WaterRAIN-Him: Changes in Water Resources and Adaptation options in the Indian-Himalayan basins WaterRAIN-Him: Förändrade vattenresurser och anpassningsmöjligheter i Himalayas indiska avrinningsområden The Indian Himalayan-fed basins pose extraordinary scientific challenges with respect to understanding, quantifying and predicting availability of water resources. Changes in the climate are already present, at the same time as the region is experiencing land use changes and water exploitation at an unprecedented scale. To improve our understanding of the basins and the potential impacts due to environmental and societal change we will conduct large scale hydrological modelling for present climate and future scenarios. Experiments will be performed using different hydrological models covering large domains and many observation sites representing different environmental conditions. This makes it possible to carefully assess the models? accuracy and reliability. We will develop holistic and robust adaptation strategies, based on model results as well as in-depth end-user dialogs, to drive planning for proper and efficient water resources management for food security and poverty alleviation. We will also investigate ways of communicating uncertainty to end-users and policy makers. The project will contribute to international and Indian initiatives and thus strengthen Swedish hydrological research on the global arena. The project will foster innovative integrated science, raise awareness in the scientific community, and deliver new knowledge with focus on floods, droughts and water status in sensitive environmental and societal systems under change. Regionen kring Himalaya, som omfattar fler miljoner kvadratkilometer, har mer snö och is än någon annanstans utanför polerna, vilket gett området namnet Den tredje polen. Inom området finns världens högsta berg och 10 stora floder börjar i detta område. Socio-ekonomiskt och kulturellt finns stora skillnader inom regionen, med dess olika etniska grupper och språk. Områdets naturresurser utgör den direkta basen för de flera hundra miljoner människor som bor i området, samt indirekt för den dryga miljard som bor i nedströms avrinningsområden. Klimatförändringen är ett allvarligt hot mot Himalaya eftersom bergsområden är speciellt känsliga för klimatförändring samt att delar av befolkningen hör till jordens mest sårbara. Förändringar av flodsystemen och avrinningsområdena har redan påverkat välbefinnandet för miljoner männsikor. Uppvärmningen är markant högre än jordens medeluppvärmning och den ökande trenden förväntas fortsätta. Klimatscenarier visar att medeltemperaturen i Södra Asien generellt förväntas öka med 1°C till slutet av seklet och i vissa områden kan ökningen bli 3-4°C. Detta lär komma att påverka stabiliteten och utvecklingen i de regioner som är beroende av Himalaya, vilket kan få konsekvenser för hela Asien såväl som för hela världen. Problematiken förstärks av att markanvändningen och befolkningsstrukturen förändras och vattenresurserna exploateras i en oöverträffad takt redan nu. Hanteringen av vattenresurserna kommer att behöva anpassas till de olika förändringar som sker. Denna anpassning måste bygga på en förståelse för de hydrologiska systemen som har sitt ursprung i Himalaya. Denna förståelse måste i sin tur bygga på observationer av klimat (temperatur, nederbörd, m.m.) och vattenflöden; observationer som kan användas för att bygga fysikaliskt baserade hydrologiska datormodeller av det hydrologiska systemet. Dessa modeller kan sedan användas för att bedöma vad som kommer att hända med vattenresurserna i takt med att klimatet såväl som t.ex. markanvändning och befolkningsmängd förändras. Detta underlag ger förutsättningar för en dialog med olika grupper av människor om hur förändringarna bäst ska mötas genom förändringar i viktiga samhälleliga sektorer såsom vattenförsörjning, jordbruk och energiproduktion. I detta projekt ska vi fokusera på de tre stora indiska floderna Ganges, Indus och Brahmaputra, vars vatten främst har sitt ursprung i Himalaya. Genom att använda olika hydrologiska modeller för att beskriva vattenflödena i dessa floder, modeller som är utvecklade både i Sverige och i Indien, samt att inhämta kunskap från lokal expertis, ska vi skapa en gemensam förståelse för de hydrologiska systemen som kommer att ge ny viktig kunskap om processerna. Speciellt fokus kommer att läggas på att utveckla beskrivningarna av avdunstning och snö-glaciär processer, som är avgörande för en fullständing beskrivning av systemet. Genom att kalibrera modellerna mot uppmätta vattenflödesdata kommer optimala modeller att tas fram, som kan beskriva dels dagens situation men också hur vattenflödena reagerar på olika förändringar i klimat, miljö och samhälle. Vad gäller klimatförändringen kommer vi att använda de allra senaste klimatscenarierna som finns för regionen, samt anpassa dessa för att på bästa sätt kunna använda dem i de hydrologiska modellerna. Förändringar i markanvändning och befolkning kan simuleras genom att studera historiska data eller framtida projektioner. Det slutliga resultatet är ett antal olika framtida vattenresursscenarier som avspeglar de kombinerade effekterna av olika förändringar. Modelleringen kommer hela tiden att ske i nära samarbete med olika avnämare, för att säkerställa att de framtagna vattenresursscenarierna har relevans. I början av projektet kommer olika avnämargrupper (t.ex. vattenförsörjning, jordbruk och energi) att identifieras och intervjuas, för att p.s.s. identifiera kopplade avnämargrupper och möjliggöra dialog mellan oika sektorer. En rad workshops kommer att äga rum under pr