Svenska kyrkan ramavtal 2014-2016, 2017 Church of Sweden framework agreement 2014-2016, 2017 Syfte, budget och förväntade resultat:
Insatsen har genomförts i en första program-fas av Svenska kyrkan i samarbete med omkring 110 lokala civila samhällsorganisationer (CSO), trosbaserade organisationer och lokala kyrkor i flertalet länder i Afrika, Asien, Latinamerika och Mellanöstern under 2014-2016 med stöd från Sida/CIVSAM som uppgått till 291 000 000 SEK, i syfte att stärka civilsamhällets kapacitet och bidra till följande program-mål:

-Människors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har stärkts.
-Människor som lever i utsatthet har rätt till grundläggande trygghet och har stärkt social och ekonomisk egenmakt.
-Människor har fått ökad trygghet, möjlighet och egenmakt att hantera konflikter och delta i freds- och försoningsprocesser.
-Kvinnor och män har förbättrade förutsättningar och möjligheter till jämställt deltagande, röst och ledarskap i kyrka och samhälle.
-Människors rätt till kroppslig och sexuell integritet i kyrka och samhälle har stärkts. 

Svenska kyrkan har föreslagit en förlängning av insatsen, på basis av dess existerande resultatramverk, med en budget på 119 419 916 SEK för år 2017 vilket motsvarar en ökning om 23% jämfört med föregående år. Utifrån en samlad bedömning och med hänsyn till tillgängliga anslagsmedel föreslås i Sidas beredning att ansökan för 2017 finansieras med 105 000 000 SEK. Ny total budget för insatsen 2014-2017 blir därmed 396 000 000 SEK.

För år 2017 har Svenska kyrkan budgeterat för utbetalningar till lokala samarbetsparter till en summa på 108 523 921 SEK, varav 94 904 250 SEK ingår i ansökan för 2017 och resterande del är utbetalningar av Sida-medel som redan är avtalade inom Svenska kyrkans EU-projekt. Denna totala andel som vidareförmedlas uppgår till 70% av totala budgeten för ram-insatsen och den redan avtalade EU-insatsen, beräknat på andelen utbetalningar som går direkt till lokala parter som Svenska kyrkan har avtal med. Att Svenska kyrkan räknar in Sida-stödet till egeninsatsen till sitt EU-projekt i andelen som vidareförmedlas påverkar inte bedömningen av ansökan för 2017. För tydlighetens skull kommer dock Sida be Svenska kyrkan att redovisa Sida-stödet till EU-insatsen separat i nästa ansökan. Av de medel som vidareförmedlas 2017 kommer 46 MSEK fördelas till parter i Afrika (Etiopien, Liberia, Sydafrika, Sydsudan, Uganda och Zimbabwe), 11,5 MSEK till Asien (Indien och Burma/Myanmar), 23 MSEK till Latinamerika (Colombia, Guatemala, Honduras och Haiti), och 14,4 MSEK till Mellanöstern (Egypten och Israel/Palestina). Inga utbetalningar kommer att ske till internationella avtalsparter eller svenska CSO. 

De lokala samarbetsparterna uppgår till omkring 110 CSO och/eller CSO-nätverk. Storleken på bidragen varierar mellan 80 000 SEK till omkring 5 MSEK. Svenska kyrkan räknar Lutherska världsförbundets (LVF) lokala/nationellt registrerade landkontor bland sina lokala CSO-partners. Svenska kyrkans samarbete med de lokala LVF-programmen utgör en stor andel av det totala stöd som förmedlas – närmare 22 %. I förlängningsansökan 2017 motsvarar det totalt 24,5 MSEK. Av dessa går 282 000 SEK till ett globalt program som administreras av kontoret i Genève – alla övriga medel går direkt till LVF:s landprogram och det arbete dessa kontor bedriver självständigt i samverkan med lokala CSO. Med egna medel stödjer Svenska kyrkan utöver detta den koordinerande funktionen i Geneve med 4,9 MSEK 2017, vilket kommer det lokala arbetet till godo bland annat gällande kvalitetssäkring och utvärdering. Medan den koordinerande funktionen via LVF i Genève bidrar med kvalitetssäkring av LVF-projekten, genomför Svenska kyrkans personal kvalitetssäkringen av övriga projekt inom programmet.

