Understanding the role of lung microbiome in biomass smoke exposure related chronic obstructive pulmonary disease Betydelsen av lungans microbiome hos individer med biomass-orsakad kroniskt obstruktiv lungsjukdom Biomass smoke (BMS) exposure is a greater global risk factor for chronic obstructive pulmonary disease (COPD) compared to tobacco smoking (TBS). Women living in the rural areas of Low-and Middle-Income countries are disproportionately affected by BMS induced COPD as they cook for 4-6h/day using biomass fuel. Earlier lung was considered as sterile. With emerging evidence, the presence of normal lung microbiome and its role in maintaining homeostasis as well as in disease conditions is being realized. Alteration of normal lung microbiome may predispose individuals to chronic lung diseases. Changes in microbial diversity associated with asthma, cystic fibrosis, COPD, have been shown. However, limited information is available on lung microbial dysbiosis in TBS induced COPD patients and almost no information on lung microbiome of BMS induced COPD subjects is available at present. Hence, with a multi-national team, which includes researchers, clinicians and microbiologist we aim to compare the lung microbiome from induced sputum among BMS exposed women with COPD, BMS exposed women without COPD and healthy non-BMS exposed women (n= 50/group: 2021-early 2022). Molecular microbiological techniques such as high throughput amplicon sequencing of 16S rRNA genes will be used to analyze the data (Fall 2021-Fall 2022). We will initiate two-year continuous collaborative work between Sweden, India and Germany (2021-2022) with the aim of developing joint long-term research network and project. Exponering för biomassrök orsakar utvecklande av kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL) och drabbar fler människor globalt jämfört med tobaksröksexponering. Antalet som exponeras för biomassrök i hemmet utgör 3 miljarder att jämföras med 1,1 miljarder rökare globalt. Runt 50% av alla hushåll globalt och 90% av hushållen på landsbygden i låg- och medelinkomstländer använder sig av förbränning av biomassa, som sin huvudsakliga energikälla. Under 2015, orsakades 3,2 miljoner av dödsfallen i världen av KOL och utgjorde 2.6% av de globalt funktionsjusterade förlorade levnadsåren (DALYs). I nuläget utgör KOL den 3:e vanligaste dödsorsaken globalt. Runt 90 % av de som utvecklat KOL bor i låg- och medelinkomstländer. Hittills har KOL-forskning bedrivits i höginkomstländer med fokus på tobaksorsakad KOL. Det är därför påtagligt att kunskap saknas rörande KOL i allmänhet men särskilt biomass-orsakad KOL hos individer i låg- och medelinkomstländer inklusive Indien. Tidigare har man ansett att miljön i lungan är steril. Man har på senare år fått ompröva detta då man med känsligare metodik lyckats kartlägga förekomsten av lungans microorganismer, som anses ha stor betydels för att upprätthålla homeostas. Moderna molekylära mikrobiologiska tekniker (som ”high throughput amplicon sequencing of 16S rRNA genes”) har använts i ett flertal studier för att kartlägga lungans microbiota, vilka påvisat förändringar i microbiomet vid sjukdomar som astma, tobaksinducerad KOL och cystisk fibros (CF). Hos patienter med CF har man följt förändringar i microbiomet i sputum vid antibiotikaanvänding, men endast ett fåtal studier har kartlagt mikrobiomförändringar i sputum hos rökare. Det föreligger inga studier där mikrobiomet i lunga kartlagts hos patienter med biomass-orsakad KOL.Vi anser att ökad kunskap om lungans microbiom i relation till biomass-orsakad KOL utgör en viktig ingångsport för att utveckla behandlingsstrategier för denna stora sjukdomsgrupp i låg- och medelinkomstländer.