RFSU, Frame 2014-2017 - RFSU frame 2014-2016 RFSU, Rambidrag 2014-2017 INTRODUKTION
Riksförbundet för sexuell upplysning (hädanefter RFSU) har inkommit med en ansökan om rambidrag för 2017 på sammanlagt 43 500 000 kr för en ettårig förlängning av det program som genomförs under ramanslaget 2014-2016. Programmet stödjer det civila samhället i utvecklingsländer och har tematiskt fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (hädanefter SRHR). Den ansökta budgeten har ökat med ca 25 % jämfört med verksamhetsåret 2016. Sida bedömer att den sökta budgeten är rimlig givet de utvecklingssatsningar som RFSU planerar under 2017 och som i förlängningen syftar till att komma det planerade programmet 2018-2022 tillgodo. Sida bedömer vidare att ansökan är relevant under Strategi för stöd genom svenska organisationer i det civila samhället 2016-2022. 

ANSÖKANDE ORGANISATION 
RFSU grundades 1933 och är en väletablerad organisation i det svenska samhället med stark internationell förankring. RFSU fick behörighet som ramorganisation 2009 - en behörighet som förnyades 2014 efter en ramkriteriebedömning. Det första ramvtalet initierades 2010, följt av ramavtal 2011-2012 med ett sammanlagt belopp av av 91 190 000 kr. Innevarande avtal för perioden 2014-2016 omfattar ett bidrag från Sida på 102 658 519 kr. 

RFSU får även stöd under Strategin för informations- och kommunikationsverksamhet och Strategin för socialt hållbar utveckling. 

RFSU verkar lokalt, nationellt och internationellt för att sprida en kunskapsbaserad och öppen syn på samlevnads- och sexualfrågor. Organisationen är partipolitiskt, fackligt och religiöst obunden. Dess högsta beslutande organ är kongressen och mellan kongresserna leds förbundet av förbundsstyrelsen, som inom sig utser arbetsutskott. RFSU är en medlemsorganisation och har utöver 3462 individuella medlemmar även ett tjugotal medlemsorganisationer. Verksamheten bedrivs även genom lokalföreningar/grupper, totalt ca 20 stycken. 

Målet för den internationella verksamheten är att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter ska vara respekterade, skyddade och uppfyllda för alla människor. Verksamheten utgår från ett rättighetsperspektiv och omfattar såväl stöd till samarbetsorganisationer som påverkansarbete. Fokus ligger på sexualupplysning, aborträttigheter och sexualitet och icke-diskriminering. RFSU ingår i och samarbetar med en rad internationella och nationella nätverk och plattformar såsom International Planned Parenthood Federation (IPPF), Riksdagens tvärpolitiska SRHR-grupp, Concord, Eurongos, Countdown 2015 Europe och Nordic Action Group. 

RFSU äger bolaget RFSU AB och driver RFSU-kliniken. 

ANSÖKAN
RFSUs ansökan för 2017 är en förlängning av pågående program 2014-2016. Resultatramverk, länder och samarbetsorganisationer är oförändrade. Samarbetsorganisationernas projekt har huvudsakligen samma mål och metoder, med vissa justeringar - dessa beskrivs i ansökan och är att betrakta som normal projektutveckling under pågående programperiod. 

RFSU kommer under 2017 att i hög utsträckning satsa på utvärdering, lärande och programutveckling inför den kommande femårsansökan 2018-2022. Viktiga utvecklingsområden är följande: 

- Ny operationalisering av finansieringsmekanism för kapacitetsutveckling, i enlighet med rekommendationer i den halvtidsöversyn som gjordes 2015. Fokus kommer att ligga på de områden där RFSU har egen tematisk expertis. Starkare sammankoppling mellan globalt påverkansarbete och partnerstöd samt skapande av plattformar för erfarenhetsutbyte kommer att vara centralt. 
- Ny modell för resultatuppföljning. 
- Ökad satsning på stöd till aborträttigheter. 
- Stärkande av feministiskt och intersektionellt perspektiv i programmet. 
- Ökad satsning på innovation.

RFSU kommer likaledes att under 2017 stödja sina samarbetsorganisationer i lärande och strategisk planering inför perioden 2018-2022. 

