Hållbart salint jordbruk med vete Sustainable Saline Farming Using Wheat I kustnära och lågliggande områden orsakar stigande havsnivåer och konstbevattning med havsvatten (påtvingat pga brist på sötvatten) en tillströmning av saltvatten, vilket påverkar både jordbruksmarken och grundvattnet negativt. Denna negativa utveckling utgör ett reellt och ökande hot för matproduktionen i många utvecklingsländer – däribland Bangladesh. När samtidigt världens befolkning ökar och hela jordbruket behöver genomgå en förbättrad effektivitet för att både minska dess klimatpåverkan och öka produktionen, innebär detta att vi behöver använda den mark som fortfarande inte är påverkad av ökad salthalt på ett mycket effektivare sätt. Vi behöver dessutom förhindra en ökad försaltning av nuvarande jordbruksmark och samtidigt återanvända redan förstörd mark. Detta är en oerhörd utmaning och kräver innovativa tankesätt och nya lösningar som hållbart kan säkra såväl jordbrukseffektiviteten som grundvattenkvaliteten. Som en viktig del i denna utmaning ligger det att ta fram salttoleranta utsäden som kan användas i praktisk odling. Salthaltiga jordar där det inte längre går att bedriva ett effektivt jordbruk utgör f.n. ca. 7% av jordens odlingsbara mark och arealerna ökar. Ca 500 miljoner hektar (30%) är så saltpåverkade att de påverkar utbytet i odlingarna. Skrämmande siffror! Detta gäller i hög grad matväxter (cash crops) som t.ex. vete och ris som är extra känsliga för salt. Vi har m.h.a Inclusive Business Sweden gjort en extern genomlysning av hur stor den potentiella marknaden är där vi aktivt skulle kunna deltaga för att komma till rätta med problemet. Analysen baserades bl.a på importerad vetemängd i respektive land, saltkontaminerad odlingsareal, forsknings- och utvecklingsinfrastruktur, kapacitet att producera/distribuera utsäde samt politisk stabilitet. Utifrån dessa kriterier kom Bangladesh, Egypten, Kenya, Algeriet och Indien fram som de mest intressanta länderna i vår analys. Enbart i Bangladesh, ett av världens fattigaste länder där över 70 miljoner människor lever i extrem fattigdom, utgörs över 1 miljon ha av salthaltiga marker (motsvarar ca 40% av Sveriges nuvarande odlingsareal), dvs. det finns en enorm potential att använda stora och outnyttjade arealer för t.ex. veteodling. Genom att utnyttja modern, molekylärt baserad förädlingsteknologi kan vi få fram nya, salttoleranta, lokalt anpassade sorter på ett snabbare och precisare sätt än tidigare. Principen är att öka variationen i en speciellt utvald vetepopulation genom väl beprövad mutationsmetodik som ger samma typ av mutationer i DNA molekylen som de som sker naturligt i cellen. Enligt gällande lagstiftning definieras växter med denna typ av genmodifiering inte som GM (dvs. gentekniskt modifierade). Detta ger en stor praktisk fördel eftersom vi då slipper den dåliga acceptans och negative propaganda som råder kring GM växter fr.a. från olika miljöorganisationer. Dessutom slipper vi fördyrande och tidskrävande tester på de färdiga växterna som krävs i GM-fallet, vilket markant förlänger tiden till marknad. Genom att utveckla avancerade biokemiska och molekylära selektionsmetoder kan vi nu istället välja ut (selektera) växtindivider med önskvärda egenskaper ur vår muterade population, och detta med en mycket stor precision. Genom att rikta selektionen direkt till ett praktiskt behov d.v.s. i detta fall till att återutnyttja och t.o.m. återställa salthaltiga jordar för odling av en produkt som efterfrågas på marknaden, skapas starka humanitära och miljömässiga drivkrafter i projektet förutom den stora ekonomiska potential som redan finns. Soil salinization is an increasing global problem. An estimated 500 million ha are affected and in some areas the land is left fallow with severe economic consequences. Farmers are no longer capable of feeding their families and are forced to migrate to cities where they often end up in slums.The major aim of this project is to turn saline soil into productive soil. Initially we have focused on Bangladesh. Starting from one of their best salt tolerant local Bangladesh wheat variety BARI Gom-25, we increased the genetic variation by Ethyl Methane Sulphonate. From the mutated population we screened ca 2000 lines for increased salt tolerance in a laboratory assay and identified 70 lines with high salt tolerance (~20 dS/m).During the winter season (2017/18) we performed the first field trial on saline land (~10 dS/m) in Southern Bangladesh with these lines. The trial showed very promising results. All tested lines, including BARI Gom-25, were ranked in a blind test by a local farmer and our 70 lines were placed on the 70 first places! We have continued with different tests and are down to ca five extra ordinary salt tolerant lines to be used in this project. For transfer of knowledge (both ways) we collaborate with ICCO (NGO) for trials with farmers, Lal Teer Seed Ltd for controlled drip irrigation tests, and HST University for salt stress marker identification and capacity building. We plan to get seeds approved on the national seed notification list to fight hunger and poverty.