Kontantöverföringsprogram, barns utveckling och jämlikhet mellan könen Cash transfers, child development and women´s empowerment Cash transfers (CTs) are important tools in fighting extreme poverty and promoting child development. Many low- and middle-income countries (LMICs) rely on CTs in their national social protection systems, reaching more than 700 million people. CTs are often targeting mothers in order to promote child development and gender equality. However, there are significant knowledge gaps on the link between CTs and child development as well as gender equality: we lack evidence on the cost-effectiveness of CTs relative to parenting programs and on the importance of choosing the mother or the father as the recipient. In this project, we will leverage the new state-of-the-art research infrastructure of an ongoing nationally representative longitudinal study in Tanzania. The ongoing study includes an RCT with a parenting program. This project will implement an unconditional cash transfer (UCT) to 800 households in which we randomize whether mothers or fathers receive the transfer. This will i) allow us to evaluate the cost-effectiveness of a UCT program and compare it to that of a parenting program that is comparable in timing, setting, and the age of the target child and ii) evaluate whether children are better off with mothers or fathers as recipients. Furthermore, we will investigate the effects of gender-targeted CTs on different domains of women’s empowerment, such as decision-making and bargaining power within the household, and on intimate partner violence. Kontantöverföringsprogram når mer än 700 miljoner personer i låg-och medelinkomstländer. Afrika söder om Sahara har erfarit en stor ökning av kontantöverföringsprogram. År 2014 använde 40 länder ovillkorade kontantöverföringar som en del av sina sociala skyddssystem. Studier som utvärderar effekterna av kontantöverföringsprogram har dokumenterat positiva effekter på många områden, inklusive tillräcklig tillgång till näringsrik mat, skolgång, barnarbete, barnhälsa och livsmedelsförsörjning. Nyligen har kontantöverföringsprogram också förespråkats som viktiga för att mildra effekterna av COVID-19 och skydda dem som drabbas hårdast av viruset eller de restriktioner som det medför.Föräldrarna är viktiga för att fastställa de investeringar som är avgörande för barnets utveckling, från beteendet under graviditeten (t ex alkoholkonsumtion och våld) till matning, läsning, lek och användandet av utbildnings- och hälsotjänster. I många låg- och medelinkomstländer så får många barn inte den omvårdnad som krävs för att de ska uppfylla sin utvecklingspotential. Kontantöverföringsprogram bygger på föreställningen om att omvårdnaden kollapsar under svåra omständigheter som förorsakats av extrem fattigdom (t ex osäkerhet vad gäller mat, familjestress) och att tillhandahållandet av kontanter kan hjälpa till att förbättra dessa omständigheter. Det förblir emellertid osäkert huruvida det är mer effektivt att erhålla en kontantöverföring än att erhålla information om omvårdnad genom ett föräldraskapsprogram. Tidigare studier har visat att kontantöverföringsprogram är effektiva när det gäller att förbättra barns näringsintag och utveckling och att föräldraskapsprogram är effektiva för att förbättra andra utfall så som språk och kognitiv utveckling. Bevisen är emellertid spridda över tid, sektorer och sammanhang, vilket gör det svårt att jämföra de två typerna av program. I den här studien kommer vi att utforma den första randomiserade kontrollerade studien (RCT) som möjliggör en välgrundad jämförelse av ett ovillkorat kontantöverföringsprogram och ett föräldraskapsprogram. Båda programmen kommer att genomföras i en och samma region i Tanzania, stödja barn i samma ålder (med början innan barnets födelse) och med exakt samma frekvens.En avsevärd del av kontantöverföringsprogrammet riktar sig till kvinnor, speciellt i frågor som rör barn. Argumentet för detta är att det är mer sannolikt att kvinnor spenderar pengarna på sina barn och därför kommer barnen att få det bättre än om fokus låg på männen. Bevisen för detta argument är knappa. I den här studien kommer vi att slumpartat ge kontantöverföringen till antingen modern eller fadern i hushållet vilket gör det möjligt för oss att ge mer bevis i denna fråga. Vidare kommer den s k RCT:n att vara en del av en existerande nationellt representativ studie vilket ger oss en unik möjlighet att generalisera våra rön till regioner utanför studieområdet och att använda resultaten för att bedöma den relativa kostnadseffektiviteten i att rikta sig mot kvinnor respektive män i större skala.Ett annat skäl varför kontantöverföringsprogram riktar sig mot kvinnor är föreställningen att det ökar kvinnornas kontroll över familjens resurser vilket i sin tur ökar deras bemyndigande och leder till större jämlikhet mellan könen. Rönen avslöjar ett blandat budskap, ofta till följd av att det är komplicerat att mäta kvinnors bemyndigande inom familjen. Vi kommer att tillhandahålla nya mått på kvinnors bemyndigande och testa huruvida kontantöverföringsprogram påverkar dessa mått och i vilka aspekter.Våld mellan intima partner har visat sig minska efter en kontantöverföring. Det finns emellertid stora luckor i förståelsen av sambandet mellan kontantöverföringsprogram och våld inom hushållet. Framförallt så är de flesta studier baserade på data från Latinamerika och det finns en dålig förståelse för mekanismerna. Vi kommer att tillhandahålla bevis från ett afrikanskt land och studera mekanismerna ytterligare.