Gender aspects of electoral violence: Surveying political candidates in Myanmar and Cambodia Genusaspekter på valrelaterat våld: En enkätstudie av politiska kandidater i Myanmar och Kambodja Detta projekt undersöker genusaspekter på hot och våld som drabbar politiker i två Sydostasiatiska länder: Myanmar och i Kambodja. Valrelaterat våld är ett stort hinder för demokratisk utveckling i båda dessa länder och projektet ska undersöka om det också är så att kvinnliga och manliga politiker har olika erfarenheter av vilken typ av hot och våld som riktas mot dem under valkampanjen. Det finns stora hinder för kvinnors deltagande i politiken i båda dessa länder, och det är därför viktigt att forskning och utvecklingsprojekt om valrelaterat våld förmår fångar upp de metoder som används för att skrämma bort kvinnor från politiken.   Valrelaterat våld är en viktig företeelse att studera av en rad anledningar. Det är alltid viktigt att förstå orsaker till och konsekvenser av fysiskt våld som påverkar människors säkerhet och kringskär mänsklig utveckling. Valrelaterat våld är dock också viktigt ur ett demokratiskt perspektiv. Våld som används för att påverka utfallet av val är mer än en kränkning av personlig integritet: det kränker också den demokratiska integritetsprincipen om fria och rättvisa val.   Om vi utgår från kränkningen av den demokratiska integriteten kan vi också definiera valrelaterat våld utifrån dess motiv. Hot, förtal och fysiskt våld och förstörelse som används i syfte att hindra någon från att föra fram sitt politiska budskap eller från att ställa upp i val är alla relevanta företeelser. Utifrån ett demokratiskt perspektiv ska vi därför inte undersöka valrelaterat våld som enbart fysiskt våld, utan använda oss av en bredare definition som också tar in psykologiska metoder. Psykologiskt våld som används i syfte att skrämma och hota bör inte underskattas, utan kan vara väldigt effektivt när det gäller att påverka politikers beteenden och – i förlängningen – utfallet av valet.   När valrelaterat våld definieras på detta sätt inser vi också att olika former av våld och hot kanske drabbar olika typer av personer. En rapport som har dokumenterat incidenter av valrelaterat våld föreslår att det kan finnas viktiga genusaspekter på vilken sorts metod som används för att minska enskilda politikers chanser eller för att förmå dem att inte ställa upp till val. Rapporten visade att kvinnliga offer för valrelaterat våld oftare hade rapporterat hot och psykologiskt våld, medan manliga offer oftare rapporterade fysiskt våld i den offentliga sfären Bardall 2011). Hittills har ingen studie undersökt huruvida dessa insikter också stämmer på vilken sorts valrelaterat våld som manliga respektive kvinnliga politiker upplever när de bedriver kampanj.   Eftersom det finns anledning att tro att manliga och kvinnliga kandidater har olika erfarenheter av valrelaterat våld under valperioden måste vi designa en studies om förmår fånga dessa skillnader. Denna studie gör systematiska enkäter med politiska kandidater – män och kvinnor – i Myanmar och Kambodja. Studierna genomförs i nära samarbete med internationella organisationer med lokal förankring för att möjliggöra uppföljning och utveckling av praktiska program som arbetar med dessa frågor. Projektet tar sin utgångspunkt i en oro för att det kan finnas en stor mängd hotande och skrämmande aktiviteter som används för att förhindra att kvinnor gör politisk karriär, men att dessa aktiviteter kanske inte fångas upp av rådande studier, som fortfarande företrädesvis fokuserar på fysiskt våld. This project seeks to explore intimidation and violence targeting politicians, with a particular focus on potential gender differences. It distinguishes itself from existing research on election violence in at least three ways: it focuses on a region less researched by zooming in on Asia (Cambodia and Myanmar), it focuses on violence directly targeting politicians, and, importantly, it explores gender differences in the type of intimidation and violence experienced.  Election violence is an important issue from a number of perspectives. Understanding the causes and consequences of inter-personal physical violence is always relevant and important, but election violence also violates a fundamental democratic principle: free and fair elections. Seen from a democratic perspective, election violence is often used in order to affect electoral outcomes or to intimidate or threaten certain politicians from running a campaign or delivering their message. Election violence is therefore more than a violation of personal integrity; it also violates electoral integrity and decreases democratic quality (Norris 2013)  By taking its starting-point in electoral integrity, the relevant definition of election violence here departs from the purpose of the violent acts. Acts of intimidation, threats, physical and psychological violence with the purpose of affecting an electoral outcome or preventing someone from running in an election are all relevant acts to focus on from this perspective. This means that the range of activities defined as election violence is broad and should not be confined to an exclusive focus on physical violence. While physical violence can influence elections in very direct ways, by preventing candidates from campaigning or standing for elections, threats and intimidation create fear and can be highly efficient means to influence individual decisions (Höglund 2009).   It is also when looking at election violence from an electoral integrity perspective that we come to realize that different forms of violence and intimidation may be targeting different types of people. A report that has documented incidents of election violence does suggest that there is a gendered dimension that needs further scrutiny. The report indicates that while female victims of election violence most often reported intimidation and psychological abuse, male victims typically experienced physical violence taking place in the public sphere (Bardall 2011). So far, no study has applied these insights to the experiences of politicians during elections.  If there are, indeed, diverging experiences of male and female politicians during election periods, we need to design studies that are able to capture these different experiences. This project will build on earlier research as well as practical experiences in order to do so. It will combine insights from aggregated studies of incidents of election violence and interview-based case studies to design a survey study that records individual experiences, but in a systematic manner. It will survey political candidates, men and women, in Myanmar and Cambodia – two countries where election violence is a pertinent problem thwarting democratic development. The survey will be undertaken in close cooperation with international organizations with local offices in these countries. The project departs from the concern that if a large number of intimidating activities are undertaken in order to prevent women from running to office, but research and activities still are biased towards physical acts of election violence, what is captured and targeted may be a very masculine experience of election violence. This project is needed in order to fully map the range of illicit methods that are used to affect election outcomes, and to be able to subsequently design and implement programs and activities that mitigate the risks for both male and female politicians running for election.