WHO Frivilligt bidrag 2020-2021 WHO CVC 2020-2021 - WHO CVC 2020-2021 GLOBEN (New strategy 2018-2022) Sida plans a core voluntary contribution to WHO:s biennial programme budget 2020-2021 so as to support the implementation of all results in WHO:s General programme of Work 2019-2023(GPW13) . Sida's support will hence contribute to the implementation of all three "billion goals" more specifically  1 billion more people enjoying better health and well-being (henceforth referred to as the "Healthier populations-target"); 1 billion more people better protected  from health emergencies; 1 billion more people benefiting from universal health coverage (UHC).  In addition, GPW13 contains a fourth prioritization aimed at increasing the effectiveness of WHO:s operations as well as an improved support to member states. GPW13 is based on the global SDG goals in line with Agenda2030.The planned contribution does not entail a change of objectives as defined in the current GPW. However, the Programme Budget 2020 is different from the previous PB in that WHO:s total budget amounted 4421 million USD for 2018-19. The total programme budget for the  period 2020-21 amounts 5840 million USD which represents an increase of 32 percent in comparison with the previous programme budget.There are some main differences with the previous Programme Budget(PB) where the PB2020-2021 has a much clearer focus on:-strengthening WHO:s capacity to deliver at country level-increasing investments aimed at expanding WHO:s normative work primarily with a focus on data and innovation (eg digital health).-increasing investment for polio transition in order to mainstream essential public health functions (eg surveillance, immunization) into base budget. Sida states that the budget for  2020-2021 represents the same challenges as for previous budgets eg a gap in the base-budget leaving some areas under-funding and others over-funded. Rights-based issues are being integrated throughout WHO:s program budget 2020-2021. For the budget it has further been decided that the organisation - at all levels- shall incorporate issues of equity, gender and human rights as part of the annual performance review. Dialogue:In conclusion Sida will during 2020-2021 continue the ongoing dialogue focusing on the same issues as for the previous support period although with an intensified dialogue on issues related to the Healthier populations-target. Sida will hence focus on issues of women's, children's and adolescent's health, SRHR, WASH, health systems, UHC, country focus, Antimicrobial resistance (AMR) and the risk of corruption. Continous follow-up as part of team Sweden will be central in following up on results as well as for pushing for stronger performance both thematic and organisational. The dialogue on Healthier populations (msek 30) will focus on the work of developing different tools and their potential application. Sida planerar ett obundet frivilligt bidrag till Världshälsoorganisationens (hädanefter kallat WHO)  tvååriga programbudget 2020-2021 i syfte att stödja genomförandet av samtliga resultat i WHO:s huvudsakliga styrdokument som utgörs av:
 1) ett sexårigt arbetsprogram Eng. "General Programme of Work, GPW13", 2019-2023 och 2) den tvååriga programbudgeten i vilka organisationens förväntade inriktning och resultat för aktuell tvåårsperiod fastslås, den nuvarande programbudgeten gäller för åren 2020-2021. Sidas medel kommer att möjliggöra genomförandet av WHO:s samtliga tre miljardmål i GPW13 mer specifikt "en miljard människor har tillgång till hälso-och sjukvårdstjänster", "en miljard människor är bättre skyddade mot hälsokatastrofer "och " en miljard människor lever hälsosammare liv" (det sistnämnda målet hädanefter kallat "Målet om hälsosamma liv"). GPW13 innehåller även en fjärde prioritering som syftar till att stärka effektiviteten inom WHO:s verksamhet samt ett förbättrat stöd till medlemsländerna. GPW13 baseras på de globala SDG-målen enligt Agenda 2030.

WHO är FN:s fackorgan för hälsofrågor med uppdrag att leda och samordna internationellt hälsoarbete och att stödja medlemsländernas regeringar i genomförandet av ländernas bästa möjliga hälso- och sjukvårdspolitik.

