UNU-WIDER 2019-23 UNU-WIDER 2019-23 UNU-WIDER (World Institute for Development Economics Research) is a research- and training institute founded in 1984 and located in Helsinki, Finland. UNU-WIDER is funded through an endowment fund, bilateral donors providing non-earmarked programme support, and special project support. Sweden has co-funded UNU-WIDER in various forms since its establishment in 1985. Since the early 2000s Sida has provided non-earmarked programme support. At this point there are three major bilateral donors to the UNU-WIDER: Sweden/Sida, UK/DFID and Finland/Ministry of Foreign Affairs. In 2019 Norway will rejoin as donor to the UNU-WIDER.

The activities of UNU-WIDER are research, research training, and policy work and advocacy within development economics. The scientific base is economics, but other social sciences are also included in the work of the institute (political science, mangement studies, sociology etc). Research and policy development activities are integrated. 

UNU-WIDER's activities are based on multi-year work programmes, which also serves as a base for the donor group’s joint funding and monitoring activities. The work programme for the 2019-23 period is titled "Transformning economies, states, and societies. Creating and sharing knowledge for development". The programme builds on previous programmes, but in addition connects thematically to the Sustainable Development Goals (Agenda 2030) by mobilizing policy relevant research and other activities for selected goals of the agenda. 

The three themes of the work programme aims to understand the transformation required to create inclusive and sustainable development: 1) "Transforming economies", 2) "Transforming states", and 3) "Transforming societies". The work programme identifies three cross-cutting concerns for all research and activities: 1) fragility and risk; 2) empowerment, and 3) knowledge and capacity. 

The three target groups for UNU-WIDER's work are decision makers in low-income countries, development partners, and the global research community, including the UN system. Outreach is pursued through active dialogue at relevant ministries, local communities and other directly linked to research projects. Conferences, workshops and seminars for researchers and decision makers are regularly organized. The institute publishes extensively (working papers, position papers, policy briefs and edited books). Apart from scientific publications the institute also produces more policy related material for decision makers and others.  All published material is available at the organizastion's web-site (open access).

The proposal is for Sida to support UNU-WIDER for the 2019-23 period by 8 million kronor (SEK), totalling 40 million kronor (SEK) over five years. The amount increases the annual contribution by 1.3 million kronor (SEK) compared to the previous agreement period (2014-18; excluding an extra allocation totalling 2.4 million kronor (SEK) in 2017 and 2018). UNU-WIDER (World Institute for Development Economics Research) är ett forsknings- och utbildningsinstitut grundat 1984, med säte i Helsingfors. Verksamheten finansieras genom en kapitalfond, bilaterala biståndsgivare som ger icke-öronmärkta programstöd samt projektfinansiering. Sverige har varit med och finansierat delar av UNU-WIDER ända sedan starten 1985. Sedan början av 2000-talet har Sidas bidrag varit i form av icke-öronmärkt programstöd. I dagsläget finns tre stora bilaterala givare till UNU-WIDER: Sverige/Sida, UK/dfid och Finland/UD. Under 2019 kommer Norge att ansluta. 

UNU-WIDER bedriver forskning, forskarutbildning samt policy- och påverkansarbete inom utvecklingsekonomi. Verksamheten har sin grund i nationalekonomi, men involverar också andra samhällsvetenskapliga discipliner (statsvetenskap, företagsekonomi, sociologi mm). Forskning och policyutveckling bedrivs integrerat. 

UNU-WIDER tar fram fleråriga arbetsprogram som tjänar som bas för organisationens aktiviteter och som är utgångspunkt för givargruppens gemensamma finansiering och uppföljning. Arbetsprogrammet 2019-23 har titeln "Transformning economies, states, and societies. Creating and sharing knowledge for development". Arbetsprogrammet bygger vidare på tidigare program, men knyter också tematiskt an till Agenda 2030 för hållbar utveckling, genom att mobilisera policyrelevant forskning och aktiviteter kring ett urval av agendans målområden.

