Understanding production systems and genetic diversity of the Creole cattle that contribute to food security in Pasorapa, Bolivia Studier av produktionssystem och genetisk diversitet i en ras av creolnötkreatur som är viktiga för livsmedelsförsörjningen i Pasorapa, Bolivia. The characterization of livestock production systems is essential to develop conservation strategies for well-adapted local animal genetic resources. This project aims at better understanding the production system, to study the genetic diversity and to determine the economic importance of Creole cattle populations in Pasaropa, Bolivia. Based on this information, and with the active participation of livestock producers, a strategy for conservation and sustainable use of these cattle will be developed. We will involve local authorities and have meetings in communities to explain the project. Families with representative flocks of native cattle will be identified. The participatory research consists of individual (and gender-specific) interviews, group interviews, case studies and data collection. For the study of genetic diversity, heterozygosity, inbreeding and population structure, SNP molecular markers will be used. We will arrange workshops and seminars to analyze the progress of the project. We plan to publish at least two articles in indexed scientific journals. The study will be validated by a discussion with producers and a strategy for conservation and sustainable use of native cattle in Pasorapa will be designed. This project will strengthen relations between the UMSS and SLU and make them sustainable. Teachers and scientists from both universities will benefit from the exchange of knowledge and technology that will be promoted by the project. De nötkreatur som de spanska kolonisatörerna förde med sig till Bolivia i mitten av 1500-talet, har sedan dess utvecklats till vad som kallas Creol-raser. Dessa djur bredde snabbt ut sig över högplatån och vidare in i dalgångarna Cochabamba (Pasorapa), Potosí, Tarija och Chuquisaca. Den goda tillgången på bete, avsaknad av större rovdjur och att djuren var mycket anpassningsbara gjorde att antalet djur kunde öka snabbt i området. Djurhållningen spelar en mycket viktig roll för människors levnadsförhållande och ekonomi på landsbygden i Pasorapa. Denna inkomstkälla är nu hotad från flera håll: förstörelse av marker och skogsområden där djuren kan beta, minskad reproduktionsförmåga p g a att man kastrerar handjur för användning som dragdjur, korsning med andra raser för att *uppgradera* den inhemska rasen, minskad besättningsstorlek som kan leda till inavel, samt klimatförändringar som kan påverka fodertillgången. Pasorapa med omnejd utgör ett av de sista områden där det fortfarande finns en rimligt stor population av creol-nötkreatur i Sydamerika. Eftersom rasen utvecklats under lång tid tämligen isolerat och till stor del utan artificiell selektion, utgör den en intressant biologisk modell. På grund av sin historia kan rasen bära på unika gener som bidrar till dess förmåga att tåla det hårda klimatet och produktionsförhållandena i regionen. Därför kan den också utgöra en genresurs för användning (genom inkorsning) i andra raser som kan behöva nya gener för t ex sjukdomsresistens eller torktålighet. På så vis kan ett bevarande och vidareutvecklande av creol-rasen i Pasorapa med omnejd vara viktig inte bara för att förbättra levnadsförhållandena och ekonomin för landsbygdsbefolkningen i området, utan också för människor i andra delar av Bolivia och Sydamerika, samt för andra nötkreatursraser såväl i Bolivia som i andra länder, där torrperioder och dålig tillgång till foder utgör begränsningar. Mot denna bakgrund syftar projektet till att utveckla en strategi för bevarande och hållbart nyttjande av den inhemska creol-rasen i Pasorapa med omnejd, genom en kartläggning av produktionsförhållanden, genetisk diversitet samt påverkan på den lokala ekonomin på landsbygden.