Verksamhetskostnaderna hos Svenska kyrkan, vilket inkluderar kostnader som relaterar till handläggning av Sida-finansierade program och projekt, inklusive lön, fältbesök etc, kommer att uppgå till 16 679 000 SEK år 2017. Lönenivåerna inom Svenska kyrkan ligger på en godtagbar nivå, och är i linje med andra svenska ramorganisationer. Under 2014-2016 finansierade Svenska kyrkan dessa verksamhetskostnader helt med egna medel. För verksamheten 2017 har dock Svenska kyrkan behov av Sida-finansiering av dessa kostnader för att kunna genomföra programmet. Verksamhetskostnaderna för 2017 är beräknade utifrån de faktiska verksamhetskostnaderna 2016. 

Svenska kyrkan har planerat för kapacitetsutvecklingsaktiviteter med partners i syd för en summa på 17 927 546 SEK år 2017. Detta sker genom Svenska kyrkans egna personalinsatser i strategiskt utvalda länder/projekt. De utsända är antingen sekonderade till lokala samarbetsparter eller knytna till lokala ekumeniska nätverk och fora kopplade till det internationella nätverket ACT (Action of Churches Together). De utsända har funktionen "Svenska kyrkans regionala representant", alternativt "landrepresentant". Under 2017 kommer personalinsatser genomföras i Etiopien, Sydafrika, Afrikas horn/Sydsudan, Uganda, Zimbabwe, Colombia, Burma/Myanmar samt i Jerusalem. Dessa personalinsatser kommer omfatta kapacitetsstärkande aktiviteter med lokala CSO gällande genusrättvisa och hälsa, fredsfrämjande och konfliktkänslighet, rättighetsbaserat arbete, resultatstyrning samt finansiell styrning och kontroll. Svenska kyrkans lokala och regionala representation är också ett led i att förstärka dess lokala uppföljning. 

Svenska kyrkans egeninsats kommer att uppgå till 18 954 955 SEK för år 2017, vilket överstiger CIVSAMs krav på minst 10% av verksamhetsbidraget. De finansiella rapporterna till Sida kommer att omfatta hela budgeten, inklusive den i budgeten angivna egeninsatsen. 

Ansökande organisation:
Svenska kyrkan har haft ett ramavtal med Sida sedan 1993 och har en lång tradition av internationellt utvecklingssamarbete och humanitära insatser i samverkan med lokala kyrkor, trosbaserade organisationer och lokala CSO, där merparten av arbetet traditionellt har finansierats från egna medel. Svenska kyrkans status som ramorganisation förnyades 2014 (Beslut 2014-001226). Svenska kyrkan bidrar med ett stort och väl etablerat nätverk både på lokala och globala nivåer. Svenska kyrkan har inga fältkontor men ett tjugotal sekonderade personer vid lokala samarbetsorganisationer. Svenska kyrkan har under åren visat på många goda resultat och en förmåga att hantera stora anslag både inom långsiktigt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Ett antal förbättringsområden som Sida observerat och fört dialog om under avtalsperioden 2014-2016 har varit stärkta rutiner för uppföljning av lokala partners, särskilt avseende finansiell styrning och kontroll, samt tydligare rapportering om resultat och genomförandet av ett rättighetsperspektiv.

Svenska kyrkan är registrerat som ett trossamfund i Sverige. Dess internationella verksamhet styrs formellt av kyrkostyrelsen och leds av den internationella avdelningen vid kyrkokansliet i Uppsala. Svenska kyrkans högsta beslutande organ är kyrkomötet med 251 ledamöter som utses genom val vart fjärde år. Organisationens främsta företrädare är ärkebiskopen. 2014 valdes Antjé Jackelén som första kvinnliga ärkebiskop i Sverige. Den internationella avdelningen är en del av Svenska kyrkans centrala nivå och har diversifierad finansiering och delvis självständig planering. Rådet för Internationell Mission och Diakoni fastställer strategier och övergripande mål för verksamheten och formulerar förslag till beslut inför kyrkostyrelsen. Omkring hundra personer är verksamma vid den internationella avdelningen, inklusive ett tjugotal personer som är utsända som sekonderad personal vid lokala samarbetsorganisationer. På den internationella avdelningen finns sedan 2014 en förstärkt stab för strategisk styrning, beredning, planering, uppföljning, utvärdering, rapportering, lärande, finansiell styrning och kontroll, samt samverkan med Svenska kyrkans internationella nätverk. 

