Expanderande reproduktiva ekonomier: en studie av kvinnors reproduktiva arbete i fertilitetsindustrin i  Indien och Uganda Expanding Markets in Life: Exploring emerging ART practices in India and Uganda Nya reproduktiva teknologier som IVF, äggdonation och surrogatmödraskap har gjort det möjligt för miljontals människor att bli föräldrar. Samtidigt är tillgången till sådana teknologier påfallande ojämnt fördelad: emedan de högsta nivåerna av ofrivillig barnlöshet finns bland världens fattiga är det huvudsakligen de mest privilegierade skikten av världens befolkning som har möjlighet att utnyttja dessa teknologier. 2020 infördes en lag som förbjuder kommersiellt surrogatmödraskap i Indien, som sedan början av 2000-talet kommit att bli ett av surrogatindustrins globala centrum. Projektet tar avstamp i denna lagändring för att utforska hur den indiska reproduktionsindustrin navigerar runt förbudet genom att omstrukturera sin verksamhet i Indien samtidigt som delar av verksamheten flyttas till länder utan lagstiftning, vilket även innebär möjligheter till expansion på nya marknader. Vi kommer att undersöka spridningen till Östafrika, med fokus på Uganda och dess begynnande, oreglerade reproduktionsmarknad. I centrum för uppmärksamheten står surrogatmödrar, äggdonatorer och bröstmjölksdonatorer – de kvinnor som förser industrin med könsceller och processer utan vilka industrins expansion inte vore möjlig.Den nya bioindustrin har skapat kvalitativt nya former av arbete som exempelvis surrogatmödraskap, där mervärde skapas genom kroppsliga processer. Samtidigt är dessa former av arbete kodade som naturligt kvinnliga och har genom historien nedvärderats och osynliggjorts. Genom att analysera dessa som reproduktivt arbete vill vi bidra till att de synliggörs och uppvärderas. Därmed inte sagt att företeelser som surrogatmödraskap är ett arbete som alla andra. Samtidigt är det svårt att blunda för en samtida verklighet där sådant som tidigare varit fredat från marknadens logik nu finns till försäljning. Den tidigare forskningen är överens om att hudfärg är det enskilt viktigaste kriteriet vid köp av mänskliga ägg, och avgörande för priset, vilket är ett handfast uttryck för denna realitet. I projektet undersöker vi hur det går till när förkroppsligade processer och substanser som graviditet, äggceller och bröstmjölk görs till varor på en global marknad.Vi hämtar teoretiska perspektiv från feministisk forskning som analyserar reproduktivt arbete i relation till värde och värdeskapande inom en kapitalistisk ekonomi. Med fokus på Indien och Uganda utforskar studien nya företeelser och flöden i den globala reproduktionsindustrin. Från att ha varit ett globalt centrum för kommersiella surrogatarrangemang har äggindustrin kommit att bli alltmer viktig i Indien. Landet har förvandlats till ett centrum där ägg plockas ut och embryon skapas, för att föras över i surrogatmödrar som sedan fraktas till länder utan lagstiftning där de tillbringar sin tid som gravida och föder barnen. Vi kommer också att undersöka kopplingen mellan den kommodifiering av bröstmjölk som sker inom surrogatarrangemang och framväxten av kommersiella bröstmjölksmarknader.Studien vill bidra till förståelsen av den snabbt expanderande globala marknaden för kroppar och kroppsliga processer, i synnerhet för hur kvinnors reproduktiva kapacitet blir till en vinstgenererande resurs. På så vis kan vi också ge insikter i globaliseringsprocesser inom det globala Syd. Projektets övergripande syfte är att bidra med ny kunskap om könade arbetsformer inom den snabbt växande bioekonomin. Genom att utforska hur ett förändrat regelverk i Indien ger upphov till nya exploaterande ekonomier kan vi bidra med kunskap om de mekanismer som driver teknologiers spridning i en globaliserad värld, inte minst i relation till globala orättvisor. Det är kunskap som vi också hoppas kan komma till konkret användning i det brådskande pågående arbetet med att utforma såväl nationella som internationella regleringar. Vi argumenterar för att vår studie kan skapa förutsättningar för en praktik som inte bara ser till industrins intressen utan också värnar om värdiga arbetsvillkor. This project takes the 2020 Indian Surrogacy Regulation Bill as a starting point for exploring how the reproductive industry adapts and relocates to unregulated East African markets. India is now increasingly seen as a “pre-conception assemblage hub”, where embryos are created and implanted into surrogates who carry their pregnancies to term in countries with no protective legislation. The study will focus on surrogacy and the related practices of oocyte donation and breast milk provision, and linkages between India and the emerging fertility markets in East Africa, with a particular focus on Uganda. Feminist theories of work, political economy and social reproduction theory constitute the theoretical framing of the project, operationalised through mixed qualitative methods in Gujarat and Kampala. The key aim is to provide new knowledge on emerging gendered forms of labour in a rapidly expanding global bio-economy. By analyzing how the current legal landscape in India creates new transnational economies of exploitation, impacting some of the world’s most vulnerable populations, our study offers valuable insights into the mechanisms and implications of technological diffusion, not the least in relation to global inequalities. But the relevance of the project is even broader, given the central role of female reproductive tissues and processes in biotechnologies, which drives the expanding global markets in bodies and body parts.