Inequality and insurgency in India: a disaggregated analysis of the link between gender inequality and armed conflict Väpnat våld och jämställdhet i Indien - en disaggregerad analys av länken mellan brist på jämställdhet och väpnad konflikt As recent media debates have displayed, India is a country wrestling with gender inequality. India has also seen multiple armed conflicts affecting many of its states and union territories. So, does gender inequality increase the risk of armed conflict? And would more gender equality instead provide greater opportunities for a non-violent approach? The purpose of this project is to address these questions through statistical analysis of new micro-level data and qualitative fieldwork in India. Prior research has found robust support for a relationship between gender inequality and violent conflict on the country-level. Such research has also indicated that better gender equality instead can serve to improve a society?s capacity to resist violence. However, many propositions for why inequality would be related to the risk of violent conflict rely on notions about norms, grievances and capacity which operate at a local level and may not be fully captured by country-level data. In fact, both violent conflict and inequality vary significantly within countries, not least in a country as large and diverse as India. By combining a statistical analysis of all 640 districts with fieldwork in two regions that differ substantially in terms of equality and women?s status (Meghalaya and Uttar Pradesh), this project contributes by improving our understanding of the mechanisms behind inequality and violent conflict, which is also of utmost practical concern. Spelar jämställdhet någon roll för om en konflikt blir våldsam? Och har mer jämställda samhällen en större chans att hantera konflikter utan blodutgjutelse? Forskningen visar på att länder som har inte har jämställdhet oftare är inblandade både i mellanstatliga konflikter och i inbördeskrig. Dessutom är krig mer våldsamma i länder där kvinnor har låg status. Att få en bättre förståelse av varför jämställdhet och konflikt verkar hänga samman är inte bara akademiskt viktigt; det är också värdefullt för samhället i stort. I Indien har de senaste årens utveckling satt våld mot kvinnor och frågor om jämställdhet högt på den politiska dagordningen. Men frågan är även mycket aktuell utanför Indien. Den välkända FN-resolutionen 1325 om kvinnor, fred och säkerhet understryker vikten av att bättre förstå hur jämställdhet påverkar både konflikt och fred. Men varför skulle jämställdhet påverka risken för våldsam konflikt? Det finns flera olika förklaringar. Vissa forskare menar att negativa mansroller, så kallad hypermaskulinitet, leder till en ökad risk för att ?lösa? konflikter genom att ta till våld. Detta för att hypermaskulinitet förordar styrka och tuffhet som de enda sättet att hantera en konflikt. Medling och förståelse ses som svagheter. Det gör det möjligt att både lätt rekrytera män till stridande grupper och normativt sanktionera ett våldsbeteende. Andra forskare föreslår att det snarare är så att ett jämställt samhälle med högt kvinnligt deltagande minskar risken för våldsam konflikt. Det är för att satsningar på att förbättra kvinnors situation betyder att hela samhället får en högre kapacitet och därmed fler nätverk som kan användas för att lösa konflikter utan våld. Kvinnor kan också ha mindre att vinna på en konflikt och därför vara motiverade att motverka mobilisering och våldsanvändning. Ett problem för att besvara forskningsfrågan är dock att vi hittills undersökt den på en för hög nivå, dvs. landnivå. Det är problematiskt eftersom konflikter varierar mycket inom ett land. Ett viktigt exempel är Indien, ett land med en befolkning större än USA:s och Europas tillsammans, som har ett flertal konflikter men där mycket få av dem påverkar mer än några enstaka distrikt. På samma sätt är det med jämställdhet. T.ex. så finns det stora skillnader i kvinnors läskunnighet, politiska deltagande och representation bland Indiens 640 distrikt. För att bättre förstå länken mellan jämställdhet och konflikt behöver vi därför gräva djupare än att bara jämföra mellan länder. Indien är ett mycket bra land att studera närmare. Analysen underlättas av att informationen om landet också är mycket bra. Den indiska staten samlar hela tiden in en imponerande mängd material för varje distrikt vilket också gör att man lätt kan undersöka skillnader och utveckling. Projektet bidrar till att öka förståelsen om kopplingen mellan jämställdhet och våldsamma konflikter på två sätt. För det första sammanställer och analyserar projektet helt nyproducerad information om jämställdhet och konflikt i Indiens alla distrikt. Konfliktdataprogrammet vid Uppsala Universitet, som är världsledande när det gäller att samla in och kategorisera data om väpnade konflikter, har precis sammanställt information om alla konflikter på distriktsnivå i Indien. Projektet kan därför bidra på ett unikt sätt till forskningen genom denna detaljerade information. Den statistiska analysen kombineras sedan med fältarbete för att undersöka dynamiken djupare. Projektet intervjuar kvinnoorganisationer och aktörer på plats. T.ex. i staterna Meghalaya and Uttar Pradesh finns det distrikt som antigen valt att lösa sina konflikter med våld eller mer fredligt. De har också en mycket stor variation i kvinnors situation. För det andra görs ett teoretiskt bidrag genom att strukturera upp olika förklaringar och testa hur starka de är. På det sättet kan vi mer tydligt förstå varför jämställdhet och konflikt hänger samman.