Språkligt utanförskap - identitetens betydelse i ett utvecklingsperspektiv Linguistic Marginalization - Understanding the Process and Effects on Developmental Capabilities The project *Linguistic Marginalization - Understanding the Process and Effects on Developmental Capabilities* aims at identifying the reasons behind code-switching, the alternation between two or more languages within a single speech situation. This is between the indigenous Tanzanian language Ngoni and Swahili, the high status language of the nation. The setting is the Ruvuma region of southwestern Tanzania. The overriding purpose of the study is to develop criteria and a methodology for answering the question of when code switching language use is a sign of identity creation, identity loss, or identity compensation, a process of language loss, or perhaps something else. To answer these research questions 24 informants (12 young and 12 older persons) in two different settings in the Songea area will be recorded during three periods of fieldwork, individually and in a separate focus group session. Notes will be taken and a follow-up interview conducted, followed by both a quantitative and a qualitative analysis. Social constructionist theory provides a framework for the study. The research is influenced by earlier sociolinguistic research on language seen both as a social practice and as a symbolic system through which identity is created within a setting where language shift may be threatening. Thus, the study provides new methods and new data for understanding changing language patterns in a language contact situation. Projektet *Språkligt utanförskap - identitetens betydelse i ett utvecklingsperspektiv* önskar studera varför människor i Ruvuma-regionen i sydvästra Tanzania kodväxlar, dvs alternerar mellan två koder, swahili och ngoni, som är modersmål för de flesta som bor i området. På grund av Tanzanias språkpolitik som upphöjde swahili till kommunikationsspråk över hela Tanzania efter självständigheten används swahili idag inom de flesta domäner, även i avlägsna områden långt borta från de kustområden nära Zanzibar där språket har sitt ursprung. Detta är en situation som är olik de flesta andra afrikanska länder som valde europeiska språk som officiella språk. Swahili påverkar idag både status och användning av alla de ungefär 150 tanzaniska språk som finns. Många av dessa är på väg att försvinna. Hur man använder språk är beroende av sociala faktorer och talarnas identitet, både den egna individuella identiteten och språkgruppens kollektiva identitet. I ett samhälle där ett inhemskt språk finns i en kontaktsituation med ett annat språk med högre status, som här swahili, är frågan om växlingen mellan ngoni och swahili är ett uttryck för att talare av ngoni inte längre kan uttrycka sig tillräckligt bra på sitt modersmål eller om deras kodväxling signalerar något annat. Kan det exempelvis vara ett sätt att uttrycka gruppidentitet - eller rent av flera identiteter samtidigt? Inom ramen för projektet kommer fokus att ligga på hur ngoni-talare kodväxlar och om det i språksituationen finns processer som bidrar till bevarandet av modersmålet och om hur ngonitalarens attityder påverkar språkanvändning. Dessa frågor är av stor betydelse för samhällsutveckling och utvecklingsfrågor i stort och för vår förståelse av sociala förändringar. En övergripande målsättning för hela projektet är dessutom att utveckla kriterier och metoder för att besvara dessa och andra frågor om identitetsskapande och förändringar i språk. Arbetet med min doktorsavhandling och även senare forskning har inriktats mot en utveckling av en sådan metodik. Inga skrivna texter finns på ngoni. Inom ramen för projektet kommer därför tal av 24 ngonitalande personer (informanter) i två byar i Songea-området i sydvästra Tanzania, som ligger drygt 100 mil från Dar es Salaam, att spelas in. Informanterna kommer at väljas utifrån ålder (gammal-ung) och bostadsort (lite större by/mycket liten by). Intervjuerna kommer att omfatta vissa i förväg bestämda teman och kommer att spelas in. Intervjuerna görs individuellt och som ett fokusgruppssamtal där tre personer deltar. Efter inspelningarna kommer en intervju som följer en specifik intervjuguide att göras med varje deltagare. De medverkande intervjuas bl.a. om attityder till språk och faktorer med relevans för identitet. Dessutom ska även de intervjuade själva uppskatta sin kodväxling och vad som hänt språkligt under inspelningen. Denna intervju kommer att ingå i- och jämföras med analysen av den faktiska kodväxlingen med utgångspunkt i data från inspelningarna. Tidigare forskning av sökanden (bl. a i ett postdoktor-projekt om ordlån från Swahili till Ngoni samt en skolundersökning av elevers språkliga bakgrund) har visat att mer än 50 % av barnen lär swahili redan innan de börjar skolan och där de blir undervisade enbart på swahili, och att swahili är mycket närvarande i deras dagliga liv, även i hemmet. Mot denna bakgrund är det av största vikt att undersöka hur ngonitalare använder språken och vad detta språkbruk med kodväxling innebär för dem och deras kollektiva identitet - och på längre sikt även deras framtid. Samtidigt ger en sådan studie generella insikter och kunskap som berör alla mångspråkiga nationer, det vill säga majoriteten av världens länder. Språk är en resurs som är ojämnt fördelad i samhället. Talare av minoritetsspråk har inte samma språkliga rättigheter som talare av nationella och officiella språk. Utbildningsstatistik visar vidare tydligt att endast elitgrupper i afrikanska länder genomgår en längre utbildning. Efter