Arbetsprogrammets tre teman syftar till att förstå den omvandling som krävs för en inkluderande och hållbar utveckling: 1) "transforming economies", 2) "transforming states" samt 3) "transforming societies". I arbetsprogrammet identifieras tre områden som ska genomsyra arbetet i sin helhet ("cross-cutting concerns"), nämligen 1) att reducera fragilitet/sårbarhet och risk; 2) att stärka fattiga och marginaliserade människors, inklusive kvinnors och flickors, egenmakt (empowerment); och 3) att bidra till kunskap och kapacitet, särskilt vad gäller policyåtgärder. 

Mottagarna av UNU-WIDERs arbete är beslutsfattare i utvecklingsländer, biståndsgivare (development partners) samt den globala forskarvärlden, inklusive FN-systemet. Kommunikationen sker bland annat genom aktiv dialog vid olika ministerier, med lokala grupperingar och i andra sammanhang i direkt anslutning till att forskningsprojekt genomförs och presenteras. Dessutom organiserar UNU-WIDER regelbundet större utvecklingsforskningskonferenser, liksom mer tematiska evenemang. Institutet har en omfattande publiceringsverksamhet (working papers, position papers, policy briefs samt sammanfattande bokvolymer).  Organisationen har en relativt ny hemsida där alla egna publikationer finns tillgängliga för alla.

