Water Politics in the Nile Basin- Emerging Land Acquisitions and the Hydropolitical Landscape Vattenpolitik i Nilendeltat- Land investeringars påverkan på gränsöverskridande vattensamarbete Nilen är den längsta floden i världen. Dess vatten delas av tio länder vars invånare uppgår till knappa 400 miljoner, en siffra som 2030 förväntas vara 700 miljoner. Under perioden fram till 2030 kommer sannolikt tillgången på vatten minska som en följd av ökad klimatvariabilitet och klimatförändringar vilket i sin tur kommer leda till ett ökat tryck på samarbetet kring flodens vatten. I skrivande stund har ett nytt samarbetsavtal har undertecknats av sex uppströms länder (Burundi, Etiopien, Kenya, Rwanda, Uganda och Tanzania), medan Sudan och Egypten som är nedströms och som för närvarande åtnjuter privilegier genom gamla avtal, är negativa till det nya avtal som förhandlats fram. Vidare förändras snabbt den politiska situationen i regionen med revolution i Egypten och delningen av Sudan. Samtidigt har flera internationella faktorer, bland annat stigande livsmedels-och energipriser, lett till en kraftig ökning av investeringar i jordbruksmark, särskilt i Afrika och då inte minst i nilenregionen. Dessa ökade markant i takt efter den senaste livsmedelskrisen 2007-2008. Stora landområden i nilenregionen har hyrts ut, ofta över perioder som sträcker sig från 50-100 år och ofta till mycket låga priser. Mot bakgrund av ovanstående föreslås innovativ forskning som brett adresserar frågekomplexet land, mat och vatten. Ett syfte är att bättre förstå hur de ökande utländska investeringarna i nilregionen kommer att påverka vattnet situationen i regionen. Vilken typ av vatten kommer att användas för investeringarna? Är det vattens om är gränsöverskridande och därmed delat av staterna i nilen regionen? Finns det risk att typer av konflikter uppstår som ett resultat av att maktförhållandena mellan länderna förändras? Blir de nya investerarna nya aktörer i det vattenpolitiska spelet i regionen och i sådana fall på vilket sätt? Projektet är av betydelse från både ett forskning såväl som policy perspektiv. Akademiskt är det en sammanslagning av politik kring landfrågor och vattenpolitik som innebär att nya frågeställningar lyfts fram. Tidigare har ytterst sällan kopplingen mellan markförvärv och vattenfrågan gjorts. Den begränsade forskning som gjorts om markförvärv och vatten avser främst den nationella nivån. Ur ett politiskt policy perspektiv är den föreslagna forskningen också av stor betydelse av flera skäl. För det första är det nuvarande dödläget i nilenregionen behäftat med risker för eskalerande konflikter. Ökad förståelse för hur land-vatten frågan hanteras är därför central. För det andra är den politiska utvecklingen i regionen med delningen av Sudan och de stora förändringarna i Egypten något som pekar på att ny information och förståelse av situationen är central. Under the theoretical debate on the dilemmas of common poor resource (CPR) management, the Nile Basin can be considered as a classical example. Hydropolitics in the Nile Basin has been comprehensively studied during the last decades. Issues concerning new land acquisitions are beginning to be researched. Academically, studies merging the two ´fields´ is virgin territory. This research aims to investigate the water and land nexus in the Nile Basin and seeks to understand how the current surge in land acquisitions and investments by foreign countries, sovereign wealth funds and private corporations, as well as domestic investors, will affect transboundary water interaction in the region. The research will identify the key land acquisitions, contractual conditions, type of water (irrigation from the transboundary river, groundwater, rainwater and etc.) and analyse the impact on the regional political stability and development. The significance of the project is a result of its unique contribution to merge the areas of land acquisitions and hydropolitics in the regional level, something that has hitherto not been done. In addition, the study seeks to broaden the theoretical understanding of how CPR dilemmas can be understood. From a policy perspective, the recent political changes in the region and the current impasse in the transboundary agreement in Nile basin call for greater understanding of this new dynamic.