Thresholds in seascape connectivity: implications for marine resources management in developing countries Länkar inom tropiska och subtropiska havslandskap: viktiga tröskelvärden för bevarande av marina resurser I många tropiska områden bildar mangrove, sjögräsängar och korallrev en mosaik av habitat, ofta kallat ett tropiskt havslandskap. Vi har ganska goda kunskaper om vart och ett av dessa habitat men vi vet lite om hur dessa är länkade till varandra och hur havslandskapet fungerar som helhet. Vandrande fiskar utgör en av de viktigaste länkarna i havslandskapet. Många korallrevsfiskar växer t.ex. upp i mangrove eller sjögräsområden och flyttar sedan till korallreven när de blir större. Flertalet korallrevsfiskar simmar även mellan korallrev och sjögräs för att äta och bidrar därmed till att kontrollera populationerna av födodjur i sjögräs och utbytet av energi och närsalter mellan habitaten. En sammanställning av information runt Zanzibar i Tanzania visade att hälften av alla korallrevsfiskarter utnyttjar mer än ett habitat och nästan en femtedel utnyttjar mangrove och sjögräs som uppväxtområden. Dessa resultat visar verkligen hur sammanlänkade habitaten kan vara i tropiska länder. Under de senaste decennierna har över 30 % av jordens mangrove-, sjögräs-, och korallområden minskat. Mängden fisk har också minskat avsevärt världen över. Då fisk utgör den främsta källan till protein för människor som bor längst kustområden i Afrika, har en minskning av fisk och deras uppväxtområden en förödande effekt. Målet med denna studie är därför att fylla informationsluckor i förståelsen för hur olika områden är länkade för att bättre kunna förvalta ekosystemtjänster (t.ex. fiske) kopplade till de olika habitaten i havslandskapet. Vi vill med denna studie besvara frågor som; hur mycket kan ett habitat i ett område reduceras i utbredning (dvs. fragmenteras) innan dessa viktiga länkar bryts? Vilka minimumavstånd mellan habitat krävs för att upprätthålla länkar? Finns det tröskelvärden då biodiversiteten och abundansen av fisk drastiskt minskar pga. brutna länkar? För att studera dessa frågor kommer vi att använda oss av lanskapsekologiska metoder utvecklade för terrestra miljöer. Denna metod som nyligen börjat användas i marina miljöer har visat sig vara en lämplig metod att testa konnektiviet (länkar) i tropiska områden. Habitatkartor i kombination med insamlad fiskdata (abundans och diversitet) kommer att användas för att med hjälp av Geografiska informationssystem (GIS) kunna finna olika tröskelvärden då länkar bryts. För att kunna förvalta hela Östafrikas kustremsa på ett hållbart sätt behöver vi även förstå hur habitat i subtropiska havslandskap är länkade, då Östafrikas kust (Kenya till södra Mocambique) innefattar både tropiska och subtropiska miljöer. Är det samma habitat som används som uppväxtområden i subtropikerna som i tropikerna? Vilka habitat används som uppväxtområden om mangrove och sjögräs saknas? Algbälten? Kan samma typ av förvaltning fungera i båda områdena? Dessa frågor vill vi besvara genom att göra studier i subtropikerna och jämföra med de kunskaper vi har i tropikerna. Kunskaperna från våra tidigare studier i Tanzania kan därför komma till användning i Mocambique genom detta sammarbete. För att testa våra hypoteser i andra regioner har vi också ett sammarbete med Brasilien, ett land med en liknande kustremsa av både tropiska och subtropiska miljöer. Slutligen kommer vi att intervjua fiskare om deras lokala ekologiska kunskaper (Local Ecological Knowledge, LEK) om uppväxt- och födoområden för viktiga fiskarter för att komplettera vetenskaplig information med lokalkännedom. Vidare hoppas vi på detta sätt kunna öka intresset och engagemanget av lokala fiskare i kustförvaltningen, något som tidigare varit ett problem i bl.a. Mocambique. Resultaten från dessa studier kommer att öka vår förståelse för hur havslandskapen är länkade i tropiska och subtropiska miljöer samt bidra med kunskap om viktiga tröskelvärden som kan kommuniceras till förvaltare. Denna information är viktig för att vi på ett korrekt sätt ska kunna förvalta dessa viktiga ekosystem i framtiden och förstå vilka åtgärder som krävs för att bevara ett välbalansera Shallow-water habitats including coral reefs, seagrass beds, and mangroves provide a number of ecological goods and services (e.g. fish) that are fundamental for the economic and societal development in coastal communities. Many people are dependent on fish as their primary source of protein, highlighting the need to manage this resource correctly. Much is known about separate coastal habitats, however, little is known about how they are interconnected and dependant on each other. Several important fish species connect multiple habitats by ontogenetic- and foraging migrations. Understanding these links (connectivity) and when and where links are broken is crucial. This project aims to (1) study thresholds in connectivity in order to understand the consequences of fragmentation on fish supply in multiple habitats, (2) compare connectivity in tropical and subtropical regions in order to generalise results, and (3) include local ecological knowledge (LEK) to complement scientific knowledge on connectivity and engage local fishers in management of marine resources. The application of landscape ecology, using Geographical Information Systems (GIS) combined with fish census, will be used to gather data for aim (1) and (2). Through semi-structured interviews with local fishers data will be gathered for aim (3). Studies will be conducted in East Africa (Tanzania/Mozambique) and Brazil through the collaboration and knowledge exchange between leading scientists from both regions.