ITP 310 Healthy livestock - safe food ITP 310 Healthy livestock - safe food Capacity development intervention with four Swedish Agencies. The program "Healthy Livestock - Safe Food" aims to take a integrated approach on the value chains from stable to table, and at the same time highlight specific areas of animal health, food safety and antimicrobial resistance. 
With the main objective is to reduce poverty and vulnerability among smallholder farmers the programme will address how better health in food producing animals improve sustainable production of animal derived products, and how this interrelate to reduced usage of antimicrobials and safer food products. Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA), Sveriges lantbruksuniversitet (SLU), Jordbruksverket (SJV) och Livsmedelsverket (SLV) har i samarbete tagit fram ett förslag för genomförande av ett internationellt kapacitetsutvecklingsprogram inom ämnet Djurhälsa och Livsmedelssäkerhet med särskilt fokus på antimikrobiell resistens. Programmet planeras ha benämningen ITP 310 "Healthy livestock - safe food". SVA kommer att vara ansvarig avtalspart gentemot Sida för detta uppdrag. Insatsen planeras innehålla fem (5) programomgångar i form av så kallade Internationella Kapacitetsutvecklingsprogram (ITP) och kommer att inledas med en uppstartsfas vilken syftar till att ge utrymme för rekrytering och utformning av den första programomgången samt konkretisera strukturer för resultatstyrning och uppföljningsmetodik inklusive indikatorer kopplat till deltagarnas lokala förutsättningar.  

SVA avser inom ramen för denna insats att genomföra en kapacitetsutvecklingsinsats som följer ramarna för ett Internationellt kapacitetsutvecklingsprogram (ITP) genom att sammanföra strategiskt rekryterade deltagare i en serie av fem (5) liknande programomgångar (som var och en varar ca. 12 - 18 månader med schemalagd utbildning i Sverige och i regionen, mentorstöd i individuella eller gemensamma förändringsarbete samt regionala uppföljningsseminarier) med ca. 5 deltagare per programomgång från varje medverkande land, vilket summerar till totalt minst 25 deltagare per land efter fem programomgångar vid insatsens slut (125 deltagare totalt som i sin tur ska ha inkluderat kollegor och andra intressenter i sina förändringsprojekt). Deltagarna förväntas efter avslutad programomgång ha ökade kunskaper, verktyg och kontaktytor för att driva effektiva förändringsprocesser inom sina respektive organisationer och institutioner. Varje enskild programomgång utgör ett steg på vägen mot insatsmålet (och i förlängningen utvecklingsmålet) och varje deltagare i programmet förväntas genom sitt förändringsarbete bidra till att stärka sin organisations förutsättningar i förhållande till de konkreta utmaningar, problem eller svårigheter som landet och/eller organisationen står inför. Deltagarna från de olika programomgångarna ska samverka med varandra och ges förutsättning att bygga uthålliga nätverk sinsemellan. Tanken är att programomgångarna ska bygga på varandra där varje deltagande organisations förändringsprojekt är ett led i en förändringsprocess som ska leda till att stärka den institutionella kapaciteten i länderna för förbättrad djurhälsa, ökad livsmedelssäkerhet, förbättrad uthållighet och ökad produktivitet. Den föreslagna insatsen kan efter ett tilläggsbeslut även få utrymme för eventuella ytterligare resultatstärkande aktiviteter kopplat till programomgångarna som kan komma att vara relevanta som en komplettering så som chefsseminarier eller ämnesspecifika workshops. 

Det övergripande målet för insatsen är minskad fattigdom och sårbarhet hos småbrukare genom förbättrad djurhälsa, ökad livsmedelssäkerhet och förbättrad uthållighet och produktivitet samt minskat antal zoonotiska infektioner hos befolkningen, minskat förekomst av antibiotika i livsmedel och därigenom minskat utvecklingstakt för antimikrobiell resistens. För att åstadkomma detta ska insatsen på medellång sikt bidra till stärkt institutionell kapacitet för en ökad förmåga att förebygga och hantera epizootiska/endemiska djursjukdomar och zoonotiska infektioner samt ökad förmåga att styra eller begränsa antibiotikaanvändningen för livsmedelsproducerande djur. (Zoonos: smitta mellan människa och djur; epizootisk: allvarlig djursjukdom; endemisk: Sjukdom som finns etablerad i en population)

