UN-Habitat 2020-2025 UN-Habitat 2020-2025 This is a cooperation with the United Nations Human Settlement Programme. UN-Habitat was established in 1978 as an outcome of the First UN Conference on Human Settlements and Sustainable Urban Development (Habitat I) in 1976. It is mandated by the United Nations General Assembly to promote socially-, environmentally- and economically- sustainable towns and cities with the goal of providing adequate shelter for all. It is a member of the United Nations Sustainable
Development Group (UNSDG), a consortium of 36 UN funds, programs, specialized
agencies, departments and offices that play a role in development.

The normative-operational mandate of UN-Habitat derives from the Habitat Agenda,
adopted by the United Nations Conference on Human Settlements (Habitat II) in 1996
and renewed in 2016 (Habitat III). The twin goals of the Habitat Agenda are adequate
shelter for all and the development of sustainable human settlements in an urbanizing
world. UN-Habitat's mission is to advance sustainable urbanization as a driver of
development and peace to improve living conditions for all.

The agency is headquartered in Nairobi, Kenya, with four main regional offices covering
Africa, the Arab States, Asia and the Pacific, and Latin America and the Caribbean. UN-Habitat also has liaison and information offices in New York, Brussels, Beijing, Moscow
and Geneva and project offices in 76 countries across the world. As part of its comparative advantage, UN-Habitat is able to directly engage and sign agreements with
sub-national entities (cities, local and regional governments), not just national
governments which is the usual case for UN entities.

Through this Program Cooperation Agreement (PCA), Sida will continue to focus its support on UN-Habitat's core programmatic mandate by aligning to the agency's 4-year Strategic Plan 2020-2025 and ongoing institutional reform initiatives. This PCA has a total budget of SEK 277 million, and is proposed to be organised into 3 components where funds will be soft-earmarked as follows:

Component 1: Soft-earmarked funding to selected domains of change/subprogrammes
and result areas of the Strategic Plan 2020-2025, and the implementation of UN-Habitat's organisational reform.

These domains of change are:
1. Reduced spatial inequality and poverty in communities across the urban-rural continuum.
2. Enhanced shared prosperity for cities and regions.
3. Strengthened climate action and improved urban environment.
4. Effective urban crisis prevention and response.

Component 2: Funding to the area of land ownership and tenure rights in least-developed
countries, including post-conflict. This allocation to be managed through the Global Land Tool Network (GLTN), a program of UN-Habitat. 

Component 3: Funding to UN-Habitat's COVID-response and rehabilitation strategy during June 2020 to May 2021. UN-Habitat (United Nations Human Settlements Programme) är FN:s organ för boende, bebyggelse och hållbar stadsutveckling vars arbete syftar till att främja ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbara bostäder, samhällen och städer. UN-Habitats vision är "En bättre livskvalitet för alla i en urbaniserad värld". Dess uppdrag (mission statement) är "att främja transformativa förändringar i städer och samhällen genom kunskap, policyrådgivning, teknisk hjälp och samarbete för att inte lämna någon och ingen plats utanför". 

Det normativa-operativa mandatet för UN-Habitat härrör från Habitat-agendan, som antogs under FN:s konferens om bostäder och hållbara samhällen (Habitat II) 1996 och förnyades 2016 (Habitat III). I samband med Habitat III antogs ett flertal beslut som ledde till ett förstärkt mandat och specialist roll för UN-Habitat inom FN-systemet. I samma konferens antog medlemsländerna slutdokumentet New Urban Agenda (NUA), som fokuserar på hållbar stadsutveckling inom ramen för Agenda 2030, främst delmålet SDG 11 (Hållbara städer och samhällen). UN-Habitat är ansvarig för stadsfrågor inom FN-systemet, är förvaltare för SDG-11 och fokalt organ för genomförandet av NUA som syftar till att hållbar stadsutveckling ska bidra till att möta de utmaningar världen står inför som klimatförändringar, fattigdom, miljöförstöring, växande slumområden, flyktingströmmar, utanförskap och diskriminering i olika former. 

UN-Habitat arbetar på global, regional, nationell och stadsnivå. UN-Habitat har sitt huvudkontor i Nairobi, Kenya, och totalt fyra regionala kontor som täcker Afrika, Arabstaterna, Asien och Latinamerika. UN-Habitat har också representantskontor i New York, Bryssel, Peking, Moskva och Genève samt projektkontor i 76 länder runt om i världen. UN-Habitat är ett av få FN-organ som kan underteckna avtal med lokala och regionala myndigheter. UN-Habitat arbetar också i partnerskap med andra FN- och multilaterala organisationer som exempelvis UNDP (United Nations Development Programme), UNEP (United Nations Environment Program), UN WOMEN, UNODC (United Nations Office on Drugs and Crime), FN:s flyktingorgan UNHCR samt Världsbanken.