WHO:s GPW13 bedömdes i detalj av Sida under den föregående beredningen inför beslut om obundet frivilligt bidrag 2018-2019. Sida bedömer att insatsen ligger helt i linje med Sidas prioriteringar, de fem perspektiven och att den är mycket relevant i förhållande till Strategin för Sveriges globala utvecklingssamarbete inom hållbar social utveckling 2018–2022. Sida gör bedömningen att förändringsteorin samt målbilden för GPW13 är fortsatt adekvat men att det finns vissa svårigheter med att försöka överblicka resultatet av WHO:s arbete och med dess medlemsstater.

Sida bedömer på basis av den Multilateral Organisational Performance Assessment Network (MOPAN)- bedömning för WHO som publicerades 2019 (hädanefter kallad MOPAN2019) att GPW13 förefaller ha byggt upp ett ägarskap i snabb takt mycket tack vare den nuvarande Generaldirektörens dynamiska och externt fokuserade inriktning som lett till förändring inom WHO. Vidare bedöms det finnas ett starkt nationellt ägarskap för GPW13 vilket utgör en förutsättning för hållbarheten i de resultat som definierats i GPW13.

Den tvååriga programbudgeten (2020-21) skiljer sig från sin föregångare dvs programbudgeten för åren 2018-2019. WHO:s totala budget för åren 2018-2019 uppgick till 4421 miljoner USD och programbudgeten för 2020-21 uppgår till 5840 miljoner USD vilket innebär en ökning på ca 32 procent.
Det finns ett par huvudsakliga skillnader där den nya programbudgeten har ett betydligt starkare fokus på:
-stärkandet av WHO:s kapacitet att leverera på landnivå
-ökade investeringar med fokus på att expandera WHO:s normativa arbete primärt med fokus på data och innovationer (eg digital hälsa)
-ökade investeringar i verksamhet kopplad till poliotransition i syfte att mainstreama huvudsakliga folkhälsofunktioner (tex monitorering och övervakning, immunisering) i WHO:s basbudget.

Avseende programbudgeten för 2020-2021 konstaterar Sida att WHO fortfarande dras med fortsatta utmaningar med den finansiella situationen som bl.a. ett glapp i basbudgeten där vissa områden förblir underfinansierade och andra överfinansierade. Rättighetsfrågor finns genomgående integrerat i WHO:s programbudget för 2020–2021. I den nya programbudgeten är det också beslutat att WHO:s organisation på alla nivåer ska inkorporera jämställdhet, jämlikhet och mänskliga rättigheter i dess årliga prestationsbedömningar. Vidare gör Sida bedömningen att budgeten för 2020-2021 är rimlig i förhållande till för perioden uppsatta mål. 

Den nuvarande finansieringsstatusen för tvåårsbudgeten 2020-2021 är 81 procent. 
WHO:s sex största givare kan presenteras enligt följande (där procentsiffran anger andelen av WHO:s totala budget, siffror uppdaterade i första kvartalet 2020): USA (11,96%); Bill and MelindaGatesFoundation (11,41%); GAVI (6,49%); Storbritannien/Nordirland (5,86%); Tyskland (5,5%); Europakommissionen (4.77%). Under åren 2018-2019 uppgick USA's del av budgeten till hela 20%. De specificerade frivilliga bidragen utgör den största delen av WHO:s budget.

Några slutsatser och lärdomar från den föregående tvååriga programbudgeten: 
Sida bedömer att WHO under den föregående tvåårsperioden uppnått mål i enlighet med uppsatta planer. Vidare bedömer Sida att WHO under den senaste tvåårsperioden utvecklat nya och intressanta modeller för resursmobilisering. Givet den globala nedgående trenden i termer av flexibel finansiering bör man ändå förbli realistisk vad gäller sannolikheten för ökad flexibel finansiering. WHO har arbetat på olika alternativ till fullt flexibel finansiering. Sida följer utvecklingen av dessa diskussioner med stort intresse. 

