Lokalanställda på utländska biståndskontor: Mellan insidor och utsidor av internationellt utvecklingssamarbete Local Staff in Foreign Aid: Across Insides and Outsides of International Development Cooperation Today’s world of international development cooperation is marked by two major trends: on the one hand, efforts for enhanced donor alignment and harmonisation, and on the other, increased aid fragmentation as development activities are outsourced to NGOs, consultancy firms and local communities. In this context, government aid agencies hold important roles as contractors, coordinators, steering agents, and spokespersons of development actors and activities. As part of sovereign states’ bilateral relations, they also add to the technical dimensions of development cooperation a concern for foreign diplomacy, state sovereignty, and domestic politics. Recent years of ethnographic research on development and foreign aid has seen an enhanced interest in the inside of international development organisations. However, scant attention has been devoted to foreign government agencies, especially with regards to their role and operations in a particular partner country. Moreover, while this new wave of scholarship delves into the life worlds of aid workers, one group of practitioners that remains unexplored are the many local or in-country development experts working at the field offices of foreign aid actors. This research project addresses the experiences and roles of local development practitioners employed in foreign government aid agencies, as a new entry point to the study of the organisational inside of international development agencies, the life worlds of aid workers, and the institutional history and present landscape of development cooperation in a given country. Local staffs often constitute the majority of employees in international field offices – some of whom hold expert positions. Given the attraction of foreign government jobs, local experts holding such positions often have prior experience from other foreign aid agencies or domestic government offices. Hence they represent a group of aid experts with comparatively vast professional experience of development cooperation in the given country. By exploring the career trajectories of these local staffs, the project informs on the contemporary landscape of aid and how it has changed over time in a specific developing country. Studying the experiences of local staffs may also offer more reflexive insights into the world of international aid. While the global dominance of Western expertise means that its expatriate practitioners are rarely challenged by alternative ontologies, local experts are more likely to be exposed to different understandings of development, and thus more inclined to reflect critically on their own knowledge as well as other’s.  The project also studies the professional roles and responsibilities of local staff in relation to those of sent-out staff, and the formal and informal boundaries created and negotiated between the two employee groups within office walls. By looking at how questions of trust, authority, differentiation, and inclusion influence everyday administration, decision-making, and cooperation, the project investigates how normative and power-related dimensions of international development cooperation are articulated in the socio-professional space of foreign government field offices.  The two-year project centres on aid agencies operating in Rwanda, a country with intense international development cooperation, hosting numerous foreign government agencies. It is based on professional life story interviews with local and international staffs, observations of the discourses and everyday practices of the field offices, and archival research of the agencies’ staff policy, work distribution, and operational regulation. Dagens internationella utvecklingssamarbete präglas av två djupgående trender: å ena sidan en strävan mot ökad biståndsharmonisering och effektivitet, å andra sidan en ökad fragmentering av biståndet till följd av att allt fler utvecklingsinsatser läggs ut på entreprenad hos civila samhällsorganisationer, konsultfirmor och lokala aktörer i samarbetslandet. I denna kontext har statliga internationella biståndsorganisationer fått en betydande roll som uppdragsgivare, samordnare, styrinstrument, och språkrör för olika biståndsaktörer och utvecklingsinstatser. Som del i staters bilaterala relationer tillför de även till utvecklingssamarbetets tekniska dimensioner frågor kring diplomati, statlig suveränitet, och inhemska politiska intressen.   Senare års antropologiska forskning om internationellt utvecklingssamarbete har intresserat sig för den organisatoriska insidan hos biståndsaktörer, med fokus på det vardagsbyråkratiska arbetet och organisationernas interna system, strukturer och språkbruk. Dock har mycket lite uppmärksamhet getts just statliga myndigheter, framförallt deras verksamhet i ett särskilt utvecklingsland. De studier som gjorts har också utforskat biståndsarbetarna själva, i termer av deras yrkesvardag, bakgrund, erfarenheter och perspektiv på utveckling. Dock har ”biståndsarbetaren” i detta sammanhang antagits vara en tillresande expert av västerländsk bakgrund, och man har därmed förbisett de många lokalanställda experter som arbetar inom internationella biståndsorganisationer.   Detta forskningsprojekt studerar lokala biståndsarbetares erfarenheter och roller vid fältkontoren hos utländska utvecklingsmyndigheter, som en ny empirisk ingång till studiet av biståndsorganisationers insida, biståndsarbetares perspektiv och vardag, samt den lokala biståndsindustrin i ett givet land.      Lokalanställda utgör ofta majoriteten av anställda på de utländska fältkonteren, där en del innehar samma positioner som utsänd personal. Till skillnad från utsänd personal, vars kontrakt sällan sträcker sig längre än några år, utgör många lokalanställda myndighetens institutionella minne i och med deras relativt längre anställningsperiod. På grund av konkurrensen om utländska statliga jobb har många lokalanställda tidigare erfarenhet från andra inhemska eller utländska biståndsorganisationer. Således representerar de även en grupp utvecklingsexperter med omfattande kunskap om utvecklingsarbete i landet i stort. Genom att studera dessa experters karriärvägar och professionella erfarenheter ger projektet inblick i längsiktiga trender i internationellt biståndsarbete både på nationell nivå liksom inom särskilda sektorer och institutioner. En studie av lokalanställdas erfarenheter, kunskap och synsätt erbjuder potentiellt ett mer reflexivt perspektiv på internationellt utvecklingssamarbete och dess normativa och maktrelaterade dimensioner. I och med den globala dominans som västerländsk kunskap på utveckling åtnjuter utmanas få av dess (utsända) experter av alternativa synsätt. Lokala experter däremot har sannolikt kommit att konfonteras med olika synsätt på utveckling och därför också kommit att reflektera kritiskt över sin egen liksom andras kunskap och förståelse.   Projektet studerar även de roller som lokalanställda spelar i relation till utsänd personal, och de formella och informella gränser som skapas och omförhandlas mellan de två personalgrupperna. Syftet är att undersöka hur normativa och maktrelaterade dimensioner av internationellt utvecklingssamarbete artikuleras mellan väggarna på statliga biståndskontor där frågor kring tillit, insyn, representation och inkludering präglar vardagligt beslutsfattande, samarbete och administration. Studien ämnar på så sätt bidra till existerande forskning om biståndets avpolitiserande tendenser och utmaningarna i dagens strävan efter ett ”neutralt”, tekniskt utvecklingssamarbete.  I empirisk fokus står utländska biståndsmyndigheter i Rwanda, ett land med ett intensivt utvecklingssamarbete s