Sida har sedan en tid tillbaka haft dialog med de fyra myndigheterna kring behov och efterfrågan i Sidas samarbetsländer vad gäller fungerande institutionella strukturer för förbättrad djurhälsa och ökad livsmedelserfarenhet. Även i samråd med Sidas tematiska ämnesföreträdare för jordbruk och livsmedelstrygghet, enheten FORSK, enheten INTEM/SOCIAL samt med ämnesrådgivare inom Sidas jordbruksnätverk har behovet av att stärka kapaciteten inom området lyfts. För att ge SVA utrymme att, i samarbete med de andra myndigheterna ta fram ett fullvärdigt förslag för genomförande av ett kapacitetsutvecklingsprogram, beslutade Sida (Beslut 2016-002204) om ett bidrag för att möjliggöra gemensamma så kallade "fact-finding"-resor, genomförande av behovsanalys, färdigställande av målmatris och indikatorer, definition av ämnesinnehåll och pedagogik för genomförande av programmet samt knyta kontakt med lämpliga lokala samarbetspartner i syd och relevanta organisationer som ska delta i programmet.

Jordbruk är fortfarande den största ekonomiska sektorn i de flesta låginkomstländer och satsningar inom jordbrukssektorn är mycket effektiva för att stärka nationalekonomin. I de flesta låginkomstländer dominerar småskaliga familjejordbruk där husdjursskötseln är central och ett viktigt komplement till livsmedelsförsörjningen tillsammans med sädesproduktion. Djuren säkrar tillgång till proteiner, ger dragkraft och bränsle och fungerar som ett skyddsnät och kapitalreserv i svåra tider. Många djursjukdomar har en negativ påverkan på djurens tillväxt och förmåga att producera och kan få katastrofala följder för familjens livsmedelsförsörjning och hälsa. I Sidas samarbetsländer finns det behov av ökad kunskap om utbredning och omfattning av inhemska smittsamma djursjukdomar samt behov av förbättrade institutionella system för att kunna förebygga, övervaka och hantera utbrott av djursjukdomar. Det finns ett behov av att effektivisera kontrollinsatser, att koordinera samarbete mellan de olika ansvariga myndigeterna och att förbättra system för utvärdering. Befintliga system för övervakning av djursjukdomar är därutöver ofta inte anpassade till småbrukare då t.ex. kunskap kring sjukdomar som är viktiga för småbrukare saknas. Dessutom är tillgången till veterinära tjänster ofta mycket begränsad, framförallt på landsbygden, vilket leder till felanvändning av antibiotika.

Det föreslagna programmet skall därför inriktas på att bygga upp institutionella strukturer för att hantera djursjukdomar genom att bl.a. fokusera på förebyggande, övervakning, kontroll och bekämpning av djursjukdomar, utveckling av djurhälsovård/veterinära tjänster för småbrukare samt övervakning, kontroll och förhindrande av utveckling av antimikrobiell resistens i linje med One Health konceptet (ett koncept som innefattar det nära sambandet mellan sjukdomar hos människor och djur och behovet av samordnat agerande).

Samspelet mellan de ansvariga myndigheterna och aktörerna som ska arbeta mot gemensamma mål och prioriteringar och följa upp och utvärdera kontrollsystem är avgörande för att säkerställa kvalitet och utveckling av den offentliga kontrollen och hanteringen av kriser i livsmedelskedjan. SVA, SLV, SLU och SJV har tillsammans en unik roll inom det övergripande området djurhälsa i Sverige och bidrar gemensamt till det samlade målet om friska djur och säkra livsmedel som regleras i Sveriges fleråriga plan för kontroll i livsmedelskedjan. Det är detta unika samarbete utifrån ett helhetsperspektiv som inkluderar folkhälsoaspekter, som i ett internationellt sammanhang ger en komparativ fördel vad gäller erfarenhetsutbyte och möjliga lösningar och som ligger till grund för programförslaget. Även den nyligen av EBA (Expertgruppen för biståndsanalys) publicerade rapporten "Animal health in development - its role for poverty reduction and human welfare, 2017:03" bekräftar betydelsen av fungerande djurhälsosystem för fattigdomsbekämpning och ekonomisk tillväxt, livsmedelsförsörjning och nutrition, hälsa och jämställdhet och framhåller behovet av att bygga professionell kapacitet inom området samt att svensk expertis är mycket väl lämpad att bidra till detta. Sida bedömer att SVA i samarbete med SLU, SJV och SLV är de enda lämpliga genomförarna för detta uppdrag genom att insatsen riktar sig specifikt till institutioner med särskilt ansvar för djurhälsa och livsmedelssäkerhet i syfte att skapa fungerande institutionella strukturer. Därmed ligger den helt inom ramen för myndigheternas unika kompetens (se bilaga 3,4,5 och 6a "Redovisning av unik kompetens" tillhörande bilaga 4 i Överenskommelse om bidrag mellan Sida och Statens Veterinärmedicinska Anstalt, signerad 2016-06-23, ärende 15/000185, Beslut 2016-002204).  