RFSU visar genomgående i ansökan att de har en tydlig idé om mervärdet med partnerskapet mellan RFSU och dess samarbetsorganisationer, framför allt i termer av hur RFSU kan bidra till den enskilda organisationens kapacitet givet en viss kontext, men också hur RFSU kan lära av den enskilda organisationen. Urval av länder och samarbetsorganisationer har gjorts utifrån RFSUs mervärde i form av styrkor och expertis. Ursprungsansökan för 2014-2016 definierar RFSUs mervärde för varje samarbetsorganisation. 

Kontextanalyserna i ansökan 2014-2016 är relativt gedigna och ger en god förståelse för hur planerat stöd samspelar med den nationella kontexten. En uppdatering av kontextanalyserna har skett i ansökan för 2017. Riskanalyserna är kortfattade men relevanta. Ansökan 2017 kunde ha inkluderat en något mer omfattande uppdatering av riskanalyserna då flera år har gått sedan den ursprungliga ansökan, men Sidas bedömning är att riskanalyser ingår i tillräcklig utsträckning i de uppdaterade kontextanalyserna. Konfliktanalysen är svag i såväl ansökan 2014-2016 som 2017, vilket även kommenteras nedan. 

RFSU redovisar tydligt i ansökan 2017 sin syn på fattigdom som mångdimensionellt begrepp samt hur främjandet av SRHR bidrar till fattigdomsbekämpning. Rättighetsinnehavare och ansvarsbärare är genomgående tydligt definierade i programmet. 

RFSU verkar för att tillvarata innovationspotentialen hos partnerorganisationer och har inför 2017 uppmuntrat dem att söka medel för lärande och innovativa projekt. RFSU har framför allt identifierat två områden där det finns möjlighet för innovativa projekt – dels i arbetet med att motverka stigma, dels i att skapa tillgång till SRHR-information. RFSU menar att den princip om ömsesidigt lärande som ligger till grund för samarbetet med partnerorganisationer skapar en kreativ och reflekterande miljö som gynnar lärande. RFSU är aktiva i Sidas CIVSAMs arbetsgrupp för innovation. RFSU har inte ansökt om särskilda medel för att arbeta med innovation men visar generellt i sin ansökan och rapportering på ett reflekterande och lärande förhållningssätt i såväl verksamhet som resultatuppföljning. 

Sidas såväl som RFSU:s styrning har förändrats sedan beredningen av programmet 2014-2016 gjordes men den ansökta förlängningen bedöms fortfarande ligga väl i linje med befintlig styrning. Verksamheten kan i hög grad antas bidra till de två målområdena i Strategi för stöd genom svenska organisationer i det civila samhället för perioden 2016-2022: (i) stärkt kapacitet hos civilsamhällesaktörer i utvecklingsländer, och (ii) ett mer gynnsamt samhällsklimat för civilsamhällesorganisationer i utvecklingsländer. 

Programmets interventionslogik är oförändrad jämfört med 2014-2016 och beskrivs övergripande som att RFSUs stöd bidrar till att samarbetsorganisationerna förbättrar sitt arbete. Härigenom uppnås resultat inom SRHR-området i utvalda länder, vilket ger positiv påverkan på enskilda inidivder. Interventionslogiken kommer att uppdateras inför nästa programperiod 2018-2022 för att bättre reflektera RFSUs internationella programstrategi 2015-2020.

RFSUs internationella programstrategi är harmoniserad med organisationens planeringscykel (2014-2020). Under 2017 kommer strategin att uppdateras utifrån det analysarbete som görs under året. 2020 kommer RFSU återigen revidera den internationell strategin utifrån de nya övergripande mål som kongressen har tagit fram. I samband med det arbetet ska en uppdaterad omvärldsanalys göras. Strategin kommer inte ha ett slutdatum utan istället kommer kriterier införas för när strategin ska utvärderas och uppdateras. Att programperioden i nästa ansökan sträcker sig ända till 2022 ses därför av Sida som acceptabelt. 

FÖRVÄNTADE RESULTAT
Programmet förväntas bidra till det övergripande målet för RFSUs internationella verksamhet, dvs förbättrad sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för alla. Programmets mål är att stärka samarbetsorganisationernas arbete på SRHR-området. Detta ska uppnås genom att stärka samarbetsorganisationerna som påverkansaktörer, deras tematiska kunskap och organisatoriska kapacitet. Organisationerna stärks även genom programmets satsningar på nätverkande och plattformar nationellt såväl som internationellt. 

TIDIGARE RESULTATUPPFYLLELSE 
Sida bedömde i september 2016 att måluppfyllelsen för 2015 var enligt plan. En fullständig resultatredovisning ska ske vid programmets slut. 

