UN-Habitat 2016-2019 UN-Habitat 2016-2019 Enheten för Global Ekonomi och Miljö (GECO) föreslår härmed att Sida bör stödja UN-Habitat med 134 MSEK för perioden 2016-2019 (32 MSEK/år för 2016-2017 och 35 MSEK/år för 2018-2019). Stödet innebär en ökning från nuvarande nivå om 25 MSEK/år för perioden 2012-2015. Detta motiveras främst av att relevansen av UN-Habitat's verksamhet har ökat då urbana frågor får allt större genomslag och då skrivningen om hållbar utveckling av städer i den innevarande strategin är tydligare än tidigare strategi samt att Sidas stöd till UN-Habitat inte förändrats sedan 2009 då INTEM nuvarande form för övergripande (sk 'Framework agreement') finansiellt stöd inleddes samt att insatsen är minst lika relevant som tidigare.  

UD har gett kärnstöd till UN-Habitat om 11 MSEK/år fram tom 2014 men detta stöd upphörde förra året. UD har dock inte ännu tagit ett formellt beslut om att upphöra med stödet. UDs stöd har dock inte samma syfte som Sidas medel då deras medel består av kärnstöd som skall användas för övergripande internationella och andra processer, medan Sidas stöd används till projektverksamhet. Utöver Sida/GECOs stöd, så  finns även avtal mellan UN-Habitat och Sidas bilaterala kontor för Kenya. Fram tom 2014 gav Sida ett omfattande stöd till UN-Habitat för ett projekt om stadsplanering i Kosovo. Detta projekt har varit mycket framgångsrikt men Sida bedömer nu att det inte finns anledning att fortsätta denna verksamhet.

Sidas stöd har tidigare utgått för genomförande av ett begränsat antal fokusområden inom UN-Habitats egen strategi, Strategic Plan avseende (SP) 2014-2019 och Medium-Term Strategic Implementation Plan (MTSIP) för 2008-2013. Stöd har främst utgått till projekt som Global Land Tool Network, Safer Cities, flera projekt inom fysisk planering, urban lagstiftning samt till övergripande processer som transparans (Open UN-Habitat), revisioner, utvärderingar, 'governance', reformer av det finansiella systemet, demokrati och mänskliga rättigheter samt utvecklande av resultatramverk. Den huvudsakliga inriktningen på Sidas stöd avses fortsätta även framgent (se projektförslag i bilaga). Dock har SP exempelvis mindre fokus på fysisk planering än MTSIP vilket föranleder vissa förändringar i inriktningen.

Det föreslås här att Sida framöver skall ha ett något mer riktat till specifika tematiska fokusområden i Strategic Plan än stödet för 2012-2015. Detta motiveras av den nuvarande situationen i UN-Habitat. UN-Habitat har under flera år fått minskade kärnbidrag (men tvärtom utökad finansiering av projektverksamhet). Flera viktiga givare har slutat att finansiera organisationen med kärnstöd på global nivå men fortsatt med riktat stöd (tex Storbritanien och Nederländerna). De minskande kärnbidragen beror främst på ett missnöje över bristande reformarbete inom UN-Habitat övergripande styrning med för många beslutande instanser och misskött handledning/handäggning av övergripande internationella processer såsom exvis arrangemanget av större internationella konferenser. Utökad andel av budgeten för projektfinansiering har inneburit att UN-Habitats normativa verksamhet har minskat i omfattning och den operativa verksamheten ökat. 

Trots personalnedskärningar för normativ verksamhet under senare år, så bedömer Sida att UN-Habitat fortfarande bör ha en tillräckligt stor kader skickliga medarbetare och relevant verksamhet för att motivera fortsatt stöd men minskade kärnbidrag har inneburit att handläggarna på UN-Habitat ägnar en större andel av sin arbetstid till att finna projektfinansiering. Det har därför blivit en större och dessutom olämplig konkurrens internt på UN-Habitat om Sidas medel. 

Samtliga projekt som Sida avser stödja ryms inom Strategic Plan för 2014-2019 som också omfattar ett resultatramverk. Strategic Plan har godkänts av FNs generalförsamling och UN-Habitats medlemsländer. Projekten är baserat på ett förslag från UN-Habitat varefter en öppen dialog om prioriteringar har genomförts med UN-Habitat. Sida medel kommer att användas för projekt inom exempelvis markfrågor, säkra städer, uthållig stadsplanering, legala frågor, klimatanpassning samt övergripande frågor som jämställdhet, mänskliga rättigheter, transparans och revision. Sida kommer att föra dialog om UN-Habitat's årsrapport där även rapportering mot resultatramverk ingår. Ingen särskild Sida-rapportering önskas utan den är baserad på organisationens rapportering mot SP och uppföljningsmöten skall ske tillsammans med andra givare i den mån som detta är möjligt.

Sida avser att fortsätta med årliga uppföljningsmöten av sitt stöd och att försöka harmonisera de årliga överläggningarna med andra givare, framförallt Norge och Spanien som tidigare har deltagit vid dessa möten. Resultatramverket med sk Expected Accomplishments ger Sida fortsatt möjligheter att följa upp resultaten från den verksamhet som Sida stödjer. I övrigt kommer UN-Habitat bland annat inkomma med arbetsplaner (avseende 2-årsplaner), årliga rapporter samt budget och finansiella rapporter. Sida kommer inte få särskilda årsrapporter utan använder de som UN-Habitat är ålagda att göra av sina medlemsländer. Sida avser också att även fortsättningsvis ha en god dialog med UD om utvecklingen av Sidas övergripande dialog med UN-Habitat. 

