Utformning av institutioner som främjar samarbete och förbättrad skötsel av naturresurser: Fältexperiment i Etiopien. Designing Institutions that Promote Cooperation and Technology Adoption in Natural Resource Management: Field Experiments in Ethiopia The livelihood of millions of rural households in developing regions such as Sub-Saharan Africa is dependent on natural resources, especially agricultural land and forests. The potential of investments in natural resources in reducing poverty and bringing about sustainable development is increasingly getting attention. Past experience shows that there is a risk that large scale interventions in natural resource management may fail to bring desired outcomes if they are not supported by well-functioning local institutions characterized by cooperation and coordination among rural households. This project aims to explore key aspects of cooperation and coordination problems related to natural resource management, and to develop knowledge for the design of local institutions that make interventions work. Using a mix of survey data, lab experiments and field experiments, we will explore aspects of local institutions that are relevant both to interventions targeted at privately managed resources (e.g. farm land) and interventions that are targeted at resources managed by the community (e.g. forests). Our research program sheds light on some of the complexities of rural socio-economic systems and fills important knowledge gaps. Our over-arching goal is to provide valuable inputs into the design of institutions that support government and donor efforts to improve the quality of natural resources, supporting the livelihoods of poor people and improving the trust in communities. Utformning av institutioner som främjar samarbete och förbättrad skötsel av naturresurser: Fältexperiment i Etiopien. Hundratals miljoner människor i Afrika söder om Sahara är beroende av naturresurser för sitt levebröd. Många lever på små jordbruk som är utsatta för jorderosion och allt mer påverkade av klimatförändringar. Många är också beroende av allmänningar för brännved, bete till sina djur etc. Trots många insatser under årens lopp så har jordbruksproduktiviteten inte ökat nämnvärt i Afrika, småbönder tar inte till sig av ny teknik och många allmänningar förstörs. När nu världen vaknat upp och stora resurser satsas på dessa resurser så är det viktigt att förstå hur man bäst kan använda dem. Medan tidigare forskning främst inriktat sig på genetisk utveckling av grödor, olika markvårdsåtgärder och investeringar i insatsvaror så föreslår vi i denna studie en mer beteendevetenskaplig ansats. Utmaningen är att förstå vad som gör att människor kan samverka i att pröva sig fram till nya jordbruksmetoder och gemensamt sköta sina allmänningar. Hur kan institutioner utformas för att skapa sådant samarbete och på samma gång förbättra tilliten i samhället? I projektet studerar vi detta inom ramen för tre teman. I det första analyserar vi situationen där en bonde vinner på att åka snålskjuts på andra bönders experimenterande av nya jordbruksmetoder. Om alla väntar på alla andra så försenas användandet av de nya metoderna. Vi kommer att studera under vilka situationer detta är ett problem och hur man kan underlätta gemensamt lärande. I det andra temat studerar vi hur institutioner kan öka samarbetet kring skötseln av allmänningar. Allmänningar kan lätt överutnyttjas men Nobelpristagaren Elinor Ostrom visade att det finns många exempel på hur grupper själva skött allmänningar hållbart under lång tid. Vi bygger vidare på denna forskning och designar fältexperiment för att öka förståelsen för hur denna typ av institutioner kan skapas och upprätthållas. I ett tredje tema analyserar vi hur utformningen av institutioner för genomförande av markreformer kan uppmuntra till samarbete och därmed minska kostnaden för reformen på samma gång som man ökar tilliten i samhället. Detta baserar sig på tidigare forskning i gruppen men kräver ytterligare studier innan den kan ligga till grund för förändringar av existerande regelverk. Forskningen behandlar ett antal centrala frågor för Etiopiens utvecklingspolitik. Etiopiska regeringen satsar för tillfället, tillsammans med ett antal stora bidragsgivare, miljardbelopp på hållbar landsbygdsutveckling. Med denna forskning hoppas vi kunna öka effektiviteten i dessa investeringar genom att belysa de lokala institutionella förhållanden som kan påverka skötseln av resurserna. Forskningen är också helt i linje med svensk biståndspolitik, inte minst den policy som tagits fram för miljö- och klimatfrågor.