera möjliga samarbeten och dialog med Sidas partners I Tanzania som arbetar med tillgång till finansiella tjänster. 

DELPROGRAM 2: NATIONELLA INNOVATIONSFONDEN (NFAST-INNOVATION)

Sedan 1995 har Tanzania en nationell forskningsfond (NFAST). Denna administreras av COSTECH. Sida har sedan 2009 stött COSTECHs kapacitet att administrera fondens utlysningar och tilldelning av forkningsmedel. Detta stöd baserades på att Tanzanias regering visade ett starkare ägarskap av forskningsagendan genom att ta beslut om en nationell forskningspolicy och att avsätta 1 % av BNP varje år till fonden. Det senare har inte inträffat och det är snarare 0,2-0,3 % som i genomsnitt gått till fonden (Kruse et al. 2014). Tanzanias regering har dock en fortsatt ambition att stödja nationell forskning och budgeterade 2016/17 50 MSEK till fonden (men man har hittills endast betalat ut 12 MSEK).

I Tanzania har det tidigare funnits stöd till innovation genom innovationsfonder, både via Sverige regionalt riktat till entreprenörer inom jordbruks- och energisektorerna, via Storbritannien genom deras Human Development Innovation Fund (HDIF) som utlyser medel med fokus på vatten, sanitet, hälsa och hygien och Finland som har haft en mindre fond för innovationer inom IT. Sidas hållning har varit att stöd till innovation bör ske genom uppbyggnad av en nationell innovationsfond med utgångspunkt från principen om hållbarhet. En dialog mellan Sverige, Finland och Storbrittanien, som ingår i samma givargrupp (DPG – Innovation and Technology), har resulterat i att även Finland och Storbrittanien nu också intresserar sig för att stödja uppbyggandet av en nationell innovationsfond. 

I den fortsatta dialogen mellan Sverige, Finland och Storbritannien kom man sedermera överens om att gemensamt genomföra en utvärdering av utlyningssystemet in den befintliga forskningsfonden (NFAST-Research). Idén var att man skulle använda samma system till utlysningar i innovationsfonden (NFAST-Innovation) för att underlätta administrationen av utlysningarna och att olika finansiärer skulle kunna ge bidrag till samma fond men med olika fönster. 

COSTECH har nu stöd från Sveriges Vetenskapsråd och KPMG i Tanzania för att förbättra och effektivisera utlysningsprocessen för forskningsfonden (NFAST-R). Samtidigt drar man upp riktlinjerna för utlysningar i innovationsfonden (NFAST-I). 
Samarbetspartners

COSTECH och Södertörns Högskola är partners i detta delprogram. Förslaget till innovationsfonden består av tre komponenter varav den första och största utgörs av innovationsmedel, den andra av innovationskommunikation och den tredje av intern kapacitetsutveckling för att hantera utlysning av medel till innovationer. 

a. Medel till innovationsfonden för utlysning i öppen konkurrens. COSTECH avser att ha fyra fönster för utlysning som riktar sig till olika kategorier av innovatörer. Den ena riktar sig till forskare, den andra till entreprenörer, den tredje till både forskare och entreprenörer i gemensamt projekt och det fjärde till de innovativa fötetagsklustren.

b. Innovationskommunikation eller plattform för innovatörer och företagare där innovatörerna bereds möjlighet att visa upp sina innovationer, prototyper och annat. Det är tänkt att man ska dela ut ett pris till den bästa innovatören samt hålla workshops för olika ”innovationsgrupper” för att de ska lära sig att mer om innovation.

c. Kapacitet att administrera innovationsfondens utlysningar och tilldelning av medel. Både Finland och Sverige avser att anslå medel till kapacitetsutveckling samt medel för utlysningar riktade till innovatörer. Storbritannien avser tills vidare att enbart bistå med medel till kapacitetsuppbyggnad. När de grundläggande processerna är klara är fonden redo att användas. Sötertörns högskola/SICD kommer att vara partners för att utveckla vissa av processerna i innovationsfonden samt bidra kapacitetsuppbyggnaden i detta program.