Den strategiska planen 2020-2023 och den tillhörande förändringsteorin samt resultatramverket är de viktigaste referenserna för detta Programme Cooperation Agreement (PCA), liksom grunden för att rikta fördelningen av Sidas medel till följande resultatområden:

"Sub-programme 1: Reduced spatial inequality and poverty in communities across the urban - rural continuum
• Increased and equal access to basic services, sustainable mobility and public space;
• Increased and secure access to land, and adequate and affordable housing;
• Effective settlements growth and regeneration.

Sub-programme 2: Enhanced shared prosperity of cities and regions
• Improved spatial connectivity and productivity of cities and regions;
• Increased and equitably distributed locally generated revenues.

Sub-programme 3: Strengthened climate action and improved urban environment
• Reduced greenhouse emissions and improved air quality;
• Improved resource efficiency and protection of ecological assets;
• Effective adaptation of communities and infrastructure to climate change.

Sub-programme 4: Effective urban crisis prevention and response
• Enhanced social cohesion and inclusive planning for conflict prevention and recovery;
• Enhanced resilience of the built environment and infrastructure."
 
Följande komponenter:

Komponent 1: Mjukt öronmärkt finansiering till de ovannämnda resultatområdena i den strategiska planen, och för genomförandet av UN-Habitats organisationsreform. 

Komponent 2: Finansiering till markfrågor (land ownership and tenure rights) i utvecklingsländer, inklusive post-konflikt, koordinerad av UN-Habitats Global Land Tool Network (GLTN)-program.

Komponent 3: Finansiering av stöd till UN-Habitats COVID-19 respons och rehabiliteringsstrategi under 2020. UN-Habitat är FN:s organ för boende, bebyggelse och hållbar stadsutveckling och ska på uppdrag från FN:s Generalförsamling främja socialt, ekonomisk och miljömässigt hållbara städer med målet att tillhandahålla adekvat boende för alla. UN-Habitats vision är "En bättre livskvalitet för alla i en urbaniserad värld. UN-Habitat har ett normativt mandat men är också en organisation med operativ verksamhet som genomför program och projekt. UN-Habitat är exempelvis ansvarig för stadsfrågorna inom FN-systemet och arbetar för att göra städer och bosättningar inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara, bland annat som förvaltare av det globala målet om hållbara städer och samhällen (SDG11) samt som fokalt organ för genomförandet av New Urban Agenda (NUA). 

Det övergripande syftet med insatsen är att stödja genomförandet av UN-Habitats strategiska plan (SP) 2020-2023. SP ger en detaljerad analys av hur hållbar urbanisering kopplar till och bidrar till att uppnå en övergripande hållbar utveckling. SP tydliggör också UN-Habitats åtagande och strategi för hur organisationen, med hjälp av sitt normativa/operativa mandat och sin roll inom FN-systemet, ska bidra till Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling, Parisavtalet, Sendai-ramverket och andra globala utvecklingsagendor såsom genomförandet av "New Urban Agenda" (NUA). SP tar särskilt upp löftet i Agenda 2030 "att inte lämna någon utanför".

Det övergripande målet för UN-Habitats strategiska plan 2020-2023 är att främja hållbar urbanisering som en drivkraft för utveckling och fred för att förbättra levnadsvillkoren för alla (Sustainable urbanisation is advanced as a driver of development and peace, to improve living conditions for all in line with the SDGs.). För att uppnå huvudmålet har UN-Habitat formulerat fyra sammanlänkade resultatområden (Domains of Change);

1. Minskad ojämlikhet och fattigdom i samhällen och städer. (Reduced spatial inequality and poverty in communities across the urban-rural continuum)

- Ökad och lika tillgång till grundläggande tjänster, hållbar mobilitet och till offentliga platser. 

- Ökad och säker tillgång till mark samt säkra och ekonomiskt överkomliga bostäder. 

- Effektiv bosättningstillväxt och förnyelse.

2. Ökad fördelning av välstånd i städer och regioner.(Enhanced shared prosperity of cities and regions)

- Förbättrade förbindelser och produktivitet i städer och regioner.

- Ökade och rättvist fördelade lokalt genererade intäkter. 

- Utökad användning av ny teknik och innovationer för stadsutveckling.

3. Stärkt hantering av klimatförändringar och förbättrad stadsmiljö. (Strengthened climate action and improved urban environment)

- Minskade utsläpp av växthusgaser och förbättrad luftkvalitet.

- Förbättrad resurseffektivitet och skydd av ekologiska tillgångar.