I den pågående FN-reformen som syftar till att FN ska bli mer effektivt och leverera bättre resultat i enlighet med Agenda 2030 har WHO anpassat sin strategi på landnivå till nationella prioriteringar och FN's gemensamma landprogram (United Nations Development Assistance Framework. UNDAF, referens: MOPAN 2019). WHO ser sig som proaktiva och konstruktiva i FN-reformarbetet och ser stor potential i FN-reformen som man bedömer kommer att göra FN mer relevant, sätta hälsofrågorna mer centralt på ländernas dagordning samt kunna integrera hälsa i andra politikområden. Handlingsplanen för hälsomålet i Agenda 2030 den sk Global Health Action plan SDG3 underlättar WHO:s arbete med FN-reformen. På finansieringssidan ser WHO både för -och nackdelar; en nackdel är att den tänkta enprocentsavgiften för öronmärkta stöd som tas ut av FN för samordning på landnivå har inneburit att givare sänker sitt stöd med en procent istället för att bibehålla sin nivå.  Covid-19-pandemin har varit och är ett test case för FN-reform och WHO befinner sig i dess epicentrum. Det är svårt att i nuläget dra några slutsatser kring hur organisationen har hanterat/hanterar den rollen, även om det står klart att man är bättre riggade nu jämfört med Ebolakrisen i Västafrika 2014-2015.


Dialog:
Sammanfattningsvis kommer Sida under 2020-2021 att fortsätta den pågående dialogen med WHO med fokus på samma frågor som föregående tvåårsperiod men med en intensifierad uppföljning kring frågor som rör Hälsosamma liv.  Sida kommer således att föra dialog kring frågor som rör kvinnors, barns, ungdomars hälsa, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), vatten/sanitet/hygien (Eng Water Sanitation Hygien, WASH), hälsosystem, allmän tillgång till hälso-och sjukvård (Eng. Universal Health Coverage, UHC), landkontorens förstärkning, antimikrobiell resistens (AMR) samt korruptionsrisker.  Löpande uppföljning som en del av Sverigelaget blir av största vikt för att följa utvecklingen samt pusha för framsteg på nämnda områden  både vad gäller tematiska och organisatoriska aspekter.  Dialogen kopplat till den mjuka öronmärkningen för miljö/klimat till Målet för Hälsosamma liv (30mkr) kommer att fokusera på arbetet med att utveckla olika verktyg och deras potentiella tillämpning.  

Frågor som rör hälsoprevention (inkl. prevention av icke-smittsamma sjukdomar) har följts upp under årsgenomgångarna mellan Sida och WHO och Sida förväntar sig en intensifierad dialog under 2020-2021 med anledning av Sidas utökade stöd till målet om Hälsosamma liv (mjuk öronmärkning på 20mkr). Mer specifikt förväntar sig Sida en fördjupad dialog kring frågor som rör hälsoprevention och sociala bestämningsfaktorer jämte den pågående dialogen om WASH.

En slutsats från den föregående tvåårsperioden är att dialog har varit och bör förbli en lagövning inom Sida och inom Sverigelaget. Mer specifikt kan det konstateras att framsteg inom dialogen och arbetet i olika tematiska frågor med bäring på WHO:s verksamhet uppnås mest effektivt genom samlade ansträngningar som involverar Sida/FORSK, SRHR-teamet i Lusaka, Sidas regionala hälsorådgivare, svenska ambassader med nära arbetsrelationer med WHO (eg Somalia, Zimbabwe) , Sidas humanitära enhet, UD, Socialdepartementet och andra delar av Sverigelaget. 

Sidas huvudsakliga ingångar för dialog med WHO har varit kopplade till Världshälsoförsamlingen, styrelsemöten för de specialiserade forskningsprogrammen (eg HRP) och Sidas årliga resultatuppföljningsmöten med WHO. Sida har även, som en del av Sverigelaget, påverkat WHO genom parallella processer med specifikt fokus på säkra aborter, SRHR/UHC för att nämna några.  Sidas årliga resultatuppföljningsmöten med WHO har varit ett centralt tillfälle för Sida att följa upp dialogfrågor såsom SRHR, WASH, UHC, icke smittsamma sjukdomar etc. 