GRUND FÖR SIDAS BEDÖMNING
Sidas bedömning av RFSUs ansökan grundas bland annat på följande: 
- Ramkriteriebedömning genomförd av SIPU 2013
- Sidas bedömning av RFSU som ramorganisation 2014
- Årsrapporter under ramanslaget för åren 2014-2016 
- Revisionsrapporter under ramanslaget för åren 2014-2016
- RFSUs rapporter över avvikelseärenden 2014-2016
- RFSUs policy för inköp och upphandling 
- RFSUs antikorruptionspolicy
- Keystone Performance Surveys, Development Partnerships Survey 2014: Partner Feedback Report:
RFSU (extern utvärdering beställd av RFSU)
- Mid-term review: RFSU’s funding- capacity building- and learning modalities “How does RFSU fund and support their partners in becoming more effective?", SWECO 2015 (extern utvärdering beställd av RFSU)
- Kompletterande information från RFSU i samband med ansökan 2017 
- RFSUs bidrag i Sidas konsultation i samband med arbetet med regleringsbrevsuppdraget om hur utvecklingssamarbetet mer effektivt kan motverka det krympande utrymmet för civilsamhället 

BEREDNINGEN 
Eftersom insatsen bereds som ett kompletterande insatsbeslut har beredningen i så stor utsträckning som möjligt utgått från den beredning som gjordes av ansökan för den pågående avtalsperioden 2014-2016. I de fall bedömningen som gjordes av ansökan 2014-2016 fortsatt är relevant har denna behållits och endast en kompletterande kommentar gällande 2017 har lagts till. I vissa fall, så som t.ex. bedömningen av de två senaste revisionsrapporterna, är bedömningen som gjordes i beredningen av den förra ansökan inte längre relevant, varför en ny bedömning gjorts. Insatshanteringssystemet Trac har också förändrats sedan 2013 då beredningen av ansökan 2014-2016 gjordes vilket gör att det tillkommit frågor som inte fanns då. I beredningen anges vilka bedömningar som gjorts i beredningen av ansökan 2014-2016 och vilka som tillkommit i beredningen av ansökan 2017. 

Särskilt fokus i beredningen har legat på följande frågor:

- Budgetanalys
- Riskanalys, med särskilt fokus på konflikt och säkerhet 
- Hur RFSU förbereder verksamhet och organisation inför den kommande femårsansökan 2018-2022 
- Hur RFSU tar sig an den nya CSO-strategin

Analysen har utmynnat i följande nya dialogmål:

1. RFSUs ansökan 2018-2022 integrerar en konfliktanalys som säkrar programmets konfliktkänslighet.
2. RFSU utvecklar sina metoder för att arbeta i svåra miljöer, där utrymmet för det civila samhället är begränsat/krympande och där säkerheten för partners och RFSUs egen personal kan påverkas.
3. Andelen vidareförmedling ökar i relation till RFSUs egna kostnader i ansökan 2018-2022 jämfört med 2017.

I den ursprungliga beredningen för 2014-2016 identifierades ett behov av att föra dialog med RFSU om kvaliteten på RFSUs uppföljning av verksamhet i relation till kostnadseffektivitet, givet att RFSU inte har fältpersonal utan följer upp genom resor vid två tillfällen per år. Dialogfrågan har i denna beredning för 2017 inte omformulerats till ett dialogmål då kvaliteten på RFSUs uppföljning kommer att följas upp i det stickprov om avtalsefterlevnad som kommer att utföras på uppdrag av Sida under 2017. Frame support to RFSU'civil society support in developing countries . Thematic focus on sexual and reproductive health and rights. Utvecklingsinsatsen avser huvudsakligen att stärka samarbetsorganisationernas kapacitet tematiskt såväl som organisatoriskt. Nätverkande mellan organisationer och förmåga till påverkansarbete är också centralt. Sammantaget antas detta leda till förbättrad verksamhet, vilket i förlängningen bidrar till stärkta sexuella och reproduktiva rättigheter för rättighetsbärarna. 

Utvecklingsinsatsens mål formuleras enligt följande: 

Overall objective: Improve sexual and reproductive health for all individuals. 

Programme objective: Enhanced performance on SRHR initiatives run by partner organisations.

Result 1: Improved advocacy for SRHR implemented by partner organisations (POs)
Result 2: Enhanced thematic capacity among POs to improve their work on SRHR
Result 3: Strengthened organisational capacity among POs
Result 4: Enhanced co-operation among SRHR actors in and between partner countries