- Effektiv anpassning av samhällen och infrastruktur till klimatförändringar.

4. Effektivt förebyggande och hantering av kriser och katastrofer i urbana områden. (Effective urban crisis prevention and response)

- Ökad social sammanhållning och inkluderande planering för konfliktförebyggande och återuppbyggnad.

- Förbättrad levnadsstandard och inkludering av migranter, flyktingar, internflyktingar och återvändande genom effektiv krishantering och återuppbyggnad. 

- Ökad resiliens av bebyggd miljö och infrastruktur.

Under UN-Habitatstödet ingår också en komponent med specifikt stöd till Global Land Tool Network (GLTN). Komponenten finansieras och handläggs av enheten för global ekonomisk hållbar utveckling (GLOBEC). En kort analys av GLTN-komponenten kommer att ingå under denna sammanfattande resultatuppdatering, som görs av ansvarig handläggare från GLOBEC. 

GLTN rapporterar resultat under fyra övergripande målområden: 

1. En accelerad marksektorsreform i organisationer, regioner och länder ("Reform of the land sector accelerated across organizations regions and countries")

- Stärkta internationella och nationella markpolicyer, program och praxis

-Stärkt internationell och nationell koordinering av marksektorn 

- Ökad kunskap hos internationella och nationella markaktörer om viktiga markrättighetsfrågor och möjlig lösningar, och deras koppling till bredare utvecklingsresultat 

2. Inkluderande, jämställda och ändamålsenliga markrättighetsmetoder och tillvägagångssätt som institutionaliserats av internationella och nationella markaktörer för att stärka och ytterliga skydda markrättigheter ("Inclusive, gender responsive and fit-for-purpuse land tools and approaches instituzionalised by international and national land actors to scale up tenure security interventions")

- Prioriterade markrättighetsmetoder för kvinnor, unga och sårbara grupper utvecklas och implementeras 

- Ökad kapacitet hos internationella och nationella markaktörer för att främja och implementera ändmålsenliga markrättighetsmetoder

3. Förbättrad uppföljning av åtaganden kopplade till markrättigheter för ändamålsenlig planering och politiska beslut("Improved monitoring of land-related commitments for planning and policy decisions") 

- Förbättrade metoder för uppföljning av markrättigheter på nationell nivå

- Förbättrad kapacitet för att samla in och analysera data för relevanta nationella och internationella landorgansationer

- Etablering av en globala mekanism för säkrade markrättigheter

4. Kapacitet, kunskap och resurser om marksäkerhet delas och utvecklas mellan internationella och nationella aktörer Capacities, knowledge and resources on land tenure security shared and developed among international and national actors ("Capacities, knowledge and resources on land tenure security shared and developed among international and national actors")

- Etablering av effektiva samarbetsmekanismer för program utveckling och implementering

- Etabelerade och förbättrade kunskapsplattformar

-Stärkt partnerkapacitet för att sprida kunskap och medvetenhet om GLTNs arbete till andra internationella och nationella partners.

