Political legacies of electoral violence: understanding challenges for democratic transition Valrelaterat våld och dess konsekvenser för demokratisering The global rise in the number of regimes holding multiparty elections over the past decades has been accompanied by growing concerns over electoral contests marred by violence. Whereas electoral violence is incompatible with the notion of free and fair elections, the political consequences of such violence remain little understood. Addressing this important gap, this project develops a novel theoretical framework to explain diverging effects of electoral violence on regime trajectories worldwide, focusing on the role of opposition parties in monitoring transgression against democratic norms. It explores this framework at three levels of analysis. First, at a national level, quantitative analysis will provide insights on the general relationship between electoral violence and democratic outcomes, and on the role of opposition party strength in mediating this relationship. Second, a sub-national, qualitative comparison of Lagos and Zanzibar provides insights into the mechanisms through which opposition actors shape political trajectories in the wake of electoral violence. Third, individual survey data of voting behavior and attitudes is used to enhance our understanding of how the micro-level foundation of democratic governance is influenced by exposure to electoral violence. Better knowledge of the conditions under which electoral violence threatens to derail democratic progress is vital to formulate more effective policies for democracy promotion and violence prevention. Under de senaste trettio åren har antalet länder som väljer sina högsta politiska ledare genom val fördubblas. Införandet av flerpartival representerar en viktig del i övergången från auktoritärt till demokratisk styresätt. I många länder har dock valperioder varit förenade med utbredd våldsanvändning, till exempel riktat mot politiska kandidater och väljare. Valrelaterat våld är inte förenligt med idealet om fria och rättvisa val, samtidigt vet vi lite om hur sådant våld påverkar möjligheten för demokrati på längre sikt. Detta forskningsprojekt studerar därför de politiska konsekvenserna av valrelaterat våld och vill förstå varför våldet i vissa fall verkar vara förödande för demokratiseringsprocesser och i andra fall inte. Vårt teoretiska argument tar fasta på den viktiga roll som oppositionen och dess väljare kan spela i att bevaka och mobilisera mot försök att underminerande de demokratiska principerna i länder där våld eller hot om våld förekommer.     Projektet studerar de politiska effekterna av valrelaterat våld på tre analysnivåer, som på olika sätt svarar till grundpelare för framväxt av hållbart demokrati. På den nationella nivån kommer vi använda statistisk analys för att identifiera generella samband mellan förekomsten av valrelaterat våld och förändringar mot mer eller mindre demokratiska institutioner. Vi kommer särskilt undersöka hur oppositionspartierna särdrag - deras storlek, varaktighet och organisering - påverkar sannolikheten för att valrelaterat våld har negativa demokratiska konsekvenser. På den sub-nationella nivån kommer fältarbete lägga grunden för en kvalitativ, jämförande studie av Lagos i Nigeria och Zanzibar i Tanzania. I båda fallen har flerpartivalen varit omstridda och präglade av våld, men med olika roll för oppositionen i valvåldets skugga. I Lagos associeras den med etableringen av privata milisgrupper för att underminera politisk konkurrens, på Zanzibar tar oppositionen plats i formella institutioner efter avtal om maktdelning. Hur kan oppositionens särdrag förklara dessa olika utfall? På individ-nivån kommer vi samla in survey data för att studera hur hot och utsatthet för valrelaterat våld påverkar de attityder och beteenden som lägger grunden för ett hållbart demokratiskt styresätt, såsom valdeltagande och politisk förtroende. Vi är särskilt intresserade av hur väljare reagerar olika på hot och upplevelser av våld beroende på deras känsla av parti-politisk tillhörighet och grad av mobilisering.      Sammantaget så kommer projektet att göra viktiga teoretiska och empiriska bidrag till vår kunskap om de politiska effekterna av våld och förutsättningarna för demokratisering, med särskilt fokus på aktörer och deras val. Denna kunskap är central för att ta fram mer effektiva åtgärder för att uppnå mer fredliga samhällen med ansvarsskyldiga och inkluderande institutioner - ett av FNs 17 globala mål för hållbar utveckling i låg- och medelinkomstländer.