Uppdraget skall till en början riktas till Uganda, Kenya, Tanzania, Burundi och Rwanda. Dessa länder bildar East African Community som samarbetar kring att harmonisera lagstiftning och fri handel och där etablerade nätverk och aktörer finns som bland annat arbetar inom områden som Djurhälsa. Myndighetsgruppen har ett upparbetat samarbete med dessa länder som i flera fall har efterfrågat ett samarbete kring kapacitetsutveckling inom området. Även det under senare tid tillkommande Sydsudan planeras att inkluderas om möjligt. Det finns goda möjligheter att utnyttja synergier med pågående initiativ och utnyttja de väl upparbetade kontakterna som myndigheterna har. Till exempel koordinerar SVA ett twinning-liknande projekt finansierat av FN:s organ för djurhälsa, OIE och det finns goda regionala kontakter via International Livestock Research Institute (ILRI) där SLU har ett långtgående samarbetsavtal. Sida bedömer att detta program är mycket relevant som ett komplement till resultatstrategierna för många av Sidas samarbetsländer och önskar på sikt att erbjuda programmet även till andra länder, om det motsvarar förväntningarna. Möjliga regioner som har nämnts i samråd med avdelningen för Afrika är södra Afrika och SADC-krets (Mozambique, Zimbabwe och Zambia) och centrala och västra Afrika (ECOWAS, Mali, Burkina och Kongo), men även Etiopien. Därutöver kan programmet komma att även erbjudas till andra regioner så som Östeuropa och Sydostasien; länder som har nämnts i samråd med andra operativa enheter på Sida är bl.a. Georgien, Moldavien och Ukraina. Att institutioner och aktörer med särskilt ansvar för djurhälsa, livsmedelssäkerhet och antibiotikaresistens på nationell nivå
- skapar fungerande strukturer för en ökad förmåga att hantera epizootiska/endemiska djursjukdomar och zoonotiska infektioner,
- skapar fungerande strukturer för en ökad förmåga att styra eller begränsa antibiotikaanvändningen hos livsmedelsproducerande djur, samt
- samarbetar för att bättre utnyttja existerande resurser inom ämnet djurhälsa, livsmedelssäkerhet och antibiotikaresistens.

Det övergripande långsiktiga målet för insaten på impact-nivå är att insatsen bidrar till minskad fattigdom och sårbarhet hos småbrukare genom förbättrad djurhälsa, ökad livsmedelssäkerhet och förbättrad uthållighet och produktivitet samt minskat antal zoonotiska infektioner hos befolkningen, minskat förekomst av antibiotika i livsmedel och därigenom minskad utvecklingstakt för antimikrobiell resistens.

För att uppnå detta ska insatsen på medellång sikt (insatsmål på outcome nivå) bidra till stärkt institutionell kapacitet för en ökad förmåga att förebygga och hantera epizootiska/endemiska djursjukdomar och zoonotiska infektioner samt ökad förmåga att styra eller begränsa antibiotikaanvändningen för livsmedelsproducerande djur. Det betyder att deltagarna och deltagarnas organisationer aktivt använder de kunskaper, verktyg och nätverk det har erhållit eller vidareutvecklat inom programmet för att skapa institutionella strukturer och samarbeten med relevanta aktörer för förbättrad förebyggande djurhälsoarbete samt hantering vid utbrott av djursjukdomar.