För perioden 2019-23 är förslaget att stödja UNU-WIDER med 8 miljoner svenska kronor per år i fem år, till ett totalt belopp om 40 miljoner kronor. Beloppet innebär en höjning av det årliga bidraget med 1,3 miljoner kronor jämfört med föregående avtalsperiod (2014-18; exklusive den extra tilldelning som organisationen fick 2017 och 2018 om totalt 2,5 miljoner kronor). Målet för UNU-WIDERs verksamhet är att genom god forskning och aktiv policypåverkan bidra till en samhällsomvandling som i sin tur bidrar till de globala utvecklingsmålen och ökar människors välbefinnande i låg- och lägre medelinkomstländer. Denna forskning och policypåverkan fångas i arbetsprogrammet för perioden 2019-23 i tre teman: "Transforming economies, states, and societies. Creating and sharing knowledge for development", vilka beskrivs något utförligare nedan.
2019-23 års arbetsprogram
UNU-WIDERs nya arbetsprogram bygger vidare på tidigare arbetsprogram, men knyter också tematiskt an till Agenda 2030 för hållbar utveckling, genom att mobilisera policyrelevant forskning och aktiviteter kring ett urval av agendans målområden. 
UNU-WIDERs gamla arbetsprogram fångades i tre teman under vilka rymdes ett antal forskningsprojekt. Enligt den senaste årsrapporten (2018) sorterades 10 projekt under "transformation", sex under "inclusion" och två under "sustainability". Fyra av dessa projekt, som rymts under temat "transformation", följer med in i det nya arbetsprogrammet: "Inclusive growth in Mozambique"; "Towards inclusive development in Myanmar", "SA-TIED - Southern Africa - towards inclusive economic development" samt det nyaste projektet från 2018: "Supporting evidece-based decision making in Tanzania and beyond". Av titlarna att döma ter sig insorteringen under "transformation" lite konstlad (det finns flera projekt om inkludering men dessa återfinns inte under temat "inclusion"), vilket förmodligen illustrerar behovet av att stöpa om programmet inför den nya fasen.
Arbetsprogrammet för 2019-23 tar fasta på transformationsanslaget i det gamla programmet genom att ta sig an tre transformativa teman som alla syftar till att förstå den omvandling som krävs för att skapa inkluderande och hållbara samhällen. 
1) "Transforming economies" handlar om de storskaliga ekonomiska omvandlingar som måste till för att den absoluta fattigdomen liksom ojämlika ekonomiska och sociala förhållanden ska minska. Man pekar på den omfattande omvandlingen av ekonomierna i Asien under senare år, samtidigt som utvecklingen i Latinamerika varit ojämn och Afrika har halkat efter, om än med variation (vilket bland annat forskning inom det förra arbetsprogrammet visat). Strukturomvandling krävs för att öka fattiga länders skattebas och därmed öka de skatteintäkter som krävs för sociala, infrastruktur- och miljömässiga investeringar för en hållbar tillväxt. Temat knyter an till flera tidigare UNU-WIDER-projekt, inte minst de som handlat om förändringar mot mer gröna energislag ("the political economy of clean energy transitions").  
Forskningsområden inom detta block rymmer ämnen som informalitet, sysselsättningsskapande, utmaningarna i den globala ekonomin, frågor om bistånd och globala kollektiva varor, ICT och automatisering, och hur data och information kan bistå i politikens utformining.
2) "Transforming states" fokuserar på statens förmåga (och oförmåga) att driva på en utveckling mot inkluderande och hållbara samhällen. Den privata (jobbskapande) sektorns möjligheter är beroende av kapabla stater med rimliga regelverk och förmåga att tillhandahålla kollektiva varor och annan service. Men för detta krävs förståelse för hur politiken slår, för beskattning och för statens budgetering. 
I detta block ryms bland annat analys av offentliga utgifter, av skatteupptag i olika inkomst- och företagsgrupper, hur staten ska hantera marknadsmisslyckanden med mera.
UNU-WIDER har i tilltagande grad utvecklat projekt där man samarbetar med förvaltningar och forskare bland annat för att utveckla modeller som till exempel simulerar olika typer av skattepolitik, och för framtagande och underhåll av databaser. En sådan är Global Revenue Dataset (GDR), en databas som möjliggör jämförelser av skatteintäkter mellan länder och som ursprungligen tagits fram av forskarnätverket International Centre for Tax and Development (ICTD) och som nu förvaltas av UNU-WIDER.  
