Shattering glass: How elected members of the UN Security Council fight for women, peace and security Splittra glas: Hur valda medlemmar i FN: s säkerhetsråd kamp för kvinnor, fred och säkerhet Not all states sitting in the United Nations Security Council (UNSC) are the same. How these differences influence the promotion of women, peace and security (WPS) matters. Yet, previous research treats the body as a unitary actor and does not differentiate between permanent (P5) and non-permanent elected (E10) states. Or, it focuses on women´s participation, protection and  gender mainstreaming, not variation of state behavior inside the Council. This project asks under what conditions do non-permanent member states impact UNSC policy outcomes on WPS? The purpose is to to build theoretical insight into the causal relationship between key dynamics – power within the UNSC; working processes of the Council; non-permanent state capacities; and politics and external WPS alliances and influences - and the degree to which the UNSC´s WPS work is meaningful in a time of global turbulence. We collect unique empirics about the E10 terms of Ethiopia (2017-2018), Germany (2019-2020), Rwanda (2013-2014), South Africa (2019-2020) and Sweden (2017-2018). We will compare the strategies, capacities and levers used (or not) by these states. We contribute to two development research literatures – UNSC studies and WPS  – and relate to global Sustainable Development Goal 16. The project will deepen understanding of the UNSC as multifarious and draw out new knowledge about the Global South´s opportunities to make the Security Council more inclusive and responsive to women, as well as men. Inte alla länder i FN: s säkerhetsråd (UNC) är desamma. Organet består av fem permanenta medlemmar (P5) och tio valda icke-permanenta medlemsländer (E10). E10-länder som skiljer sig från Belgien och Peru för att väljas i två år till denna mest exklusiva klubbar, även om Kina, Frankrike, Storbritannien, Ryssland och USA alltid kommer att ha sitt säte i rådet och åtnjuta ensamrätten att veto mot sina resolutioner. Eftersom tidigare forskning har tenderat att behandla UNSC som en och inte 15, har vi begränsad vetenskaplig kunskap om förhållandena under vilka E10 påverkar politiska resultat. För forskare och utövare av kvinnor, fred och säkerhet (WPS) förklarar socialvetenskapen inte möjligheterna till förändring från dessa mindre mäktiga länder. Sydafrika, en nuvarande medlem, anser kvinnor i lösningen av konflikter och integrering av jämställdhetsperspektiv som avgörande för sin tid i UNSC. Under 2016 uppgav Sverige, strax innan han tog sitt säte, att det avsåg att bidra till att WPS blev ”kärnverksamhetsrådets verksamhet”. Ändå saknar vi bevis och förklaringar om de strategiska val de kan göra för att förbättra WPS. Dessa saknade delar resulterar i en bild av rådet som är enhetlig och statisk, fixerad på normerna som fastställts av P5 och obestämmer om kapacitet och spakar för att göra FN mer lyhörd för kvinnors och andra säkerhetsbehov runt världen.Detta projekt, Splittra glas: Hur valda medlemmar i FN: s säkerhetsråd kämpar för kvinnor, fred och säkerhet, syftar till att hantera dessa luckor och producera insikter för att stärka WPS i en tid av global turbulens. Vi är motiverade av två inbördes relaterade pussel om de valda icke-permanenta medlemmarna i UNSC och WPS-agendan: 1) dessa staters underteoretiserade beteenden och kapacitet; och 2) bevis och förklaringar för implementeringen av WPS.Vår huvudsakliga forskningsfråga är under vilka förhållanden påverkar icke-permanenta medlemsländer UNSC: s politiska resultat för WPS? Vi föreslår att utforska fall av E10-länder och genomföra kvalitativ forskning, genomföra semistrukturerade intervjuer om resultat om WPS i rådet och villkoren för Etiopien (2017-2018), Tyskland (2019-2020), Rwanda (2013-2014) , Sydafrika (2019-2020) och Sverige (2017-2018). Projektet kan genom att jämföra dessa casese dra slutsatser om hur olika organisationskapaciteter och resurser påverkar sannolikheten för framgångsrik realisering av E10-ambitioner. Detta kommer att skapa större insikt om hur länder från lägre ekonomier, särskilt de som har spelat en viktig roll för att tillhandahålla fredsbevarande trupper till FN: s fredsoperationer eller spelat en betydande roll i regionala konflikter och deras lösning, arbetar vid rådet under WPS-perioden.Projektets varaktighet är tre år (januari 2021 - december 2022). Fältforskning och insamling av data, engagemang med nya forskare från länder med låg inkomst och medelinkomst och offentlig kommunikation kommer att betonas. Projektet är ett samarbete mellan forskare om fred och konflikt, kön och väpnad konflikt och statsvetenskap från University of Pretoria, Sydafrika; Peace Research Institute Oslo (PRIO), Norge och Institutionen för freds- och konfliktforskning, Uppsala universitet, Sverige.