Using trees to explore the role of the circadian clock in salt- and drought stress. Hur regleras salt- och torkstress i träd, vilken roll spelar den cirkadianska klockan? Plants are sessile organisms that must survive all complex stresses of the environment. A major challenge to crop production is an increase in the number of arid zones due to climate change. Dr. Eriksson and Dr. Ibáñez investigate the basic mechanisms by which plants respond to environmental stresses. Dr. Eriksson is focused on the role of circadian clock in seasonal regulation of growth and in stress response. Dr. Ibáñez has recently started a new line of research aimed at dissection of the genetic potential of trees adapted to arid zones. The aim of this proposal is to combine our expertise to build a collaboration aimed at elucidating molecular mechanism used by trees to tolerate abiotic stresses associated with arid zones. The methodology proposed draws upon transcriptome data recently generated by the Ibáñez laboratory using the rather salt tolerant Leguminous tree Prosopis chilensis, to use its genetic information and to search for genetic similarities with the model tree Populus spp. In particular we find links with the circadian clock components LATE ELONGATED HYPOCOTYL (LHY) and PSEUDO-RESPONSE REGULATOR 7 (PRR7) and will challenge wild type and trees with reduced expression of these central clock proteins using Populus trees. To test the role of the circadian clock in response to drought- and salt. As expected results we will establish strong research links and generate mechanistic knowledge on regulation of osmotic stresses using Populus and Prosopis trees. Vad kan vi lära oss om salt och torkstresstålighet av det Chilenska trädet Prosopis chilensis? Växter är inte, som djur mobila och måste därför anpassa sig till de rådande förhållandena på den plats de växer. De har därför en mängd specialanpassade mekanismer för att känna av förändringar i miljön och snabbt ändra på sitt sätt att växa. Speciellt problematiskt är det för växter att klara av salt och torkstress. Växten måste hela tiden ha väl vattenfyllda celler för att fungera och de flesta växter dör snabbt om de förlorar vatten. Växter konkurrerar dessutom om tillgång på plats med näring och vatten. Växter som anpassar sig till en tuff miljö däremot har alla möjligheter att breda ut sig och frodas. I Chile finns ett trädslag Prosopis chilensis som växer på mycket torra platser och har god förmåga att tolerera salt. Den kan dessutom ta upp kväve från luften och har därför inte brist på näring utan istället berikar den sin miljö på detta värdefulla ämne som normalt begränsar växters tillväxt. Man kan också bland annat äta trädets frukter och använda dess ved. Vi vill undersöka hur den klarar av att leva där salt och torka dödar andra växter. Vi tror att i nyckeln ligger i att avkoda dess arvsmassa så att vi kan bestämma vilka gener som kodar för proteiner som hjälper till att anpassa den till stress. Därför kommer vi att kartlägga vilka gener som uttrycks annorlunda då den utsätts för salt och de gener som vi tror är viktiga kommer vi att undersöka i ett annat träd; hybrid asp, då den utsätts för salt. Genom att jämföra dessa träd kan vi definiera vilka geners uttryck som är viktiga i båda träden och vilka som är unika och kanske kan användas för att ändra andra växters förmåga att klara av salt och torkstress. Vi kommer även att undersöka hur cellers egen klocka den inre cirka 24 timmars klocka påverkar salt och torkstress. Vi har tidigare funnit att hybrid asp med en klocka som inte går i takt inte kan klara köld. På cell nivån är kyla uttorkande och vissa delar av signalleringen som krävs för att anpassa växter till kyla används även vid salt och tork stress. Vi kan därför använda dessa olika hybrid aspar för att ta reda på om klockan också styr växtens förmåga att tåla salt. Vi hoppas att vi på detta sätt kan förstå vad som krävs för att växter skall klara salt och torkstress, vilket är centralt för att kunna odla viktiga grödor i ett förändrat klimat.