Sex-selektion och adaptation under kyckling domesticering i Bangladesh Sexual selection and adaptation during avian domestication in Bangladesh Kan mer kunskap om domesticeringen av vilda höns leda till bättre selektion av dagens kyckling?    Kyckling är, bland livsmedelsproducerande husdjur, den som bidrar minst till klimatiska förändringar. Den konkurrerar inte med oss för det foder som konsumerar, till skillnad om odlad lax (som kräver nästan två ggr fisk-mjölspellet per producerad kg lax) eller grisarna. Samtidigt har den mest effektiva omvandling av foder till protein, i form av kött och ägg. Domesticeringen har varit central för uppkomsten av den moderna kyckling, som härstammar från den vilda Red Jungle fowl, som bla fortfarande finns i Bangladesh. Jämfört med denna anfader, kan dagens broilern växa mer inom 60 dagar och en modern höna lägga över 10 ggr mer ägg än dess vilda anfader. Detta är resultatet av den genetiska selektionen för egenskaper såsom högst tillväxt, bäst reproduktions förmåga, eller äggläggning. Trots detta vet vi fortfarande inte allt om dessa egenskapers genetiska bas och för vissa är detta okänd. Dessa förändringar i genetiken är delvis avsiktliga och delvis oavsiktliga, och många gånger yttrar sig önskvärda och icke önskvärda egenskaper samtidigt. Detta kan påverka välfärden hos domesticerade djur, eftersom korrelerade egenskaper ses hos kyckling, t ex äggläggande hönor med tidig benskörhet (osteoporos) eller fjäderhackning och andra oönskade beteenden. Behovet att separera dessa egenskapers orsaker från varandra är stort. Genom att dissekera den genetiska arkitekturen hos egenskaperna kommer det att bli möjligt att avgöra om de beror på enstaka gener som samtidigt påverkar många egenskaper (pleiotropi) eller om de beror på kopplade gener som ligger nära varandra i genomet. Detta kommer att ha stor betydelse för uthållig avel av djur och för framgångsrika djurskyddsprogram, inte minst genom användande av genomiska markörer för att få ökat informationsvärde i selektionen. Flera generationer av korsning mellan djungelhöns och värphöns är framtagen vid Linköpings Universitet för att finkartera gener ansvariga för fenotyper relaterade till domesticering. Genom att använda en kombination av expressionsanalys, helgenomsekvensering av anfäderna till korsningen och funktionella studier av kandidatgener har man en unik möjlighet att få nya insikter i domesticeringens genomik och att identifiera de faktiska förändringar som orsakar variationer mellan populationerna. Dock är dessa populationer av anfäder under studier endast kärnflock från Storbritannien som vidare följts i Sverige. Tillgång till anfäder (dvs Red Jungle fowl) i sina naturliga habitat kan bidra till bättre jämförelser med nutida, hög selekterade kyckling. Detta internationella forsknings samarbetsprojektet, organiserat mellan laboratorier i tre Universitet (Sylhet Agricultural University och Chittagong Veterinary and Animal Sciences University i Bangladesh och Linköpings universitet i Sverige) skall identifiera hur dessa genetiska förändringar affekterar/reglerar viktiga egenskaper i reproduktionsförmågan, sexselektion, tillväxt, benallokering, ägg produktion och beteende i vilda populationer av Red Jungle fowl jämfört med dagens produktions kyckling. Projektet fokuserar på den variabilitet som omger dessa gener, vilken selektion redan finns i den vilda populationen hos anfäder och vilka andra regioner är under selektionspress i dessa vilda populationer. Dessutom skall projektet få fram nya metoder av kryopreservering av sperma och könsorgan (testis och äggstock) som kunde förbättra bildande av kryobanker av genetiskt material i Bangladesh för forskning och aveln. Projektet prioriterar träning av forskarstuderande genom att möjliggöra kulturträning och försöks möjligheter för forskarstuderande mellan länderna samtidigt som det skall bidra till en ökning av tekniskt förbättring av Bangladesiska laboratorier. Information som nås kommer dels att bidra till vår kunskap om hur mutationerna har bidragit till variationen hos ekonomiskt relevant egenskaper hos fjäderfä, i synnerhet de som or This collaborative project between young public universities in Sweden (Linköping University) and Bangladesh (Sylhet Agricultural University & Chittagong Vet & Anim Sci University) shall provide training and research opportunities for doctoral students and junior faculty to enhance technical and research capabilities in either country/laboratory. It aims identifying signatures of natural and sexual selection in rural indigenous, domesticated and wild chicken (Red Jungle fowl, RJF) in Bangladesh. Using selective sweep analysis, together with Bengali researchers, it assesses gene pathways affecting sexual selection traits. Focus is given to gene variability, type of selection present in the wild, and what regions are being subjected to selection in natural, indigenous populations. Gene banking to maintain variation for both RJF and indigenous chicken for research and breeding is built via cryopreservation of germplasm (sperm and gonad tissue). The knowledge acquired shall improve Bengali chicken stock and aid sustainability of chicken village production by identifying prominent genes that maintain survival in local environments, whilst maximizing productivity and sustainability. Intention is to disclose mutations behind economically important traits in the poultry industry, causing i.e. increased susceptibility to stress or diseases promoting sound management and conservation of both domestic and wild poultry, without interfering with natural habitats or traditional husbandry.