Legitimering av FN:s nya hållbara utvecklingsmål: en jämförande studie av Ghana och Tanzania Legitimation of the Post-2015 Sustainable Development Goals: The Cases of Ghana and Tanzania The project aims to study how legitimacy is generated in national level translation processes of globally adopted development policies. Specifically, we explore the United Nations’ Sustainable Development Goals that will replace the Millennium Development Goals in September 2015. The United Nations General Assembly’s adoption of the new goals will trigger a translation process of those into domestic policymaking with ensuing legitimation challenges that, we argue, condition future implementation prospects. When scholars have focused on legitimacy in global governance, they have primarily debated the normative standards against which international organizations should be judged. In contrast, we study the processes and sources that shape perceptions of legitimacy among development actors. Our theoretical framework includes a spectrum of legitimation and delegitimation strategies, a conceptualisation of the authors, audiences, and objects of legitimation, and the legitimacy sources and country level factors that condition legitimation processes. The research design is based on structured focused comparison and process tracing through interviews, participant observations and text-based analyses drawing on the rich post-2015 consultation material. The cases in focus are Ghana and Tanzania. Both countries have high stakes in the post-2015 goals but differ in how far they have come in socio-economic development as well as in degree of democratic consolidation, factors that we argue impact the conditions of national level legitimation. The empirical starting point of our study is the launch of the United Nations-convened national level consultations in 2012, while the empirical span of the project will end in 2018. The project’s findings are highly policy relevant as the new goals will provide political guidance for commitments and resource allocation in the realm of development between 2015 and 2030. Projektets syfte är att studera legitimering av globala politiska målsättningar på nationell nivå. Förenta Nationernas (FN:s) nya hållbara utvecklingsmål, ”Sustainable Development Goals”, ersätter FN:s Millenniemål i september 2015 och kommer att utgöra riktlinjer för utvecklingspolitik, prioriteringar och resursfördelning fram till år 2030. För att förankra de nya målen på bred front har FN sedan år 2012 strävat efter att skapa inkluderande konsultationer där representanter från internationella organisationer, stater, civilsamhället och näringslivet samt enskilda medborgare deltagit. Efter att FN:s Generalförsamling godkänt de nya målen inleds en ny fas då FN:s medlemsländer ska införliva målen nationellt och lokalt. Huruvida målen då uppfattas som legitima kommer att avgöra möjligheterna för deras förverkligande. Genom att studera den nationella nivån lyfter vi fram processer som inte tidigare studerats i samtida statsvetenskaplig forskning om legitimitet och internationella organisationer. Projektet utvecklar denna forskning genom att besvara frågan: hur legitimeras globalt utformad utvecklingspolicy när den ska förverkligas på nationell nivå?    Projektet kommer att bidra med såväl teoretisk som empirisk kunskap. Vårt teoretiska bidrag handlar främst om att utveckla ett ramverk för att studera aktörers olika strategier för att söka eller ifrågasätta legitimitet, det vi kallar legitimering respektive delegitimering. Sådana strategier kan vara institutionella, diskursiva eller beteendemässiga och utövas med avsikt att påverka individers eller gruppers uppfattning om riktigheten i den förda politiken. Teoriutvecklingen gäller också grunderna för legitimitet, exempelvis grad av delaktighet i beslutsprocessen, innehållet i den föreslagna politiken, inslaget av expertkunskap eller effektiv problemlösning. Projektet studerar även skillnader mellan global och nationell nivå samt vilka maktrelationer (exempelvis finansiella, strukturella, kunskapsmässiga, normativa) som formar strategierna och reaktionerna på dessa. Vidare undersöks relationerna mellan processer som är toppstyrda och de som generas nerifrån och upp då globala mål ska anpassas till förhållanden inom ett land.     Empiriskt bidrar vi med kunskap om tillkomsten av de nya hållbara utvecklingsmålen genom en jämförande fallstudie av Ghana och Tanzania. Länderna har haft omfattande FN-ledda konsultationer och har dessutom varit medlemmar av den FN-grupp som har utarbetat förslaget på de nya målen. Valet av länderna grundar sig även på skillnader som på teoretisk grund antas påverka hur global policy införlivas i nationell politik. Ghana uppvisar en högre ekonomisk utvecklingsnivå och har varit mer framgångsrikt med att uppnå de nuvarande Millenniemålen än Tanzania. Dessutom anses Ghanas demokrati vara konsoliderad medan Tanzania fortfarande kämpar med arvet från tidigare enpartistat. Dessa faktorer tror vi påverkar legitimeringsprocesserna i respektive land. Studien sträcker sig från början av FN:s konsultationer år 2012 till tre år efter det att målen formellt antagits av FN:s Generalförsamling. Projektets primärmaterial består av intervjuer, deltagande observationer samt ett omfattande textmaterial som producerats under konsultationer i Ghana och Tanzania men även efter målens formella antagande, exempelvis policyrelevanta dokument. Metodologiskt baseras studien på jämförande analys, process-spårning och textbaserad innehållsanalys. Genom den omfattande tillgången på empiriskt material utgör de nya utvecklingsmålen en unik möjlighet att utveckla forskningen om legitimitets betydelse för politiska målsättningar. Projektet är dessutom ytterst policyrelevant eftersom de nya målen kommer att ha stor inverkan på utvecklingspolitik fram till år 2030.