3) "Transforming societies" handlar om den samhällsstruktur som blir resultatet av politiska beslut och ekonomisk utveckling, men också de samhälleliga förutsättningar som sätter gränser för utvecklingen. Arbetsprogrammet talar bland annat om vikten av kapacitet för att analysera data som följer upp den sociala förändring som sker till följd av interna politiska beslut men också av annan påverkan. Såväl möjligheter till social förändring som risker med dessa skeenden är viktiga delar här. 
Forskningsfrågor inom området handlar om empowerment (jämställdhet, minskad ojämlikhet, minskad fattigdom), inklusive kapacitetsbyggande för att mäta och följa upp förändringen i data, därtill vilken roll det sociala kapitalet spelar för att stärka relationer och minska risker, samt migration, både som en möjlighet men också som resultat av fattigdom, miljöförstöring och konflikter. UNU-WIDERs World Income Inequaility Database (WIID), en av de mest fullständiga databaserna för inkomstojämlikhet. Den lanserades i sin första version 2000, den uppdateras kontinuerligt (nuvarande version är den fjärde och kom i december 2018) och är i detta sammanhang en viktig resurs för forskningsprojekten.
I arbetsprogrammet identifieras tre områden som ska genomsyra arbetet ("cross-cutting concerns"), nämligen 1) att reducera fragilitet/sårbarhet och risk; 2) att stärka fattiga och marginaliserade människors, inklusive kvinnors och flickors, egenmakt (empowerment); och 3) att bidra till kunskap och kapacitet, särskilt vad gäller policyåtgärder.
Kanaler för UNU-WIDERs arbete
UNU-WIDERs forskning ska bidra till en samhällsomvandling som ökar människors välbefinnande i låg- och lägre medelinkomstländer vilket bidrar till att de globala utvecklingsmålen nås. Detta ska åstadkommas genom tre kanaler. Den första är utvecklingsrelevant forskning. De forskningsfrågor som ingår i de tre transformationer som uttrycks i arbetsprogrammet antyder vad detta handlar om: informalitet, sysselsättning/jobbskapande, effekter av den globala ekonomin, den globala arkitekturen för bistånd och kollektiva nyttigheter, effekter av ICT/automation, robusta system för offentliga utgifter, skattefrågor, kompensation för marknadsmisslyckanden, hantering av naturresurser, egenmakt för att nå sociala mål, socialt kapital och migration. De databaser som UNU-WIDER etablerat och vidareutvecklar, till exempel World Income Inequality Database (WIID), är ett av instrumenten för att genomföra denna forskning.
Den andra kanalen är kapacitetsutveckling. För detta har UNU-WIDER flera verktyg. Ett är strategiska institutionella partnerskap med ett urval institutioner och nätverk i låg- och lägre medelinkomstländer, där forskare och funktionärer i offentlig förvaltning (finansministerier, centralbanker etc) genom UNU-WIDERs arrangemang visar upp egen forskning eller presenterar relevanta policyfrågor som behöver utforskas. För dessa sammanhang utformar UNU-WIDER olika tekniska specialkurser, till exempel i utveckling och användning av skattesimuleringsmodeller. Under 2018 deltog 475 personer i de 13 korta specialkurser som gavs, varav 458 var hemmahörande i låginkomstländer. Ett annat kapacitetsstärkande verktyg är att involvera forskare från låg- och lägre medelinkomstländer i UNU-WIDERs forskningsprojekt. Av de 190 UNU-WIDER working papers som publicerades 2018 (och som omfattar en stor del av forskningsproduktionen vid UNU-WIDER) hade 63 procent en forskare från ett låginkomstland som medförfattare (50 procent av papperen hade en kvinna som medförfattare och 34 procent en kvinna från ett låginkomstland).  
Ytterligare ett verktyg är de gästplatser vid institutet i Helsingfors som programmet erbjuder dels doktorander, dels mer seniora forskare. Sedan 2001 har UNU-WIDER tagit emot 267 forskare från hela det samhällsvetenskapliga fältet, med tonvikt på nationalekonomer. Bara 3 procent av de som söker dessa platser tas emot av UNU-WIDER. En kortlista på de mest lämpliga tas fram på basis av explicita kriterier (bland annat rörande inriktning och kvalitet på forskningsprojektet och kandidatens meriter), varefter institutets forskningspersonal (faculty) slutgiltigt väljer. Av de 22 forskare som tillbringade tid i Helsingfors under 2018 var 20 från låg ooch lägre medelinkomständer och nio var kvinnor (gästforskarna kom från Argentina, Brasilien, Kamerun, Kina, Etiopien, Tyskland, Ghana, Indien (tre personer), Indonesia, Kenya, Malysia, Mexico, Korea, Togo, Uganda och Storbritannien). 
UNU-WIDER har också sedan 2014 samarbetat med University of Ghana i en forskarutbildning inom utvecklingsekonomi, med hittills 31 doktorander, där de första tre doktoranderna disputerat i början av 2019. Detta samarbete kommer dock att gradvis avslutas i sin nuvarande form (de kvarvarande knappa trettiotalet doktorander kommer att avsluta sina studier), eftersom finansieringen varit mer problematisk än förväntat. UNU-WIDER har under en sjuårsperiod bidragit till detta program med totalt 1,3 miljoner USD. Återstående finansiering fram till 2020 syftar till att särställa doktorandernas utbildning.
