Småbrukare och jordbruksutveckling i Afrika söder om Sahara Combining geospatial and survey data in assessing the prospects of smallholder agricultural development in sub-Saharan Africa Recent research provides evidence of stagnating crop yields and regionally heterogeneous crop yield patterns. It is essential to identify underperforming regions and understand key causes of poor productivity. Regions where the yield gaps are large hold promise for increased production and food security. This focuses on Sub-Saharan Africa with large gaps between actual and potential yields. The aim is to understand the causes of large yield gaps and to integrate geophysical and socio-economic explanations for these. Yield maps will be created to study variations within and between villages, spatially and temporally. Socio-economic panel data will be combined with remote sensing and investigations in eight villages in Kenya and Ghana with focus on geophysical, socio-economic and political aspects. Thus we link geo-spatial data to socio-economic characteristics, combining detailed investigations with large spatial coverage, and thus progressing beyond site-specific observations and conclusions. Rapporter om skördenivåer världen runt visar ofta nivåer som planar ut eller till och med sjunker samtidigt som skördarna kan variera stort inom och mellan regioner. För att möta den förväntade befolkningsökningen och den ökning av konsumtionen per capita som ett ökande välstånd medför måste jordbruket höja produktionen och produktiviteten dramatiskt, utan att äventyra den miljömässiga och ekologiska hållbarheten. Skillnaden mellan den skördenivå man skulle kunna uppnå på en plats genom att använda bästa möjliga produktionsmetoder och den nivå man verkligen uppnår kallas ofta skördegap?. Beräknade skördegap kan användas som ett mått på potentiella skördeökningar. Om orsakerna till gapen kan identifieras kan dessa användas för att utveckla effektiva insatser för att höja produktiviteten. Afrika söder om Sahara uppvisar stora skördegap. Jordbrukssystemen och landskapen där är också ofta mycket komplexa vilket gör det svårt att undersöka orsakssambanden mellan produktionsfaktorer och skördenivå. Det övergripande målet för detta projekt är att integrera studier av biofysiska och socioekonomiska faktorer för att hitta förklaringar till skördegapen. Mer specifikt vill vi bestämma orsakerna till skördegap i olika skalor (bynivå, landskap, region) och i olika tidsperspektiv. Vidare kommer vi att analysera skördegapens fördelningskonsekvenser, d.v.s. hur de påverkar befolkningen i olika välståndskategorier, samt fördelningskonsekvenserna av olika tekniker som kan användas för att intensifiera jordbruksproduktionen. Det är svårt att i frågor om jordbrukets utveckling klart åtskilja sociala, ekonomiska och institutionella faktorer från de agroekologiska och geofysiska. Ett forskningsprojekt kring skördegap i Afrika söder om Sahara, Afrint? (namnet kombinerat av Africa och intensification), har gett ett stort intervjumaterial med framför allt socioekonomiska data från gårds- och bynivå. Informationen har till en del kunnat förklara den skördegap man identifierat i studieområdena. I det här projektet ska vi komplettera de befintliga materialet bl a med nya biofysiska och agronomiska data så att vi kan fylla kunskapsluckor om; (1) betydelsen av socioekonomiska respektive biofysiska faktorer för att förklara skördegapen, 2) huruvida tidsserier och historiska data kan ge information om ihålligheten hos de faktorer som kontrollerar skördenivåerna, 3) fallstudier av betydelsen av den rumsliga variationen inom gårdarna, och 4) hur olika skalor från gårdsnivå till regional nivå ska kunna länkas så att man kan dra slutsatser som är giltiga i större skala än den enskilda gården och byn. För att genomföra detta skall vi med hjälp av kamerautrustade *drönare* (s.k. UAS-teknik) och satellitbilder ta fram flygbilder för enskilda gårdar, för byar och regioner. Från bildmaterialet kommer skördenivåerna för olika områden att skattas utifrån empiriska samband mellan vegetationsindex (från flygbilder) och mätning av verklig skörd på marken utifrån vilka vi ska producera skördenivåkartor. För några delområden kommer mer detaljerade studier att genomföras där förklarande variabler hämtas från vår databas genom Afrint-projektet samt från nya fältundersökningar. De senare inkluderar insamling av jord- och grödodata, samt intervjuer med kompletterande frågor om t.ex. nuvarande och historisk skötsel av grödor och jordar. Dessa ska användas för att bekräfta och förklara de mönster i skördenivåer och skördegap som framgår av de producerade kartorna. Detaljstudierna kommer att genomföras i två områden vardera i Ghana och Kenya. I varje område kommer två byar att studeras; en med större och en med mindre skördegap enligt Afrint-data. I samtliga fall skall byar där spannmålsodling (majs, ris mm) dominerar väljas eftersom detta är en förutsättning för att metodiken ska kunna tillämpas på samma sätt i alla de olika studieområdena. Jordbruket måste kraftigt höja produktionen och produktiviteten. Detta projekt syftar till att kombinera flera forskningsdiscipliner för att