Practicing Food Sovereignty: Indigenous Peoples and Agroecological Relationships in the Eastern Himalayas Att Praktisera Matsuveränitet: Ursprungsfolk och Agroekologiska Förhållanden i Östra Himalaya. This study concerns indigenous communities and agricultural practices in four countries of the Eastern Himalaya region; Nepal, Bhutan, C hittagong Hill Tracks of Bangladesh and the hills of Northeast India. The focus is on present practices relating “food sovereignty”. While food sovereignty is a dynamic concept, it usually imply the pursuit of both environmental and livelihood goals. In a similar fashion, indigenous upland communities in the region are reviving and revaluing traditional agricultural practices to cope with climate change and contemporary environmental risks. The overall question addressed concerns indigenous livelihood practices and food security in upland areas. We approach this through three interrelated themes: (a) plants; (b) crop losses; and (c) food. Theoretically we bring food sovereignty studies in conversation with agrarian studies, political ecology and multispecies studies. The project also draws on recent work within indigenous peoples’ studies that looks at indigenous sovereignty not only as a matter of political self-determination, but also as mode of living differently on the land. Here plants, agricultural practices and food figure prominently as a domain to build sovereignty from within. Regional partners are: (a) North Eastern Social Research Centre (NESRC ) in Guwahati Northeast India; (b) The Royal Thimphu College in Bhutan; (c) Social Sciences Baha in Kathmandu Nepal, and (d) The Asian University for Women in C hittagong, Bangladesh. Projektet Att Praktisera Matsuveränitet: Ursprungsfolk och Agroekologiska Förhållanden i Östra Himalaya är geografiskt förlagt till bergsområdet C hittagong Hill Tracts i Bangladesh, till nordöstra Indien samt angränsande områden i Bhutan och Nepal. Dessa områden ingår i den region som betecknas som Östra Himalaya. Projektet focus är på hållbar matförsörjning hos ursprungsfolken i dessa högländer. Vi tar utgångspunkten i termen ”matsuveränitet”, en normativ term som inte enbart beaktar tillgången till mat utan också pekar på behovet att lokalbefolkningen har kontroll över hela försörjningskedjan; rätten till odlingsmark, till utsäde, boskap, förädling, och tillgång till marknader och ny kunskap. Matsuveränitet är idag en global angelägenhet, centralt för ursprungsfolk världen över. Högländer, inte minst i Himalaya, har visat sig speciellt utsatta för klimatförändringar. Kraftiga stormar, oregelbunden nederbörd, högre temperaturer, erosion, jordskred och angrepp av skadedjur gör att människor får allt svårare att klara sin försörjning. En rad nationella och internationella organisationer arbetar idag med att skapa bättre förutsättningar för ett hållbart jordbruk i utsatta höglandsområden. Östra Himalaya är ett sådant område. En viktig del av detta arbete består i en omdefinition av traditionellt svedjebruk. Tidigare har staterna i regionen försökt begränsa eller helt stoppa svedjebruk. Idag har man alltmer gått över till att hitta sätt att anpassa svedjebruk till dagens situation och tar fasta på den biologiska mångfald, det stora antal olika grödor som odlas. I denna studie kommer vi att följa de insatser som görs och de olika aktörer som är involverade i detta arbete. Den övergripande frågan för projektet rör ursprungsfolks försörjningspraktiker, agroekologiska förutsättningar och klimatförändringar i Östra Himalaya. Studien är organiserad runt tre sammanlänkande teman; a) växter, b) skadeförluster och c) mat. Respektive tema kommer att studeras utifrån en specifik ingång. Vad gäller växter är ingången, traditionella ”landraser” (heritage plants) som hirs och bovete. Vi kommer att följa de försök som görs att återintroducera traditionella grödor som visat sig mer resilienta och näringsrika än moderna, växtförädlade, grödor. Under temat skadeförluster är ingången den kinesiska fruktflugan vilken angriper fruktoch grönsaks odlingar, samt elefanter vilka speciellt i de mer låglänta bergsområdena har stor åverkan på jordbruket. Den asiatiska elefantens livsutrymme minskar snabbt och med det ökar också konflikterna med lokalbefolkningen. Här kommer vi att följa hur ursprungsfolken i regionen handskas med de djur och insekter som söker sig till och lever av deras grödor. För temat mat, slutligen, är ingången de olika traditionella metoderna för att tillaga och bevara mat, speciellt fermentering. Fermenterad mat spelar stor roll i ursprungsfolkens kök, och den traditionella maten har fått en allt större betydelse som identitetsmarkör och som del av de politiska projektet att värna gruppens autonomi eller självbestämmande. Ursprungsfolken har globalt sett en hög andel fattiga. Situationen skiljer sig åt mellan de fyra länderna som ingår i studien, men generellt sett har politisk oro, väpnade konflikter och övergrepp på mänskliga rättigheter haft stor inverkan på de lokala försörjningssystemen. De accelererande klimatförändringarna har ökat på denna sårbarhet. Trots enorma utmaningarna så finns idag en ökad medvetenhet och ett politiskt intresse nationellt och globalt för att stärka ursprungsfolks och andra marginaliserade gruppers möjlighet att bedriva ett ekologiskt och socialt hållbart jordbruk. FNs hållbarhetsmål är ett uttryck för detta, speciellt genom mål 2 ”ingen hunger”, mål 11 ”hållbara samhällen” och mål 15 ”ekosystem och biologisk mångfald”. Genom detta forskningsprojekt stödjer vi dessa strävanden.