Hur vi kan sätta Afrika på luftföroreningskartan: tillsammans för renare luft i Etiopien Towards putting Africa on the air pollution map: together for cleaner air in Ethiopia Research on air pollution and its health effects is expanding globally. Africa, however, has blindingly been left behind in this quest for cleaner air and better health, with extreme gaps in air pollution data The overall purpose of AIR (Air polluition Impact Resources) is to develop a long-term partnership between Sweden and three universities in Ethiopia; Addis Ababa University, Jimma University, and Haramaya University.  AIR will conduct inventory, knowledge exchange, small-scale pilot studies in order to 1) build capacity of providing all necessary ground based measurements in support of the NASA mission MAIA, and 2) produce joint research applications of high scientific quality. MAIA will provide Ethiopia and 11 other targets globally with state-of the art modelling of air pollutants enabling new epidemiological studies and health impact assessments. Ethiopia is the only low-income country in this mission, but measurements supporting this mission is currently lacking and methodological challenges to the measurements can only be solved by capacity building. The aim of AIR, including JPL/Caltech/NASA, UCLA, USC, and University of Minnesota, is to strengthen collaborations and increase capacity building. AIR will bring researchers of different backgrounds together and act as the needed impetus for long-term continuity of research efforts. Most importantly, it can support locally driven efforts that can generate important knowledge to inform and influence policy makers. Forskning på luftföroreningshalter och på hur olika egenskaper hos luftföroreningar påverkar vår hälsa har på sistone expanderat från Europa och Nordamerika till Asien och Sydamerika. Dock har Afrika – en kontinent med enormt snabb urbanisering – blivit lämnad i kölvattnet i denna strävan efter renare luft och bättre hälsa, med enorma brister på luftföroreningsdata. Forskare från höginkomstländer, som till exempel Sverige, har svårt att utforma och genomföra bra studier i Afrika trots vår stora tillgång på mätinstrument och analysmetoder. Möjligheten att genomföra bra forskning i Afrika begränsas av svårigheter att förstå hur akuta sociala problem, vanor, och kulturella normer påverkar genomförbarheten av studier som tidigare visat sig fungera bra i Sverige. Andra mer praktiska problem som begränsar möjligheten att genomföra studier och att implementera lösningar är bristen på stabilt elnät och tillgången till wifi.  I Afrika är man utsatt för en dubbel börda av luftföroreningar. Utomhus är halterna mycket högre än i de flesta andra delar av världen på grund av en gammal fordonsflotta som kör på oren diesel, och på att man hanterar sina sopor genom att bränna dem utomhus. Inomhus är halterna  ofta 10-100 gånger högre än de höga utomhushalterna, eftersom 93 % av befolkningen lagar mat och värmer sina hus med fasta bränslen (träkol, ved och torkad kodynga). I Etiopien, Afrikas näst folkrikaste land, tror man att 5,5 % av alla dödsfall är kopplade till luftföroreningar. Dessa uppskattningar är troligen i underkant eftersom de, på grund av att data från Afrika saknas, är baserade på effekter av luftföroreningar fastställda i andra delar av världen, där föroreningskällorna är helt annorlunda.Baserat på våra erfarenheter av, och svårigheter med, att nyligen försöka kartlägga luftföroreningarna i Adama, Etiopens tredje största stad, står det helt klart för oss att ett framgångsrikt arbete med att minska luftföroreningar, och därmed öka hälsan hos befolkningen, bara kan göras i ett nära samarbete med berörda parter. Vi föreslår därför uppbyggandet av ett nätverk, AIR (Air pollution Impact Resources) mellan Sverige och Etiopien.AIR kommer att baseras på en kapacitetsuppbyggnad som ska komma både Sverige och Etiopien till godo. Kapacitetsuppbyggnad är det sätt på vilket individer och organisationer får, förbättrar och behåller den kompetens, kunskap, verktyg, utrustning och andra resurser som behövs för att utföra högkvalitativ och relevant forskning och högt genomslag. Genom att kombinera den världsledande expertis i aerosolmätteknik och bedömning av hälsoeffekter som finns på Lunds universitet med den unika insikt i infrastruktur, skrivna och oskrivna lagar, normer och kultur som finns hos våra Etiopiska parter på universiteten i Addis Abeba, Haramaya och Jimma ska vi tillsammans utveckla metoder för att genomföra mätningar och koppla dess resultat till hälsoeffekter. Målet är att skapa en gynnsam grogrund för forskningssamarbeten som kan hjälpa Etiopien och andra låginkomstländer att möta flera av hållbarhetsmålen.I AIR finns ett nyligen inlett samarbete med NASA och den satellit (MAIA – Multi-Angle Imager for Aerosols) för kartläggande av luftföroreningar globalt  som ska skjutas upp år 2022. MAIA kommer att ha 12 primära målområden varav Etiopien är ett ifall det därifrån går att producera markbaserad mätdata för att relatera de aerosolegenskaper satelliten mäter från rymden med de källor som finns i landet. Om vi i AIR tillsammans kan bygga upp kapacitet att genomföra sådana mätningar innebär det fantastiska möjligheter både för Etiopen och för Sverige att delta i detta stora projekt som kommer att generera data som kan ligga till grund för ett stort antal nationella och internationella ansökningar. Samarbetet kommer också att skapa unika möjligheter för Etiopien att mäta och övervaka luftföroreningar vilket är en förutsättning för att skapa medvetenhet om problemet, och generera verktyg att göra något åt det, bland befolkning och beslutsfattare.Med andra ord, samarbetet i AIR, som förenar forskare från olika bakgrund med ett gemensamt intresse av luftföroreningar och dess hälsoeffekter, kan fungera som den språngbräda som hittills saknas för långsiktiga forskningsprojekt i detta fält. Det kan möjliggöra för både Etiopien och Sverige att vara del av stora internationella satsningar och, inte minst, stödja lokala satsningar som kan i längden kan generera den kunskap som behövs för att kunna påverka beslutsfattare.