2021: The overall aim of the intervention is to support the implementation of UN-Habitat's Strategic Plan for 2020-2023, which was approved and adopted by Member States in May 2019 during the first session of the UN-Habitat Assembly, the organization's main decision-making body. This document provides a detailed analysis of how sustainable urbanization links directly to, and helps achieve, overall sustainable development. It is also a commitment and strategy for how the agency, using its normative/operational mandate and focal point role, will contribute to Agenda 2030 and SDGs, the Paris Agreement, the Sendai framework and other global development agendas, and will accelerated progress in the implementation of the New Urban Agenda (NUA). It particularly addresses the pledge in the 2030 Agenda "to leave no one behind".
The overall vision is "A better quality of life for all in an urbanizing world".
The mission is that "UN-Habitat promotes transformative change in cities and human settlements through knowledge, policy advice, technical assistance and collaborative action to leave no one and no place behind."
The overall strategic objective is "Sustainable urbanization is advanced as a driver of development and peace , to improve living conditions for all."
A host of persistent and new development problems have been identified by this intervention, including extreme poverty, socioeconomic inequality, slums, social exclusion and marginalization, gender-based discrimination, humanitarian crises, conflict, air pollution, climate change and high unemployment, all of which are increasingly concentrated in urban areas. At the end of the intervention, UN-Habitat intends to realise the following changes:
1. Reduced spatial inequality and poverty in communities across the urban-rural continuum (Domain of Change 1) through
- Increased and equal access to basic services, sustainable mobility, and public space; 
- Increased and secure access to land, and adequate and affordable housing; and
- Effective settlements growth and regeneration.
2. Enhanced shared prosperity for cities and regions (Domain of Change 2) through
- Improved spatial connectivity and productivity of cities and regions;
- Increased and equitably distributed locally generated revenues; and
- Expanded deployment of frontier technologies and innovations for urban development.
3. Strengthened climate action and improved urban environment (Domain of Change 3) through
- Reduced greenhouse emissions and improved air quality;
- Improved resource efficiency and protection of ecological assets; and
- Effective adaptation of communities and infrastructure to climate change.
4. Effective urban crisis prevention and response (Domain of Change 4) through
- Enhanced social cohesion and inclusive planning for conflict prevention and recovery;
- Improved living standards and inclusion of migrants, refugees, internally displaced persons and returnees through effective crisis response and recovery; and
- Enhanced resilience of the built environment and infrastructure.
The cross-cutting thematic areas are: Resilience and Safety. The social inclusion issues are: Human rights; Gender; Children, youth, and older persons; and Disability.
An additional organisational outcome is UN-Habitat as a global Centre of Excellence and Innovation for urbanisation issues. UN-Habitat aspires to increase its presence as a global actor in "setting the global discourse and agenda on sustainable urban development, driving political discussion, generating specialised and cutting-edge knowledge, shaping technical norms, principles and standards, and acting as a multiplier in the exchange of knowledge, experience and best practice in getting cities and other human settlements right".
Working through the urban spectrum assumes that UN-Habitat will engage with, affect and impact on a very broad range of actors. UN-Habitat has what is known as Habitat Agenda Partners (HAPs) which groups stakeholders around 15 different partner constituency groups and facilitate engagement at policy, strategy, program and project levels. In a sense, all will benefit from the successful implementation of the strategic plan. However, the main stakeholders whose situation will improve for the better if the program outcomes are achieved, and who will benefit from access to norms, tools and increased capacity development are primarily: national governments, local and sub-national authorities, civil society organisations, grassroot organisations (including organised groups of the urban poor), and urban communities, particularly their women, children and youth.
In addition to the support to the Strategic Plan, the Sida PCA will have two more specific components:
Support to land rights and secure tenure issues, implemented through the Global Land Tool Network program
GLTN was formed by UN-Habitat and a network of partners in 2006, with seed and development funding from Sweden and Norway. The objective is to overcome the challenges and obstacles in delivering land tenure security at scale and to fill critical gaps in land governance and administration approaches, tools and systems. Today, GLTN is a UN-Habitat program that provides a dynamic multi-stakeholder alliance of more than 85 land institutions and actors committed to increasing access to land and tenure security for all, with a focus on the poor and women. GLTN uses an inclusive approach to the development of land tools, builds knowledge on land tenure and broader development outcomes, and develops the capacity of land actors to use the tools.
GLTN has a program strategy for 2018-2030 and is implementing its 3rd phase during 2019-2023. The program objective - "improved tenure security" - directly contributes to all domains of change in the UN-Habitat strategic plan, and specifically the outcome area on "Increased and secure access to land and adequate and affordable housing". Through this PCA, Sida intends to continue to support GLTN core program activities which will help enable scaling up its work at country level. In addition to delivering improved land tenure in countries such as Zambia, Uganda, DRC, Nepal, etc., GLTN has contributed to greater consistency in the use of land tenure concepts and approaches by the international land community. It is contributing to monitoring 12 indicators of the SDGs related to land, land indicators of the NUA, and in pursuance of the guidance note of the UN Secretary-General on land and conflict.
Support to UN-Habitat's COVID-19 Response Plan
UN-Habitat recently shared its COVID-19 Response Plan with Member States and a range of partners as well as launched its COVID-19 Campaign. The response plan focuses on three main thematic areas of action: i) supporting local governments and community-driven solutions in informal settlements; ii) providing urban data mapping and knowledge for informed, evidence-based, decision-making, and iii) mitigating economic impact and initiating recovery and longer term policy change to build greater resilience. Sida assesses that UN-Habitat's planning and development approach will complement the humanitarian activities of other actors. At the moment, many humanitarian actors are unable to reach slum settlements or work with slum communities. UN-Habitat, together with its local networks, will facilitate the inclusion of slums in city-level responses.
 
The PCA with UN-Habitat is relevant to the Swedish strategy for globally sustainable environment, climate and oceans 2018-2022. It will contribute to the specific outcome areas on "Environmentally sustainable cities and communities" and "Increased access to basic social services and housing for people living in poverty in urban areas".
The PCA is also relevant to the Swedish strategy for global development cooperation on sustainable economic development 2018  2022, specifically the outcome areas on "Strengthened ownership and tenure rights for land and natural resources", "Strengthened women's economic empowerment"and "More effective domestic resource mobilization, increased financial stability and counteracting corruption".