Detektion och karakterisering av den vattenburna parasiten Cryptosporidium i Bangladesh och i Sverige Detection and characterization of the waterborne parasite Cryptosporidium in Bangladesh and Sweden Cryptosporidium is a zoonotic pathogen posing a significant public health threat globally. It is an important cause of water and sanitation-related diarrheal disease worldwide. Despite major knowledge gaps in this area, the prevalence of cryptosporidiosis is generally considered higher in developing countries than in developed countries. Previous studies indicate that cryptosporidiosis may be a significant cause of diarrheal illness in Bangladesh, especially in young children. Outbreaks may also occur in developed countries, exemplified by two major outbreaks in Sweden in 2010-11. There is an overall need for improved epidemiological and diagnostic tools employed for the environmental survey and laboratory diagnosis of this parasitic disease. The proposed study will contribute to the elucidation of the prevalence of Cryptosporidium in water in Bangladesh. Molecular differentiation of Cryptosporidium species commonly found in animal faces or human feces will provide important epidemiological data and improved sensitivity and accuracy for human diagnostics. The execution of the project builds on reciprocal exchange at the methodological and educational levels. The results will provide important information to Health Authorities of both countries in respect of prevalence and spreading potential of this parasite. Furthermore, the establishment of methodologies for diagnostics and genetic characterizations of the parasite will aid in actions to be taken in outbreak situations. Smittspårning och förfinad diagnostik av den utbrottsrelaterade vattenburna parasiten Cryptosporidium i Bangladesh och i Sverige Parasiten Cryptosporidium orsakar diarrésjukdom, kryptosporidios, hos både människor och djur. Parasiten smittar via förorenad mat och förorenat vatten, kontakt med djur eller mänsklig avföring. Symtom på infektion är illamående, diarré och magkramper. Immunförsvagade individer, som exempelvis genomgår kemoterapi, är infekterade med HIV eller har annan immunnedsättning kan löpa ökad risk att drabbas. Personer med nedsatt immunförsvar riskerar även att bli kroniskt sjuka i kryptosporidios då effektiv behandling mot sjukdomen saknas. WHO har identifierat kryptosporidios som ett viktigt folkhälsoproblem i utvecklingsländer. Sannolikt är att den främsta spridningsvägen är kontaminerat vatten. Gjorda studier indikerar att parasitens förekomst är vanligare i u-länder jämfört med i-länder. Förekomsten av diarresjukdom är hög i Bangladesh och tidigare studier har visat av parasitförekomsten är sannolikt hög. Dricksvattenkvalitet och sannitet kan vara viktiga faktorer men även andra faktorer som översvämningar, nära kontakt med djurspillning kan vara viktiga. Kryptosporidios förekommer även i Sverige. Under hösten och vintern 2010 inträffade ett utbrott i Östersunds kommun där totalt över 20 000 personer bedöms ha smittats. Kort därefter inträffade ett nästan lika stort utbrott av kryptosporidios i Skellefteå, under 2011. I bägge fallen tros smittan ha spridits via dricksvattnet. En teori har varit att utbrottet i Skellefteå orsakats genom att smittan transporterats från Östersund till Skellefteå, men med tillgänglig metodik har denna hypotes har inte kunnat undersökas rigoröst. Det största kända utbrottet av kryptosporidios inträffade 1993 i Milwaukee i USA år 1993 där cirka 400 000 personer insjuknade. På liknande sätt som i Östersund och Skellefteå tros smittspridningen där ha skett via det kommunala vattnet. En begränsning vad gäller utredning av smittkällor och spridningsvägar för Cryptosporidium är avsaknad av metoder för att snabbt identifiera och karakterisera parasiten. Med de senaste årens revolutionerande framsteg inom DNA-sekvensering, dvs. bestämning sekvensinnehållet i DNA, har nya förutsättningar skapats för att utveckla robusta och högupplösande metoder för smittutredningar och molekylär epidemiologi. Vi kommer att kartlägga förekomsten av smittkällor för Cryptosporidium i Bangladesh genom en analys av kontaminerat vatten, där parasiten förekommer, och vidare, genom en genetisk karakterisering av parasiten. Detta kommer att ge viktig information om parasitens ursprung, till exempel att avföring från djur (boskap) eller från människor kontaminerat vatten. Motsvarande analyser kan göras i Sverige där parasiten sprids via dricksvatten och orsakar utbrott. Sammantaget kommer denna kartläggning av bidra med kunskap i hur vanlig parasiten är i miljön (prevalens), hur parasiten sprids och överförs till människa, och hur man bättre kan diagnosticera sjukdomen kryptosporidios med DNA teknik.