The military as an ´agent of change´ for gender-relations in post-conflict societies? - evidence from Mali and Liberia Kan militären förändra genusrelationer i konfliktdrabbade samhällen?  - en studie av Mali och Liberia This research proposal sets out to critically examine how the military institution could function as an ‘agent of change’ in terms of gender relations in post-conflict societies. It focuses on the role of gender in military reforms in two post-conflict states: Liberia and Mali. The innovativeness of the project lies in its paradox: viewing a conservative, patriarchal and masculine institution as a potential driver for gender equality in post-conflict societies. The project spans over three levels of analysis: taking off at a micro-level, the project adopts a military sociology perspective to analyze individual gender relations within the military institution through interviews and observation. Stepping up to a meso-level, studying the role of gender in post-conflict militaries, will enable comparisons and generalizations on an institutional level. Finally, on a macro-level, the project examines how the reform of the military in a post-conflict society could contribute to transform existing gendered hierarchies through the empowerment of women, thereby contributing to creating a gender-just peace. The project adds a new and under-researched perspective of the military as not only an institution characterized by continuity, conservatism and hierarchy, but also as a potential ‘agent of change’ for gender relations in a post-conflict society. It will generate new theoretical and empirical insights of utmost relevance when it comes to achieving sustainable peace and developmenet I länder som drabbats av väpnad konflikt är reformer av säkerhetshetssektorn ofta en del av fredsprocessen. Dels genomförs dessa reformer för att befolkningen ska få en ny tilltro till statliga aktörer med ett våldsmonopol, såsom polis och militär, dels genomförs de för att dessa institutioner effektivt ska kunna bidra till ett fredligt samhälle som styrs av transparens, ansvarsutkrävande och rättstatens principer. En aspekt av dessa reformer innebär att den militära institutionen öppnas upp för att inkludera underrepresenterade grupper inom armén, för att bättre återspegla samhällets mångfald. Tidigare forskning har påvisat att militären kan karakteriseras som en sluten, konservativ och starkt maskulin institution som har svårt för att acceptera förändringar och mångfald. Den spänning och utmaning som genusreformer av militären innebär ligger till grund för det föreslagna projektet som analyserar hur integrering av både genus- och jämställdhetsperspektiv fungerar i två konfliktdrabbade stater: Mali och Liberia.  Om man lyckas skapa mer jämställda relationer mellan kvinnor och män inom en konservativ och maskulin institution som militären, finns det möjlighet att överföra lärdomar från en sådan process till samhället i stort, där militären skulle kunna fungera som en förebild och en drivande aktör för ett mer jämställt samhälle. Forskning har redan tidigare visat att ett jämställt samhälle, där kvinnor och män har samma rättigheter och möjligheter, är en förutsättning för hållbar fred och utveckling. För ett konfliktdrabbat land bör just jämställdhet därför vara en av de första prioriteringarna i en hållbar fredsprocess. Det underliggande antagandet för detta projekt är därför att den reformerade och konfliktdrabbade militären skulle kunna fungera som en aktör för förändring av genusrelationer mellan kvinnor och män, inte bara inom armén, men även inom samhället i stort. Detta projekt studerar hur de konfliktdrabbade länderna Mali och Liberia har integrerat genus- och jämställdhetsperspektiv i sina militära institutioner. Genus förstås här som sociala konstruktioner av kön och avser förväntningar på, eller normer för, hur män och kvinnor bör bete sig. Detta projekt fokuserar både på genusintegration, och integration av kvinnor i armén mer specifikt. Fokuset på kvinnor beror på att just kvinnor är kraftigt underrepresenterade i militärer världen över, och som en konsekvens av detta är dessa institutioner starkt maskulina, i den bemärkelse att så kallade "maskulina egenskaper" som förknippas främst med män. Därmed tenderar sådant som fysisk styrka, mod, aggressivitet och rationalitet att priviligieras och lyftas fram före så kallade "feminina egenskaper" såsom empati, kommunikation och omtanke. Kvinnor har därför ofta upplevt könsbaserad diskriminering inom militära institutioner och sällan åtnjutit samma status och militära identitet som sina manliga kollegor. Reformer av den militära institutionen efter konflikt innebär en möjlighet att ändra på tidigare inlärda beteenden och sedvänjor och därmed även lägga grunden för en mer jämlik institution där både män och kvinnor får ta plats och där jämställdhetsperspektiv prioriteras. Vi avser att på mikro- meso- och makronivå studera förändringar av hur genus konstrueras i roller, praktiker och normer. Med avstamp på individ- och gruppnivå inom militären i Mali och Liberia, kartlägger vi i vilken utsträckning man har lyckats med att skapa genusintegration och jämställdhet inom den reformerade militären. På basis av dessa resultat går vi vidare och undersöker om dessa förändringar avspeglas på meso- och makronivå i respektive samhälle. Om vi ser att de förändrade genusmönsten på mikronivå återspeglas på högre nivå i samhället, kan vi dra slutsatser om att förändringar i genusstrukturer inom militären också kan påverka genusrelationer i samhället i stort. Denna studie är explorativ och använder olika kvalitativa tekniker för att spåra förändringar gällande genusintegrering och jämställdhet. Vi använder oss av semistrukturerade intervjuer med individer och fokusgrupper. Därutöver kommer vi att bedriva deltagande observationer på militärbaser i Mali och Liberia. Ett stort skriftligt material, bestående av allt ifrån policydokument, konstitutioner, "White papers" och förhandlingsprotokoll kommer även att granskas för att spåra möjliga förändringar i militärens och samhällets genusstrukturer från mikro-till makronivå.