Molekylär förädling för skapandet av salttoleranta vetesorter Molecular breeding of wheat varieties tolerant to salinity Development of wheat varieties having tolerance to salinity of Bangladesh coastal belts, which is highly vulnerable to climate change hazards as well as incursion of salinity towards the middle of the country giving low crop production limited to the season of high rainfalls. Will use a TILLING wheat population, e.g. a non-GM method using the chemical EMS produces mutations in wheat seeds, called the M1 generation (10-15 000 lines). These seeds are planted and M2 seeds collected (ca. 2-3000 seeds depending on the EMS titration). One seed of each M2 line is planted for collection of M3 seeds. Harvesting the M3 generation will be the starting point for screening of specific traits due to enough seeds in hand. Up to the M3 generation Sweden will be the work place but then Bangladesh with great potential to grow larger quantities in field trials etc will be the work place. Except for salt tolerance we will in parallel look for e.g. high protein content in the grain, and slow energy releasing carbohydrate. The project took off in Dhaka May 2012 when Olsson and Aronsson visited Rahman and ACI. Since then the EMS titration and the M1 generation has been produced. In November 2013 M3 seeds will be in Bangladesh to be planted out prior the start of the growth season. The situation of millions of people in Bangladesh suffering from non-optimized usage of saline soil will be improved, and researchers in Bangladesh will benefit learning a useful technical approach for the future. I många områden i världen är det inte optimala odlingsförhållanden vilket kan ha negativa effekter för de människor som lever i dessa områden. De kan ha brist på mat och inte få i sig daglig näring i den utsträckning som möjliggör en dräglig vardag. De icke-optimal odlingsförhållanden kan vara miljöbetingade via olika sorters stress utifrån exempelvis vind, vatten, torka, salt, värme, kyla etcetera. Saltstress återfinns i Bangladesh i ett vidsträckt bälte kring landets kustområden och delvis inåt landet. Hög salthalt i jorden minskar möjligheterna för många växter att tillväxa optimalt eftersom vatten dels är svårare att ta upp och dels för att växter tar upp mer salter som i stora mängder kan sägas vara giftiga för växten. Växten får lägga energi dels på att ta upp vatten mer effektivt samtidigt som den får motarbeta förhöjda saltkoncentrationer i cellerna. För människorna betyder det också att utbytet av odling av grödor försämras och inte nyttjas optimalt och i slutändan leder det till undernäring och i värsta fall svält med dödsfall som resultat. Vad man gör är naturligtvis att förädla fram grödor som kan klara saltbördiga jordar bättre än andra grödor. Bl.a inriktar man sig på ris och vete i Bangladesh eftersom båda utgör en stor del av människornas föda i landet. Klassisk växtförädling har varit framgångrik sen ända sen människan började odla grödor. Meningen med klassisk växtförädling är att man korsar växter med olika egenskaper som man hoppas sen ska återfinnas i nästa generation, men man kan inte med säkerhet förutsäga vilka egenskaper som kommer föras över till nästa generation. I dagens moderna tidevarv med molekylärbiologiska och biotekniska applikationer kan forskare precist gå in och ändra så att man med större sökerhet kan få fram nya generationer av växter, så kallade genetiskt modifierade (GM), som innehåller egenskaper som efterfrågas, oftast också tidsbesparande. Men tveksamheter till GM växter i framför allt Europa har lett till att mycket av denna kunskap inte blommat ut fullt så som man skulle kunnat förvänta sig. Bland annat så är det svårt att få tillstånd till att odla GM växter. På grund av detta har vi valt att ta fram salttoleranta vetelinjer som inte är GM växter för att kunna få plantorna in i dagligt jordbruk utan eventuellt byråkratiska hinder. Den teknik vi kommer använda kallas för TILLING och utgår från att man behandlar frön från vete med en kemikalie kallad EMS som använts frekvent i svenskt jordbruk sen mitten av 1900-talet för att ta fram muterade växter. Men eftersom man inte tillför en gen eller tar bort en gen så går dessa behandlade växter ej under kriteriet GM växter. Med optimal titrering av EMS får man alla gener hos en större mängd vetefrön muterade. Dessa mutationer kommer ge upphov till nya egenskaper hos nästa generation. I vårt fall kommer vi leta efter tre egenskaper hos vete till att börja med: 1, tål hög salthalt i jorden; 2, har en hög proteinhalt i vetekornen; 3, har en hög andel kolhydrater som frigör energi långsamt. I första fallet är det för att kunna odla vete på jordar i Bangladesh som har hög salthalt. Vete kräver mindre vatten än ris och kan också odlas under flera årstider. Högre proetinhalt i kornen är för att den ökade koldioxidhalten i vår luft har bidragit till ca 10% minskad proteinhalt i vetekorn vilket har en negativ effekt för människor med vete som daglig huvudföda. En hög andel kolhydrater som frigör energi långsamt är bra för människor med diabetes, en sjukdom som även sprider sig snabbt bland befolkningen ibland annat Bangladesh. Det internationella samarbetet medför möjlighet till storskalig odling i Bangladesh under forskningen s fortskridande bland människor med stor kunskap om klassisk växtförädling. Den tekniska utvecklingen av projektet som involverar olika metoder för att mäta de parametrar som påvisar salttolerans, protein och kolhydratinnehåll kommer forskare i Bangladesh kunna tillgodogöra sig via kollegorna i Sverige samt överföra till Ban