Urban infrastructure challenges of the South: Waste and sanitation research in Ugandan cities to develop theory and methods for heterogenous infr Utvecklingsvärldens urbana infrastruktur: avfall- och sanitetsforskning i Ugandiska städer och utveckling av teori och metoder Cities in Africa are growing at unprecedented rates, and face an historically unique set of multiscalar constraints including poverty and resource scarcity. This project will focus on urban waste and sanitation in two Ugandan cities as these significantly impact the health of residents, and particularly the health of women and youth and have been widely documented to impact other development indicators, including school attendance, economic development, and gender equity. We will emphasize the politics of these services, including the contestation and negotiation that are part of the everyday use of residents.    Our starting point is that residents use a diversity of sociotechnical options to obtain services, such as using flush toilets at school, paying to use a privately owned pit latrine, and making use of a distant open space. Building on African urbanist literature which urges us to start with cities in the South rather than established Northern theories and norms, we challenge the notion of the “infrastructure ideal” that suggests that the goal of service provision ought to be uniform, single-network services throughout the city. Instead, we focus our work on understanding the existing range of options and the processes undertaken to negotiate, contest, and improve what we call a “sociotechnical configuration” that helps to differentiate from a uniform and static systems view.    Methodologically, we combine a study of everyday practices (using ethnographic methods) with studies of socio-technical configurations (using historical-interpretative and structural-quantitative methods) and our work will contribute theoretically to a number of fields, including infrastructure studies, urban political ecology, and global South urbanism. We seek to iteratively develop a conceptual framework to explain how infrastructure services are navigated, distributed and fought over, as well as how interventions can enable more just and sustainable services.    We also believe that our work will have practical implications. We believe that shifting the focus from seeking large-scale, uniform solutions, towards implementing an array of services, can help urban ecosystems and human health. Our knowledge project seeks to foreground that heterogeneous sociotechnical configurations already provide residents with more options when services are interrupted. Rather than to ensure that nothing ever goes wrong, we suggest that resilience is increased by this multiplicity and should be built upon towards universal rights and provision. Through numerous outputs, including local workshops, community video, and regional learning platforms, we seek to inform development agencies and other stakeholders on how investments can be channeled more effectively. Människan har levt i städer i tusentals år, men aldrig förr har städernas befolkning vuxit med så många människor årligen. Det industrialiserade norra halvklotet genomgick sin stora urbanisering under de två förra århundradena. Idag sker den urbana tillväxten framförallt i det globala Syd och inom tjugo år kommer Afrikas befolkning att fördubblas. Framförallt växer städernas informella områden—så kallade slumområden—där ojämlikheten och fattigdomen redan är svår. Problemet är att vi försöker förstå utmaningarna i dagens Afrika med hjälp av kunskap från förra seklets Europa.    I städerna bidrar en ökad tillgång till viktiga tjänster som vatten, renhållning och elektricitet till hälsa, bättre livskvalitet och god miljö. Men regeringar, kommuner, biståndsorganisationer och civilsamhälle har fört en ojämn kamp för att öka tillgången till dessa tjänster. Äldre idéer om hur städerna bör utvecklas dröjer kvar från den koloniala perioden, eller genom tekniköverföring i biståndsprojekt. Men dagens otillräckliga och ojämlika tillgång till nödvändiga tjänster visar tydligt att en utvecklingsmodell byggd på tekniköverföring från Nord—”copy-and-paste”—inte är framgångsrik. Det krävs studier som bättre kan förklara dagens situation och bidra till att identifiera de maktstrukturer och de tekniska, sociala och ekologiska faktorer som behöver förändras, samt ge röst till marginaliserade grupper. Bland urbanforskare i Afrika, och bland politiker och stadsplanerare, höjs röster för att etablera ett nytt och mer lokalt anpassat sätt att se på och tänka kring städer. För att möta de utmaningar som Afrika, den snabbast urbaniserande kontinenten, står inför behövs ingående förståelse av Afrikanska städer; deras formella och informella strukturer i ekonomin, kulturen och politiken; vanliga människors önskemål och konsumtionsmönster: allt som inte enkelt låter sig förklaras med modeller från den redan industrialiserade världen. Lite tillspetsat; tankar behöver tänkas om stadsutveckling som bottnar i dagens urbana Afrika och inte i den Europeiska 1800-talsstaden.    Vår forskning bidrar till nya sätt att tänka kring Afrikas städer med sikte på en mer rättvis och hållbar stadsutveckling. Vi kommer genomföra två fallstudier: i huvudstaden Kampala (över en miljon invånare) samt i Mbale (ca 100 000 invånare). Uganda har ännu en relativt liten andel urban befolkning, men städerna växer snabbt och är nu över 5% per år. Fallstudierna fokuserar på två kritiska flöden som påverkar stadens tillväxt och dess invånare, nämligen avfallshantering och sanitetstjänster. Tillsammans har de avsevärda hälso- och miljöeffekter men trots det får de sällan stor uppmärksamhet i forskning och debatt. Vår forskning bedrivs av ett internationellt team i samarbete med Ugandiska forskare. Genom samröre med civilsamhället vill vi nå fördjupad och platsspecifik kunskap om dessa materiella flöden och de utmaningar, konflikter och möjligheter de är relaterade till.    Arbetet delas upp i fem delprojekt: 1) Genom intervjuer och deltagande observationer analysera hur stadens invånare organiserat sig runt, och använder avfalls- och sanitetstjänster, speciellt de marginaliserade grupperna; 2) Genom statistik kartlägga de övergripande sociala och tekniska strukturerna som förser staden med sanitet och avfallshantering; 3) Genom historiska studier förklara hur dessa infrastrukturtjänster vuxit fram i de båda städerna; 4) I det fjärde delprojektet, som pågår parallellt med de andra, utveckla ett nytt teoretiskt ramverk för hur urbana infrastrukturtjänster kan studeras och analyseras i Afrika och Globala Syd; och 5) Sprida, diskutera och jämföra den platsspecifika kunskap som vi inhämtat med andra stadsforskare i Afrika, framförallt från Sydafrika och Ghana, för att bidra till en bredare diskussion om hur man kan förstå hållbar utveckling i Afrikanska städer.     Projektet är knutet till Kungliga Tekniska Högskolan (KTH) och löper under tre år. Det internationella teamet består av forskare