Sida tog i slutet av den förra avtalsperioden initiativ till ett nytt format för det årliga resultatuppföljningsmötet mellan Sida och WHO. Formatet innebär att hela Sverigelaget deltar i dialogen i syfte att anlägga en lagansats i relationen till och uppföljningen av WHO:s verksamhet. En konkret produkt från mötet var en dialogmatris med tydligt definierade arbetsområden och förväntade resultat för 2020-2021. Sida gör bedömningen att matrisen kommer att utgöra ett värdefullt verktyg i den fortsatta dialogen med WHO när det gäller att följa arbetsprocesser för Sidas utvalda dialogfrågor. 

Vad gäller Sidas uppföljning av WHO:s framsteg när det gäller stärkandet av arbetet på landnivå är Sidas generella bedömning att WHO fortfarande har en lång väg att gå när det gäller att omvandlas till en organisation som är fullt ”fit for purpose” på landnivå för att till fullo kunna bidra till en förbättrad hälsostatus i linje med Agenda 2030. Det arbete som bedrivits av WHO/AFRO på senare år bedöms dock som mycket lovande för att skapa bättre förutsättningar för ett starkare WHO på landnivå, ett arbete som kommer att följas upp under 2020-2021.

Slutligen gör Sida bedömningen att WHO:s system för intern styrning och kontroll är adekvata och robusta samt möter internationella standards.
Sida bedömer vidare att WHO under den gångna tvåårsperioden stärkt sina system för intern styrning och kontroll.  

Den externa revisionsrapporten för WHO för det finansiella året 2019 kommer att publiceras före slutet av juni 2020. Sida gör bedömningen att ett beslut om obundet frivilligt stöd till WHO:s programbudget 2020-2021 inte är beroende av en av Världshälsoförsamlingen godkänd revisionsrapport för 2019 och om den kommande rapporten innehåller något anmärkningsvärt avser Sida i det läget att göra en ny bedömning med fokus på intern kontroll. WHO's GPW13, the implementation of which has already been initiated this year (2018) has the over-arching goal of:
Ensuring health lives and promoting well-being for all at all ages
The foundation of GPW13 is therefore SDG3.
GPW13 summarizes WHO's mission which is to (without internal ranking ):
1. Promote health
2. Keep the world safe
3. Serve the vulnerable

GPW13 us hence structured around three interconnected strategic priorities to ensure healty lives and well-being for all at all ages; advancing universal health coverage, addressing health emergencies and promoting healthier populations. These strategic priorities are supported by three strategic shifts: stepping up leadership; driving impact in every country; and focusing global public goods on impact -which reflect WHO's six core functions (for more details see p6 GPW13).

More specifically, in response to the challenge to "leave no-one behind, GPW13 sets ambitious goals of 1 billion people for earch of its strategic priorities i.e. 1 billion more people enjoying better health and well-being; 1 billion more people better protected  from health emergencies; 1 billion more people benefitting from universal health coverage. In line with the SDG-agenda all 1-billion-targets are to be achieved in year 2030.

Although the three strategic priorities are presented separately, they are not mutually exclusive and thus require implementation that is mutually reinforcing. For instance, strengthening health systems also makes them more resilient and better able to detect and control outbreaks before they spread and improved public health funtions contribute to good-quality health care within UHC and the strong surveillance systems necessary for early disease detection and control.

The foundation of WHOs work is SDG 3: ensuring healthy lives and promoting well-being for all at all ages. WHO is an organization focused principally on promoting health rather than merely fighting disease, and especially on improving health among vulnerable populations and reducing inequalities. The new GPW marks the shift of a stronger focus on the promotion of well-being rather than fighting disease.