Beredning av insatsen:
Beredningen av den föreslagna förlängningen av denna insats för år 2017 har gjorts som ett kompletterande insatsbeslut, eftersom den bygger vidare på ram-programmet för perioden 2014-2016. Sida har således utgått från den omfattande beredning som gjordes av ansökan för den pågående avtalsperioden 2014-2016. Bedömningen som gjordes inför perioden 2014-2016 är fortsatt relevant och har därmed behållits i beredningen medan en kompletterande kommentar och bedömning gällande 2017 har lagts till. Eftersom nya frågor tillkommit i insatshanteringssystemet Trac sedan beredningen av ansökan 2014-2016 gjordes finns vissa frågor bara besvarade inför perioden 2017. Beredningen för förlängningen 2017 av insatsen lägger särskild tonvikt vid följande frågor:

- Insatsens relevans i förhållande till den av regeringen beslutade strategin "Strategi för stöd genom svenska organisationer i det civila samhället 2016-2022".
- Utvecklingen av Svenska kyrkans kapacitet, styrning och kontroll under perioden 2014-2016.
- Planerade förändringar av ram-programmet 2017 i förhållande till perioden 2014-2016. 

Tidigare resultatuppfyllelse:
Svenska kyrkans rapportering, som i enlighet med de avtalade rapporteringsrutinerna för insatsen fokuserar på eventuella avvikelser, för insatsen under perioden 2014-2016 har endast visat på få avvikelser från programmets planerade aktiviteter och målsättningar. 

På en övergripande nivå har Svenska kyrkans program bidragit till stärkt organisering av olika lokala utsatta målgrupper såsom kvinnor, HIV-smittade, jordbrukare, ursprungsbefolkningar/minoritetsfolk m fl och underlättat för deras utkrävande av deras mänskliga rättigheter och deltagande i samhället i insatsens olika program-länder i enlighet med Svenska kyrkans uppsatta policy-mål, dvs inom områdena sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, social och ekonomisk egenmakt, ökad trygghet, möjlighet och egenmakt att hantera konflikter och delta i freds- och försoningsprocesser, jämställt deltagande, röst och ledarskap i kyrka och samhälle, samt rätt till kroppslig och sexuell integritet i kyrka och samhälle. Exempel på insatsens resultat från perioden 2014-2016 ges i beredningen (se Kapitel 2 Insats- och avtalsupplägg, avsnitt b. "Bedömning av vilka belägg och tidigare erfarenhet talar för eller emot att resultaten kommer att uppfyllas".) Precis som beredningen inför perioden 2014-2016 konstaterade finns dock förbättringsområden gällande Svenska kyrkans förmåga att följa upp resultat på lokal nivå, rapportera tydliga resultat på övergripande nivå, samt integrera rättighetsperspektivets principer på lokal nivå. Ett ISK-stickprov från 2013 samt en ISK-granskning från 2016 har också resulterat i ett antal rekommendationer för att stärka Svenska kyrkans uppföljning och hantering av avtalsvillkor i efterföljande led. 
 
Sammanfattningsvis visar tidigare erfarenheter på att insatsen är av hög relevans och med en överlag god måluppfyllelse, men att Svenska kyrkan fortsatt bör stärka sitt arbete med uppföljning av avtalsvillkor hos lokala parter, rättighetsprinciperna i genomförandet av insatserna och tydligare följa upp och rapportera om konkreta resultat. Dialogfrågor som föreslås för 2017 är genomförande av rekommendationer från ISK-stickprovsgranskningen 2013 samt ISK-granskningen 2016, liksom genomförande av rättighetsperspektivet.