Forskningsförmedling och policypåverkan är den tredje kanalen för UNU-WIDER. Organisationen definierar olika grupper som sin huvudpublik: 1) beslutsfattare i utvecklingsländer; 2) biståndsgivare (development partners); 3) den globala forskningsvärlden, inklusive FN-systemet. Organisationen har en ganska omfattande erfarenhet av och nätverk inom alla dessa tre målgrupper och man söker presentera forskningsresultat och debattera dess implikationer. Kommunikationen sker bland annat genom aktiv dialog vid olika ministerier, lokala grupperingar och i andra sammanhang i direkt anslutning till att forskningsprojekt genomförs och presenteras. Dessutom organiserar UNU-WIDER regelbundet större allmänna utvecklingsforskningskonferenser, liksom mer tematiska evenemang. UNU-WIDER har också en omfattande publikationsverksamhet med en kollegialt granskad working paper series samt bokproduktion. Organisationen har en relativt ny hemsida där alla egna publikationer finns tillgängliga för alla. 
Flaggskeppsprojekt
2019 presenterade UNU-WIDER åtta så kallade flagship projects inom arbetsprogrammet. De åtta flaggskeppsprojekten är följande: 1) kapabla stater - att bygga grunden för att nå hållbarhetesmålen; 2) kvinnors arbete - vägar till ekonomisk och social egenmakt; 3) social rörlighet i globala syd - begrepp, mått och avgörande faktorer; 4) ojämlikhet - mått, implikationer och hur förändring kan åstadkommas; 5) omvandling av informellt arbete och levnadsförhållanden; 6) varianter på strukturell omvandling; 7) råvaruindustri för utveckling (E4D); 8) inhemsk resursmobilisering. Områdena korreponderar mot flera av de frågor som arbetsprogrammets tre teman inbegriper, men uppdelningen i dessa flaggskeppsprojekt reflekterar att tankearbetet kring hur forskningsprogrammet ska utformas är en ständigt pågående process. Fler flaggskeppsprogram är att vänta inom avtalsperioden.
Typiskt för flaggskeppsprojekten är att de är breda i den bemärkelsen att de inte bara berör en viss region utan har en global ansats (inte bara Afrika söder om Sahara, men också Lantinamerika och Asien), att det handlar om jämförande projekt (där man studerar utvecklingen i flera kontexter) och att de är multidisciplinära. Dessutom är de djuplodande genom att det handlar om omfattande projekt som pågår under en relativt lång tid (tre till fyra år) och samlar flera underprojekt. I det arbetsprogrammet identifierades 15 underteman och flera av dessa ingår i flaggskeppsprojekten. Det är till exempel relativt tydligt att flaggskeppsprogram nummer 6 (varianter på strukturell omvandling) berör så gott som alla delar av de olika teman/inriktningar som listats under transforming economies. Temat miljö, energi och klimat inkorporeras vidare i flaggskeppsprojektet om råvaruindustri osv. Det är rimligt att UNU-WIDER delvis omformulerar sina projekt när tematik och inriktning diskuteras vidare, vilket inte betyder något dramatiskt avsteg från det arbetsprogram som utgör en tydlig färdriktning för forskningsinstitutet.
Under 2019 har UNU-WIDER kommit igång med projektet clientelistic politics and economic development, som del av det som ovan benämns "kapabla stater". Ytterligare fyra projekt är på gång: social mobility, varieties of structural transformation, transforming informal work and livelihoods, och women's work. 2020 avser man gå vidare med ytterligare tre nya projekt: inequality and governance, development macroeconomics och climate change, migration and vulnerability. 
De olika flaggskeppsprojekten förväntas leda till ett antal publicerbara uppsatser och bokkapitel. Arbetssättet varierar något mellan olika projekt. Ett par av de flaggskeppsprojekt som startat 2019 är så kallade beställda bokprojekt, dvs UNU-WIDER uppdrar åt välrenommérade forskare att ta sig an olika frågor inom tematiken. Andra projekt sker genom öppna forskningsutlysningar, där UNU-WIDER beställer forskningsförslag inom en viss tematik. Båda ansatserna startar ofta med så kallade inception workshops där UNU-WIDERs personal tillsammans med forskare som är starka på respektive område gemensamt specificerar projektet. Därefter beslutas antingen om hur forskningsprojekten ska tas vidare av dessa forskare och experter inom respektive område, eller att forskningsprojekten ska lysas ut och hur projektet i så fall ska utformas.