Promoting Dekoko (Pisum sativum ssp. abyssinicum) to enhance its contribution to food security in Ethiopia Främjande av Dekoko (Pisum sativum ssp. abyssinicum) för en tryggad livsmedelsförsörjning i Etiopien During the last five decades, Ethiopia’s population grew at annual rate of 2.6% but crop production grew by only 2% annually. This has resulted in reduced farming based family income. As a consequence, food security remains a main challenge although the country is rich in crop genetic resources. Hence, sustainable intensification of crop productivity for food security and climate resilience is required. Ethiopia is an important genetic diversity center for crops such as field pea. Two types of field peas are grown in Ethiopia: Pisum sativum spp. sativum and P. sativum spp. abyssinicum (Dekoko), both having significant contribution to food and nutritional security. Dekoko, which is targeted in this project has been independently domesticated, cultivated and consumed as protein supplement to the cereal-based diets in Ethiopia. It plays an important role in supplying affordable protein to rural population and in improving soil fertility through nitrogen fixation. However, it is grown in few localities in Ethiopia and not much has been done to promote it as a contributor to food security. Hence, this project aimed at analyses of Dekko’s genetic diversity, association with nitrogen fixing symbionts and nutritional quality, and documenting its indigenous knowledge and socio-economic significance. The data to be generated will be used to develop a joint project for the improvement and sustainable use of Dekoko for its contribution to sustainable food security in Ethiopia and beyond. Etiopien är ett utvecklingsland där matförsörjningen fortfarande är en stor utmaning trots att landet är rikt på genetiska resurser, inklusive nära släktingar till våra odlade grödor, som är viktiga källor till vidare förädling. Etiopien består av många olika agroekologiska och agrogeografiska zoner där det traditionella jorbruk som utvecklats under årtusenden har gjort landet till ett viktigt primärt och sekundärt centrum för många odlade kulturväxter. Den periodvis försämrade tillgången på mat beror till stor del på det omoderna jordbruket. Småjordbruket står för ca 95% av födoämnestillgången och man använder fortfarande till stor del traditionella lantraser i produktionen.Baljväxter är universalgrödor som ger inkomst, försörjning och mat till småjordbrukaren. Dessa växter är ofta tåliga och kan relativt väl motstå både biotisk och abiotisk stress såsom torka, sjukdomar och insektsangrepp. Dessutom kan de fixera kväve genom symbios med kvävefixerande bakterier, en egenskap som är viktig för bönder som inte har råd med konstgödsel. Dessutom har de ett högt nutritionellt värde med hög proteinhalt. Baljväxterna kan därigenom balansera den huvudsakligen kolhydratrika diet som dominerar. I Etiopien odlas olika typer av baljväxter, t. ex. bondbönor och ärtor, och de utgör ett mycket viktigt bidrag till proteinförsörjningen för lantbruksbefolkningen och bidrar till att öka åkerjordens kvävehalt. Etiopien är ett av de genetiska centra som finns för ärta, Pisum sativum, och dess vilda släktingar. Idag är man Afrikas största producent av ärtor och den sjätte största producenten i världen. P. sativum ssp. abyssinicum (lokalt benämnd Dekoko) har sedan länge domesticerats och odlats i Etiopien. Tillsammans med den vanliga ärtan, P. sativum ssp. sativum, används den som proteintillskott till den cerealiebaserade dieten. Dekoko är mycket uppskattad för den goda smaken och betingar ett högt pris jämfört med vanliga ärtor. Tillgången är emellertid begränsad eftersom den endast odlas på få platser i norra Etiopien. Nyligen gjorda studier har visat att produktionen minskar pga sjukdomar och insektsangrepp.Trots dess betydelse har få studier av Dekoko gjorts. Genetiska studier med molekylära markörer har inte genomförts och växtförädlingsprogram saknas helt. Dess innehåll av olika näringsämnen, kvantitativt eller kvalitativt, har inte undersökts i någon större omfattning och dess socioekonomiska värde eller bevarandestatus har inte dokumenterats. Vi vill därför i det här projektet dokumentera den kunskap som finns om Dekoko och dess olika lantraser, deras socioekonomiska betydelse och hur Dekoko används. Genetiska diversitetsanalyser av Dekoko och dess symbionter kommer att göras med olika markörtekniker vid Addis Ababa University (AAU) och SLU.Det här projektet är till sin natur interdisciplinärt och involverar experter från olika discipliner vid SLU och AAU. Gemensamma workshops och seminarier kommer att anordnas som stärker banden mellan AAU och SLU för att även framledes kunna anta de utmaningar som möter utvecklingsländerna. Projektet kommer mer specifikt att skapa förutsättningar för ett fördjupat samarbete mellan de två länderna inom växtproduktion och förädling. Projektet passar väl in i Etiopiens prioriterade nationella policy för jordbruksforskning och Sveriges strategi för forskningssamarbete med utvecklingsländer. Det kommer också att bidra till en säkrare matproduktion och förbättrade levnadsomständigheter för resurssvaga bönder.