High-resolution paleolimnological records from Lake Jazmurian: Climate-culture evolution at Jiroft in southeast Iran during the Holocene Högupplösta paleolimnologiska arkiv från Jazmuriansjön: Klimatkulturutvecklingen kring Jiroft i sydöstra Iran under holocen The ancient city of Jiroft on the Iranian plateau has emerged as an important archeological site. The decline of Jiroft is unknown, but this could be related to regional climate change during the Holocene (ca. 6300 BP), which impacted precipitation, landscape evolution, and vegetation. This link is tenuous since high-resolution paleoclimate records from Iran and the middle-east are very scarce. Moreover, the existing studies have low temporal resolution or large uncertainties in age. In this study, we will investigate the Holocene climate variability, feedback mechanisms, and its impacts on early human societies that developed in the region. The study will focus on Lake Jazmourian, a large freshwater body near Jiroft. Our goals are to: 1) reconstruct a high-resolution Holocene paleoclimate record based on 14C age and various geochemical and geophysical proxies, 2) determine vegetation changes based on diagnostic biomarkers and pollen, and 3) correlate the data with other proxy records from the region. We will establish a two-way knowledge exchange, and the new research initiatives and strategic collaboration will provide fresh insights, benefit exchange of students and scientists, and improve existing research facilities in Iran. Moreover, our efforts will contribute in filling knowledge gaps and generate a detailed paleoclimate record tracing past changes. These data will provide a baseline for future actions related to regional climate change and its long-term impacts. Den antika staden Jiroft på den iranska platån har vuxit fram som en viktig arkeologisk plats med jiroftkulturen som en av de tidigaste identifierbara kulturerna i södra Asien. Staden utvecklades något innan eller ungefär samtidigt som städerna i Mesopotamien, men kulturen försvann omkring 3: e eller 4: e årtusendet f.Kr. Orsaken till jiroftkulturens upplösning är okänd, men kan vara relaterad till regionala klimatförändringar under holocen (c:a 6300 BP), som kan ha påverkat nederbörd, landskapsutveckling och vegetation. Men detta samband är svagt eftersom högupplösta paleoklimatiska från Iran och Mellanöstern är mycket sällsynta. Hårda väderförhållanden och dålig tillgänglighet till dessa platser försvårar fältarbete, och borrning genom tjock lera och sand är förenat med stora problem. Dessutom har samarbetet med väst varit begränsat under de senaste decennierna. De få markbundna studier som finns inom regionen har låg tidsupplösning eller stora osäkerheter i åldersbestämningen. Dessa förhållanden har gjort det svårt att få fram trovärdiga bedömningar av paleoklimatet. Undersökningar med hög tidsupplösning kan ge svar på hur variationer i klimat och hydrologi har påverkat akvatiska och terrestra ekosystem och hur känsliga ekosystemen är i olika klimatscenarier och hur detta kan ha påverkat människorna i regionen. Den aktuella studien kommer att fokusera på Jazmouriansjön nära Jiroft. Detta välintegrerade tvärvetenskapliga projekts mål är att 1) rekonstruera paleoklimatet via en högupplöst tidsserie baserad åldersbestämning av lagerserier med kol-14-metoden och ett antal geokemiska variabler, 2) bestämma vegetationsförändringar med hjälp av specifika biomarkörer och pollen, 3) korrelera data med andra paleoklimatiska studier från regionen. Till exempel kommer vi att jämföra med dokumentation från andra persiska sjöar, torv, marina sediment i Indiska oceanen och avlagringar i grottor från Etopien och Oman. Dessa analyser och jämförelser kan ge svar på hur de olika ekosystemen, sjöarna, våtmarkerna och den terrestra vegetationen påverkades av förändringar i temperatur och nederbörd, om förändringarna skedde samtidigt i Iran och andra delar av regionen, och om förändringarna var gradvisa eller abrupta. Resultaten kommer att ge en bit i pusslet om varför jiroftkulturen försvann, och ligga till grund för framtida åtgärder mot klimatförändringar och för miljöförbättringar och hjälpa till att utveckla planer för bevarande och hållbar utveckling. De vetenskapliga data som genereras i projektet kommer att användas för publikationer på hög nivå och presenteras på konferenser. Dessutom kommer synergiutvecklingen av innovativa strategier/metoder ger nya insikter för att bygga en regional klimatscenarier modell och förbättra förutsägbarheten för nederbörd och temperaturförändringar. Projektet kommer att pågå i tre år och kommer att ske i nära samarbete mellan forskare från Sverige och Iran, och kommer också att ske i samarbete med forskare i Storbritannien, USA, Tyskland, och Frankrike. Dessutom kommer dessa nya forskningsinitiativ och riktlinjer förbättra forskningscentra och gynna utbytet av studenter och forskare och överföringen av teknologi.