Grund för Sidas bedömning:
Sidas bedömning av Svenska kyrkans förlängningsansökan för år 2017 grundas bland annat på följande dokument (som finns registrerade i Dox, ärende 13/001113):

- Svenska kyrkans förlängningsansökan 2017, daterad 2016-09-29.
- ISK-stickprov om Svenska kyrkan, utförd av Ernst & Young, 2013.
- ISK-granskning om Svenska kyrkan (beställd av/i samverkan med HUM) utförd av KPMG, 2016.
- Sidas tidigare beredning av Svenska kyrkans ram-program inför perioden 2014-2016.
- Årliga avvikelse- och revisionsrapporter från Svenska kyrkan för perioden 2014-2016.
- Rapporter från fältbesök inom insatsens projekt i Liberia, Sydafrika och Uganda under 2014-2016.
- Svenska kyrkans projektutvärderingar från Etiopien, Indien, Swaziland och Zimbabwe, 2014-2015.
- Sida Evaluation 2015:36, "Evaluation of the Strategy for Support via Swedish CSO 2010-2014".
- Svenska kyrkans policy för integrering av miljö och klimat, 2008.
- Svenska kyrkans anti-korruptionspolicy, uppdaterad version 2016.
- Granskning av Svenska kyrkans konfliktperspektiv "Assessment of the Application from the Church of Sweden for Humanitarian Interventions in 2013", Sida Helpdesk on Human Security, 2013-02-08.
- Riktlinjer för människorättsbaserat arbetssätt inom Svenska kyrkans internationella arbete, 2016-03-30.
- Guiding questions for Conflict Impact Assessment, Church of Sweden, 2016-04-22. This contribution is implemented by Church of Sweden in partnership with about 110 local civil society organisations in several cooperation countries in Africa, Asia, Latin America and the Middle East during 2014-2016 with support from Sida/CIVSAM amounting to 291 000 000 SEK, with the aim to strengthen civil society capacities and contribute to the following programme objectives:

- Strengthening of people's sexual and reproductive health and rights.
- People living in poverty have the right to protection and their social and economic emancipation is strengthened.
- People have increased safety and protection, and are empowered to deal with conflicts and to participate in peace processes.
- Women and men have improved opportunities and possibilities to equal participation, voice and leadership in the church and in society.
- People's right to physical and sexual integrity in the church and in society is strengthened.

Church of Sweden has proposed an extension of this contribution, on basis of the existing results framework, and with a budget of 119 419 916 for the year 2017, thereby increasing the total budget to 410 419 916 SEK for the period 2014-2017.

Appraisal of the contribution:
The appraisal during 2016 of this contribution is made in accordance with a decision on an additional contribution, since it builds upon the appraisal of the same programme for the period 2014-2016. Hence the assessment made for the period 2014-2016 is still relevant and referred to, whereas an update is given for the period 2017 with special emphasis on:

