Thinking beyond REDD: analysing smallholder´s motivation and actions for ecosystem service management Att tänka bortom REDD: analys av småbrukares motivation och praktiker för att förvalta ekosystemtjänster Large efforts are made internationally to control deforestation as an approach to climate mitigation; one example of this is the implementation of the UN-backed program REDD. However, so far REDD has been unable to curb the drivers of deforestation when facing complex realities of expanding agricultural frontiers, large-scale infrastructure projects and irrepressible markets. Smallholders´ multiple land uses play a central role in fighting climate change and as an important provider of ecosystem services (ES). This research therefore proposes to rethink how ES management and climate mitigation measures can be achieved. While approaching ES from a landscape perspective, this research seeks to investigate smallholders´ motivations and actions for ES management and how these might promote forest cover maintenance, and other forms of ES provision at the same time as it meet the smallholders´ livelihood needs. This will be investigated by using ethnographic and PRA methods in two contrasting country case studies, Brazil and Nepal. These findings will feed into a larger local discussion on motivations for ES management and potential incentive structures for collective action. Finally, the bureaucratic structures, processes and assemblages affecting such actions will be explored. This project engages with the timely and important issue of maintenance of ES, highlighting smallholders´ potential as contributors in ES management and climate change mitigation. En av de största utmaningarna för att hejda den globala uppvärmningen är att stoppa den pågående avskogningen i världen. Det görs stora ansträngningar på ett internationellt plan för att åstadkomma detta. Ett exempel på sådana ansträngningar är det FN-stödda REDD-programmet. Programmet fokuserar på olika grupper, ofta småbrukare och ursprungsfolk, som har etablerat sig på marker som globalt anses viktiga för att generera ekosystemtjänster (så som att reglera klimatet, tillhandahålla tillräckliga mängder rent vatten, cirkulera näringsämnen etc., förkortat ES). Tanken är att brukarna av marken ska betalas för att de antingen avstår eller kraftigt begränsar sig från att använda marken för produktion av mat och bränsle och istället bevarar skogen och/eller vattnet (det vill säga ES) i intakt skick. Avsikten är att biodiversitet, inlagring av kol, vatten- och näringscykler ska säkras. Dessvärre finns det forskning, däribland vår egen, som visar att REDD inte är så effektivt som avsetts och hittills inte har kunnat bromsa avskogningen, som bland annat orsakas av expanderande jordbruksmarker och marknader, samt storskaliga infrastrukturprojekt. REDDs fokus på att främst stoppa avverkningen och minska utsläpp av koldioxid riskerar också att slå hårt mot småbrukare som är beroende av skogen för att överleva. Om tillgången till skogens resurser begränsas så minskar deras försörjningsalternativ negativt. Det är därför av högsta vikt att studera hur småbrukare kan kombinera en minskad avskogning med bibehållen produktion av mat. Småbrukares mångfaldiga markanvändning har en central roll för att kunna bromsa klimatförändringar och tillhandahålla ES. Många småbrukare lyckas bevara skog och sina vattentäkter genom att kombinera jord- och skogsbruk. Emellertid så hanterar i stort sätt alla internationella, statliga och regionala stödprogram jordbruk och skogsskötsel som vitt skilda aktiviteter. Att kombinera dessa verksamheter istället för att skilja dem åt kräver ett integrerat landskapsperspektiv. Detta forskningsprojekt avser att studera ES från ett sådant landskapsperspektiv; att undersöka småbrukarnas intentioner och praktiker för att förvalta ES, och hur deras agerande kan bidra till att bevara skog, stärka ES i landskapet, samtidigt som de tryggar sin försörjning. Avsikten är att studera detta genom att jämföra två olika fall, ett i Nepal och ett i östra Amazonas i Brasilien. Dessa två områden skiljer sig givetvis radikalt åt, men det finns också gemensamma strukturer i hur småbrukare på båda platserna bedriver småskaligt jord- och skogsbruk. De tre forskningsfrågorna som vi ställer är följande: 1: Hur förvaltar och uppfattar småbrukare ekosystemtjänster (ES) i sina marker och i det omgivande landskapet i stort? 2: Vilka incitament kan förmå småbrukare, individuellt och kollektivt, att kombinera sin produktion av matgrödor med ett bevarande och förstärkande av ES? 3: Vilken påverkan har regional och lokal byråkrati och handlingsprogram för brukarnas möjligheter att kombinera matproduktion med ett bevarande av ES (stärkande, hindrande, neutralt)? För att besvara dessa frågor i Nepal och Brasilien och även på ett generellt plan så kommer vi att bedriva så kallade etnografiska studier. Detta innebär att vi gör fältarbete på plats, studerar hur småbrukare agerar i praktiken, att vi genomför olika former av intervjuer, att vi låter människor själva beskriva sina landskap, sin jordbruks- och skogsproduktion och att vi analyserar lag- och policytexter och ser hur dessa implementeras i verkligheten. Projektet undersöker den akuta och viktiga frågan om att upprätthålla ES i landskapet med syftet att bidra till förståelsen av den ömsesidiga påverkan mellan jord-och skogsbruk, något som är mycket viktigt för framtida planering av ES-åtgärder. För att förse de politiska beslutsfattarna med nödvändig bakgrundsinformation behövs platsspecifika studier om ES och deras värden för de lokala samhällena. Den här forskningen kommer att bidra till att skap