Effekter på behandlingsutfall för tuberkulospatienter av förbättrade sociala och ekonomiska skyddsnät i Uganda: ExaCT TB Studie Evaluating the Impact of Cash Transfers Plus on Tuberculosis Outcomes in Uganda: the ExaCT TB Study Tuberculosis (TB) is the world’s number one infectious killer and a public health threat, especially in low-middle-income countries. Poor case detection is a critical gap in TB care, where 40% of the world’s 10 million cases are not detected (WHO 2017). Many of these patients are lost in the pre-treatment period; up to 83% in Uganda (Shete 2017). A major reason for this is the social and economic barriers that impede access to care (Shete 2015). Accordingly, WHO’s End TB Strategy proposes the use of social protection interventions as part of TB care (Uplekar 2015). How best to implement and scale-up these interventions is still unknown.The purpose of our research is to develop an evidence base for the effectiveness of social protection interventions in enabling completion of diagnostic evaluation and treatment initiation for TB patients in Uganda. We will use formative mixed-methods research to identify social and economic barriers that impede access and adherence to care. We will design and evaluate a context specific, multi-faceted social protection intervention to overcome these barriers. Our outcomes will be the proportion of: (1) diagnosed patients who initiate TB treatment; (2) TB affected households who suffer catastrophic costs. Working closely with the Ugandan government, our results will be used to effect changes in health and development policy to improve health outcomes for TB patients, and to reduce the socio-economic risks for this vulnerable population. Tuberkulos (TB) är den infektionssjukdom som dödar flest människor i världen. Ca 10 miljoner insjuknar varje år, ca 1,7 miljoner dör. TB är vanligast bland de fattigaste i fattiga länder. WHO uppskattar att ca 4 miljoner av de som insjuknar varje år inte får korrekt diagnos och behandling. De flesta av dessa dör eller lever med en kronisk smittsam och funktionsnedsättande infektion med grava socioekonomiska konsekvenser.Vår tidigare forskning har visat att många personer med TB som söker vård inte lyckas fullfölja vårdkedjan.  I Uganda återvänder upp till 80% av patienter som testas för TB inte för att få reda på testresultaten och blir därför inte korrekt diagnostiserade. De kan därmed inte påbörja den 6-månaders antibiotikabehandling (längre för personer med antibiotikaresistent TB) som annars har mycket god effekt. Även bland de som får resultaten är det en stor andel som inte påbörjar behandlingen. Till och med i vårdinrättningar med tillgång till de senaste snabbdiagnostesterna påbörjar 20-40% av patienterna inte behandlingen.Vi har visat att en viktig orsak till detta är socioekonomiska barriärer. Såväl sjukdomen i sig som den tid man tvingas spendera inom sjukvården för diagnos och behandling innebär ofta ett stort produktivitets- och inkomstbortfall för individ och familj. Vanligtvis förloras 3-4 månaders inkomst eller motsvarande 30% av årsinkomsten för en familj, även när själva behandlingen är kostnadsfri för patienten. För TB patienter som ofta redan från början lever i en mycket prekär ekonomisk situation kan därför sjukdomen och dess behandling leda till katastrofala ekonomiska konsekvenser. Beslutet att påbörja TB behandling innebär således ofta ett svårt beslut som kräver avvägningar om alternativkostnader för att spendera tid inom sjukvården.Ekonomiskt och socialt stöd till TB patienter har därför förslagits som en viktig del av behandlingsstrategin, vilket kan leda till såväl bättre följsamhet som till mindre allvarliga socioekonomiska konsekvenser. Det finns begränsad tidigare forskning på detta område och flera frågor kvarstår kring hur sådana interventioner bäst ska designas och implementeras.I detta projekt kommer vi att utveckla och genomföra en pilotstudie av en innovativ modell för socioekonomiskt stöd. Modellen tas fram baserat på en detaljerad kartläggning av socioekonomiska barriärer med hjälp av socialepidemiologiska och beteendeekonomiska analyser. Studien kommer genomföras i Uganda, ett TB-endemiskt låginkomstland. Resultaten från de formative studierna kommer att användas för att lägga grunden till en kontextuellt lämplig randomiserad kontrollerad studie. Projektet har fyra målsättningar:Att identifiera sociala och ekonomiska barriärer för vårdsökande och fullföljande av vårdkedjan för personer med TB i Uganda.Att designa en innovativ och lokalt anpassad multi-dimensionell ekonomisk och social intervention för TB patienter för att förbättra vårdtillgänglighet och behandlingsutfall samt för att minska de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna av sjukdomen.Att genomföra en pilotstudie för att testa genomförbarheten av interventionen samt preliminärt utvärdera dess effektivitet.Att i samarbete med det nationella tuberkulosprogrammet i Uganda genomföra policy-dialoger för att förbereda en kontextuellt lämplig randomiserad kontrollerad studie, vars resultat kan leda till en hållbar policyförändring som kan implementeras nationellt.Vi kommer att använda en kombination av kvantitativa och kvalitativa metoder, inklusive intervjuer av TB patienter. Vi kommer dessutom engagera lokala beslutsfattare i tolkning av data, vid utvecklingen av pilotstudien, samt i policydialog och planering av den större randomiserade studien.Det tvärvetenskapliga teamet består av forskare med kompletterande expertis gällande TB, hälso- och sjukvårdsorganisation, global hälsa och sociala skyddsnät, samt olika metoder, inklusive epidemiologi, kvalitativ metod, policy analys och hälsoekonomi. Vi kommer publicera resultaten i prominenta internationella tidskrifter och vid internationella konferenser, samt ta fram populärvetenskapliga sammanfattningar för beslutsfattare. Resultaten kommer även att spridas genom SPARKS (the Social Protection Action Research and Knowledge Sharing Network), ett nätverk för forskning om sociala skyddsnät och hälsa som drivs av Institutionen för Folkhälsovetenskap vid KI i samarbete med WHO och ett flertal forskningsinstitutioner i låg-, medel och höginkomstländer.