- The relevance of the contribution in the light of the strategy for CSO support 2016-2022.
- The development of the contribution during 2014-2016 and focus for 2017.
- Capacities, internal management and control during 2016-2016. Ej reviderad text nedan då bedömning av hela insatsen och avslut ska ske i augusti 2018.
--
Ursprunglig bedömning inför perioden 2014-2016: I sitt långsiktiga utvecklingssamarbete vill Svenska kyrkan tillsammans med sina samarbetsparter genomföra ett arbete för att förbättra policyområdena; hälsa, genusrättvisa och jämställdhet, hållbar försörjning och fred och försoning. Svenska kyrkan arbetar därför genom sina policymål inom hälsa kring att stärka människors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Inom genus och jämställdhet arbetar Svenska kyrkan med att skapa förbättrade förutsättningar och möjligheter till jämställt deltagande, röst och ledarskap i kyrka och samhälle liksom att arbeta med att stärka människors rätt till kroppslig och sexuell integritet i kyrka och samhälle. Vad gäller hållbar försörjning arbetar Svenska kyrkan för att människor som lever i utsatthet har rätt till grundläggande trygghet och stärkt social och ekonomisk egenmakt. Inom Fred och Försoning arbetar kyrkan med att människor får ökad trygghet, möjlighet och egenmakt att hantera konflikter och delta i freds- och försoningsprocesser. Vidare arbetar Svenska Kyrkan även med övrig programverksamhet för att skapa pastoral utveckling genom att samverkan med kyrkor och teologiska utbildningsinstitutioner fördjupas.  Revidering 2017: Målsättningarna med de insatser som Svenska kyrkan ämnar genomföra med medel som ansöks om i ansökan för 2017 är desamma som för resultatramverket som beslutades som en del av ram-programmet 2014-2016, enligt följande:  - Människors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har stärkts. - Människor som lever i utsatthet har rätt till grundläggande trygghet och har stärkt social och ekonomisk egenmakt. - Människor har fått ökad trygghet, möjlighet och egenmakt att hantera konflikter och delta i freds- och försoningsprocesser. - Kvinnor och män har förbättrade förutsättningar och möjligheter till jämställt deltagande, röst och ledarskap i kyrka och samhälle. - Människors rätt till kroppslig och sexuell integritet i kyrka och samhälle har stärkts.  Inom det pågående ram-programmet, samt med sökta medel för 2017, vill Svenska kyrkan i samarbete med kyrkor, ekumeniska nätverk och andra utvecklingsorganisationer bidra till att demokratisera samhällen genom att själva vara modeller för en demokratisk kultur, öka respekten för mänskliga rättigheter och göra beslutsfattare tillgängliga och ansvariga inför sina medborgare. Svenska kyrkan vill bidra till att stärka människor som aktiva deltagare i kyrkorna och som rättighetsbärare och medborgare i samhället och verka aktivt för stärkandet av det civila samhället genom kapacitetsstärkande åtgärder för att samarbetspartners i ännu större utsträckning kan bli dynamiska civilsamhällesaktörer som förändrar kyrkor och samhällen i en positiv riktning.  Svenska kyrkans utvecklingsprojekt under perioden 2014-2016 hade följande geografiska fördelning, och man avser följa samma ungefärliga fördelning under 2017: 48% till CSO-partners i Afrika (Etiopien, Liberia, Sydafrika, Sydsudan, Uganda, Zimbabwe), 20% till Asien (Burma/Myanmar, Indien), 23% till Latinamerika och Karibien (Colombia, Guatemala, Haiti, Honduras) och 9% till Mellanöstern (Egypten, Palestina). Kapacitetsstärkande insatser omfattar exempelvis rättighetsbaserat arbete, jämställdhet, miljö- och klimat, konfliktkänslighet, finansiell styrning och kontroll och RBM för CSO-partners i dessa regioner. Sedan ram-programmet inleddes 2014 har insatserna i Bangladesh, Kambodja och Peru fasats ut i enlighet med organisationens landfokuseringsplan.  Svenska kyrkan deltar aktivt i policy-dialog och opinionsbildning gentemot beslutsfattare för att bidra till en utvecklingspolitik som utgår från perspektiven och rättigheterna hos människor som är nedtystade eller lever i utsatta situationer. Svenska kyrkans utvecklingssamarbete utgår dess övergripande policymål lärande/värdegrund, hälsa, genusrättvisa och jämställdhet samt hållbar försörjning och fred och försoning. För att uppnå dessa mål samverkar Svenska kyrkan i policy-dialog med lokala kyrkor, ekumeniska nätverk, SRHR-nätverk, hiv-positivas nätverk, media, beslutsfattare (regeringar och parlament), och interstatliga organisationer som FN och EU, ett arbetssätt som stärker civilsamhällenas roll och gynnar samhällsklimatet för CSO i utvecklingsländer. Under 2017 kommer Svenska kyrkan, i enlighet med gällande CSO-strategi, att stärka sina insatser på området ”möjliggörande miljö” genom att ”bedriva kvalitativ och långsiktig policydialog för att förändra strukturella grundorsaker till orättvisa, ojämlikhet och kränkningar av mänskliga rättigheter ”, och verka för att stärka ett lokalt civilsamhälle och civilsamhällsaktörers roll som förändringsaktörer. Detta kommer ske dels genom ett policydialogarbete som stärker en möjliggörande miljö i politiska processer och bidrar till ansvarsutkrävande, och dels genom policydialog om företagens ansvar för mänskliga rättigheter.  Svenska kyrkan arbetar genomgående med ett rättighetsperspektiv till förmån för särskilt utsatta grupper i utvecklingsländer/kontext, med särskilt fokus på kvinnor, barn, ungdomar, ursprungsbefolkningar, flyktingar, intern-flyktingar och migranter, samt hiv-smittade, och verkar även för en dialog över religiösa gränser, särskilt i fredsfrämjande syften i länder som präglas av konflikt och/eller post-konflikt. Således bidrar Svenska kyrkan till att stärka en mångfald inom civilsamhället.