Sida bedömer att UN-Habitat är relevant för flera resultatområden inom Resultatstrategi för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling 2014-2017. Insatsen är särskilt relevant när det gäller resultatområdena om hållbar stadsutveckling då UN-Habitat har ett unikt mandat inom FN-familjen att verka inom stadsutveckling. Sida bedömer också att UN-Habitat är skickliga, jämfört med flera andra FN-organisationer, på att ta hänsyn till relevanta perspektiv inom jämställdhet, mänskliga rättigheter (relativt nyutvecklat område på UN-Habitat), miljö och klimat och allmänt den fattiga människans perspektiv. Det sistnämnda yttrar sig på flera sätt, exempelvis genom den inkluderande form av stadsplanering som UN-Habitat förordar. Inom den operativa och till stor del humanitära verksamheten (som Sida GECO inte stödjer men som består av ca 80% av budgeten) så har UN-Habitat ett internationellt gott renomme (katastrof/konflikt, post-katastrof/konflikt). 

UN-Habitat är en del FN-sekretariatet och inte en självständig organisation (sk 'agency') vilket innebär UN-Habitat använder sig av sekretariatets system för tex uppföljning, anti-korruption och upphandling. Flera externa utvärderingar har utförts om UN-Habitats genomförande av sina respektive strategier. En särskild utvärdering har utförts om genomförandet av den strategi som gällde för 2008-2013 och den var övervägande positiv. Den senaste revisionen presenterades så sent som i juli-2015 av UN-BOA avseende perioden 2013-2014 och denna rapport var övervägande positiv. 

Den senaste utvärderingen är daterad december-2014 och utförd av United Nations Office of Internal Oversight Services (OIOS). Utvärderingen lyfter fram organisationens växande relevans då de urbana frågorna globalt blir allt viktigare, höga ambitioner och många exempel på framgångsrik och viktig verksamhet. Utvärderingarna är dock inte odelat positiva utan omfattar även allvarlig kritik. OIOS-rapporten lyfter särskilt fram problematiken kring minskade kärnbidrag och brister i viktiga interna processer som exempelvis riskhantering, kompetensförsörjning, strategi för resursmobilisering och partnerskap samt robusta system för långsiktig resultatuppföljning (dvs den sk 'outcome'-nivån). 

Sidas bedömning är att UN-Habitats medelshantering har varit god och att delar av OIOS kritik inte gäller den verksamhet som Sida stödjer (bla så gör UN-Habitat utvärderingar på större delen av verksamheten som Sida stödjer). Sida bör dock följa upp de brister som OIOS-rapporten lyfter fram. Vidare så har inte MOPAN gjort en utvärdering av UN-Habitat. 

Det bör framhållas att UN-Habitat är ansvarig för genomförandet av den stora internationella konferensen Habitat III i Quito, Ecuador, 2016. UN-Habitat skapades vid Habitat I i Vancouver 1976 och sedan dess har globala internationella konferenser beslutade av FNs generalförsamling avhållits var 20:e år. Det finns ganska stora förväntningar om att Habitat III eventuellt kan medföra ett större globalt fokus på städernas betydelse och att UN-Habitats mandat, utformning och styrning kan komma att förändras 2016. Det är rimligt att anta att Habitat III processen kommer föranleda ökat fokus på urbana frågor i Sverige och globalt. Det är Sidas bedömning att urbana frågor i allmänhet har ökat i betydelse i den internationella diskursen under senare år vilket bla manifesterats i Rio-konferensen 2012, i förslagen till Sustainable Development Goals samt förberedelserna till Habitat III.

Sidas förslag på avtal med UN-Habitat inkluderar en beredskap för de signifikanta förändringar som Habitat III eventuellt kan medföra. Sida har möjlighet att omförhandla 30% av bidraget till UN-Habitat för 2017-2019 i samband med 2017 års första utbetalning. Upplägget ger dock UN-Habitat möjligheter till god framförhållning och säkerhet i medelstilldelning i enlighet med Paris och Accra. 

Huvuddelen av medlen kommer att användas av UN-Habitat direkt men en mindre del av medlen kommer att vidareförmedlas. UN-Habitat system för uppföljning av vidareförmedlade medel använder sig av FN's system och är därmed tillfredsställande.

Undantag görs för insatsen för paragraf 2.10 i insatsregeln. FN reviderar sin verksamhet med perioder om 24 månader och Sida anser inte att det finns behov av att en särskild revidering utförs för Sida medel. Undantag görs även för insatsregelns paragraf 2.8.5 om återbetalning av erhållen ränta. Sida bedömer att räntan inte kommer att bestå av ett stort belopp. UN-Habitat har därmed möjlighet att utnyttja räntan för verksamhet som stöds av detta beslut och i enlighet med den fördelning av medel som framgår av UN-Habitats projektdokument. UN-Habitat is the mandated UN-organisation to work with urban development. This is a framework agreement with the purpose to        support the implementation of some selected focus areas in            UN-Habitats strategic plan. The overall aim of the intervention is to support selected parts of UN-Habitat's Strategic
Plan (SP) for 2014-2019 based on the priorities of the Swedish government. A total of
154 000 000 SEK was disbursed to UN-Habitat over the period of the intervention.
The overall goal of the SP is to contribute to "Well-planned, well-governed and efficient cities
and other human settlements with adequate infrastructure and universal access to employment, land and basic services, including housing, water, sanitation, energy and transport".

The strategic result of the SP is: Environmentally, economically and socially sustainable,
gender-sensitive and inclusive urban development policies implemented by national, regional and local authorities have improved the standard of living of the urban poor and enhance their participation in the socio-economic life of the city. This will be achieved through supporting approximately 17 projects (each with their respective outcomes) within five of the focus areas of the SP as well as three thematic and/or mainstreaming areas.