SIDAS BEDÖMNING AV FÖRSLAG TILL EN NATIONELL FORSKNINGSFOND

Sidas bedömning är att, givet COSTECHs mandat att hantera landets utlysningar för forskning, är institutionen även att betrakta som lämplig partner till Sida för att utlysa medel för innovation riktat till både forskare och entreprenörer. Sida finner det viktigt att kunskap  förs ut  och tillämpas i samhället så att Tanzania kapacitet att lösa fattigdomsrelaterade problem ökar. Etablerandet av en innovationsfond uppmuntrar nytt tänkande bland forskare och entreprenörer och kan ge stöd till dessa att ta idéerna vidare till en marknad. 

COSTECH kommer tekniskt sett att använda samma system för både forsknings-och innovationsutlysningar. COSTECHs förslag till en innovationsfond är dock delvis oklar och speglar inte i tillräcklig utsräckning den process som pågår med att åtgärda svagheter och förbättra COSTECHs system för utlysningar. Till viss del föregriper man processen med att ta fram guidelines för innovationsutysningar genom att vagt beskriva hur utlysningar ska ske. Det saknas även ett tydligt ägarskap för delprogrammet. Således bör villkor skrivas in i avtalet innan Sidas medel kan användas för implementringen av programmet. En skrivning om detta finns redan i befintligt avtal mellan Sida och COSTECH gällande utlysning av forskningsmedel, men ytterligare villkor är nödvändiga för innovationsfinansiering innan medel kan användas och utlysas. Villkoren avser: 

1. Att en koordinator för innovationsfonden tillsätts.
2. Att en koordinator för delprogrammet tillsätts.
3. Att ett nytt programdokument skrivs och skickas in till Sida.
4. Att Sida godkänt det nya programdokumentet.
5. Att varje givares (Sverige, Finland, UK) bidrag till innovationsfonden beskrivs så att inte överappning sker.
6. Att riktlinjer för utlysningsprocessen är framtagna.
7. Att Sida har tagit del av och godkänner riktlinjer och processer för utlysning. This is a complementary decision to the decision taken by the Head of Africa Department July 1, 2015 on "Research Cooperation with COSTECH 2015-2020". During the appraisal process at the time the external peer reviewers found that the project proposals requesting support to strengthen Tanzania's innovation system was not developed enough to be able to receive support from Sida. Since the use of research-based knowledge in society is an important part of the Swedish research strategy to fight poverty and improve conditions for those who are most vulnerable, COSTECH was offered an opportunity to submit an improved application in order to strengthen Tanzania's capacity to bring new ideas forward and provide the opportunity for innovative ideas to be developed and applied.

COSTECH has now submitted an application "Fostering Innovation for Socio-Economic Development" in collaboration with two institutions, the Small Industries Development Organization (SIDO) and Södertörn University/SICD. The proposal consists of two smaller programs, one of which aims to strengthen the cooperation between academia, local authorities and small businesses for an inclusive socio-economic development in Tanzania. The second sub-program plans to establish a national innovation fund with the calls directed to researchers and entrepreneurs.

The aid provided is essentially a capacity support to COSTECH and SIDO in order for them to, more efficiently and with good results, be able to carry out their mandate to coordinate and support research and private sector development in Tanzania.

The proposal is in line with the objectives of Swedish support to both research cooperation and private sector development in Tanzania and the synergies that have been observed between these two areas. Sida intends to draw on resources from both areas for this support.

The specified timeframe ear implementation of the new proposal with the two sub-programs within the framework of the current period of cooperation between Sida and COSTECH 2015-2020. This is therefore a proposal for a supplementary decision. To increase Tanzania's production and use of scientific knowledge for inclusive economic growth and social development.