Outdoor and household air pollution-exposure and effects on pregnant women in Africa Luftföroreningar inomhus och utomhus- effekter av exponering för gravida kvinnor i Afrika In 2012, one in eight deaths worldwide resulted from air pollution. For Africa lack of data is a barrier to estimate effects. Satellite images indicate detrimental levels, but monitoring and high resolution outdoor air pollution modelling is lacking. Household air pollution is also a major source of exposure, more knowledge on how different cook stoves, fuels and habits affect exposure is crucial. No high quality study of the effect of outdoor and indoor air pollution on pregnant women in Africa has so far been conducted.   We will investigate consequences of air pollution in a prospective cohort of women recruited during pregnancy at public health facilities in Ethiopia. Outdoor air pollution will be assessed by high quality modelling which combines measurements with Geographical Information System tools and aerial and topographical imaging. Individual exposure will be linked to the model by residential address. Indoor exposure will be assessed by questionnaires and validated by measurements. Emission factors from different fuels and cooking methods, and particle characteristics will be assessed in our Aerosol Lab in Lund. Data on pregnancy outcomes, exposures and confounders will be compiled and epidemiological studies on the effect of outdoor and household air pollution on pregnancy complications will be done.   This study, which will increase knowledge of not only health impact but also of source characteristics, will provide important knowledge for appropriate policy making. Att luftföroreningar har en negativ inverkan på vår hälsa är knappast någon nyhet. Från epidemiologiska studier, i de delar av världen där luftföroreningar övervakas, har man gång på gång bevisat tydliga samband mellan inandade partiklar och hälsoeffekter. Det är denna typ av studier WHO grundar sina hälsogränsvärden för utomhusluften på - till exempel att halten partiklar som är mindre än 2,5 mikrometer inte bör överstiga 10 mikrogram per kubikmeter som årligt medelvärde. Dock finns det stora vita fläckar på kartan över länder där luftföroreningar mäts. Exempelvis görs i stort sett inga mätningar alls i stora delar av Afrika, och inte heller vetenskapliga studier om hälsoeffekter. Från satellitbilder över Afrika kan man gissa sig till att luftföroreningshalterna på flera ställen vida överstiger WHOs gränsvärden.   Etiopien är ett av dessa ställen, och vi åkte dit för att kontrollera detta. Våra mätningar visade att utomhusluften i Adama, Etiopiens tredje största stad, hade halter på i genomsnitt ca 100 mikrogram per kubikmeter - tio gånger högre än vad WHO förespråkar. Det har visat sig att av Etiopiens befolkning är det gravida kvinnor som är allra mest drabbade. Förutom att de konstant blir utsatta för luftföroreningarna utomhus (det är mycket liten skillnad på &quot;utomhus&quot; och &quot;inomhus&quot; i stora delar av Afrika, husen är på inga sätt täta och har sällan t ex fönsterglas) blir de också utsatta för de luftföroreningar som bildas vid matlagning. Detta är en aktivitet som utförs minst två, oftast tre gånger dagligen. 95 % av befolkningen använder kol, ved eller kodynga som bränsle och en majoritet av husen har inget separat kök utan matlagningen sker i samma rum alla sover, och lever, i. Föroreningshalterna blir enorma, vi uppmätte genomsnittliga halter på 800 mikrogram partiklar mindre än 2,5 mikrometer per kubikmeter då man lagade mat med ved.   Etiopien är också ett av länderna med högst mödradödlighet i världen, med havandeskapsförgiftning som huvudorsak. Denna graviditetskomplikation är i Etiopien orsak till 16 % av mödradödligheten och 25 % av de barn som är dödfödda är det på grund av havandeskapsförgiftning. Vi vill i denna studie titta på något ingen tidigare tittat på, nämligen hur starka sambanden mellan luftföroreningar och havandeskapsförgiftning, samt låg födelsevikt, egentligen är i Etiopien. Dessutom vill vi se om luftföroreningarna gör att kvinnorna oftare får tuberkulos.    Detta vill vi göra genom att utveckla en modell för att med stor noggrannhet kunna uppskatta faktisk exponering för alla gravida kvinnor i Adama. Det pågår en annan studie, till vilken man nu rekryterar gravida kvinnor då de besöker mödravården. Denna grupp av kvinnor, som kommer att vara ungefär 2000 personer stor, kommer vi använda. Kvinnorna får fylla i en detaljerad enkät som bland mycket annat berör var de bor, hur ofta och länge de lagar mat och vilket bränsle de använder. I vårt laboratorium i Lund vill vi mäta hur mycket föroreningspartiklar som faktiskt släpps ut varje minut då man lagar mat över öppen eld eller med en traditionell etiopisk spis med ved, kol och kodynga. Med hjälp av detaljerade satellitkartor och mätningar på flera strategiska platser under olika årstider kan vi modellera hur luftföroreningarna utomhus ser ut för kvinnorna under olika perioder av deras graviditet. När vi kombinerar detta med information om matlagningsvanor och föroreningshalter från matlagningen uppmätta i vårt laboratorium kan vi räkna ut varje kvinnas totala exponering för luftföroreningar under olika perioder av graviditeten. Från mödravårdcentralerna övervakar man varje kvinnas hälsa, och har full koll på om, och iså fall när, en kvinna utvecklar havandeskapsförgiftning eller tuberkulos. Man övervakar även det nyfödda barnets vikt. Det kommer även finnas bra data på andra riskfaktorer.  Denna information kombinerad med modellen och laboratoriestudierna gör att vi kan studera samband mellan luftföroreningshalterna och kvinnorna