The PID-fund for Infrastructure Development - WWTP Gaza and Hebron, Solid Waste , MDP, PMU Gaza PID-fonden för Infrastrukturutveckling Sammanfattning av insatsen:
Sida föreslår en påfyllnad om 90 miljoner kr till Världsbankens givargemensamma Partnership for Infrastructure Development (PID-fonden). Sverige initierade tillsammans med Världsbanken denna fond 2012 och under åren har ett flertal andra givare anslutit sig till fonden (Danmark, Norge, Finland, Nederländerna, Frankrike, Kroatien och Portugal). Sverige har tidigare bidragit med 343 miljoner kr och med föreslagen påfyllnad blir det totala beloppet 433 miljoner kr. I augusti 2018 var det totala fondbeloppet ca 145 miljoner USD (ca 1300 miljoner kr). I september 2018 beräknades fondens finansiella behov uppgå till 222 miljoner USD (ca 2000 miljoner kr).

Eftersom det planerade svenska bidraget är så omfattande så har beredningen för det föreslagna beslutet varit mer grundligt än inför ett vanligt tilläggsbeslut. Det var också sex år sedan en mer fördjupad genomgång av PID-fonden genomfördes av Sida. Den föreslagna avtalsändringen föranleder inte väsentlig ändring av den bedömning som låg till grund för det ursprungliga beslutet om stöd till insatsen år 2012. När Sida fattade kompletterande insatsbeslut år 2015 och år 2017 för en påfyllnad om 190 miljoner kr respektive 33 miljoner kr till givarfonden Partnership for Infrastructure Development (PID-fonden), gjordes en förnyad genomgång av och bedömning av insatsen.

PID-fonden har som övergripande mål att förbättra infrastrukturen i Palestina inom sektorerna vatten och sanitet, urbant (inkluderande bland annat sophantering och vägar) och energi. Genom finansiellt och tekniskt stöd till den palestinska myndigheten och dess genomförande organisationer, som i stor utsträckning består av palestinska myndighetens förvaltning, avses att infrastrukturens utbredning, kvalitet och hållbarhet förbättras. Världsbanken och PID-fonden arbetar inte i område C.

Programmet genomförs under överinseende av en rådgivande kommitté ("Oversight Group") som leds av Världsbanken och som inkluderar företrädare för den palestinska myndigheten och givare som bidrar till fonden. Sverige tecknar avtal med Världsbanken som är ansvarig för fondens verksamhet. 95 procent av Sveriges medel vidareförmedlas av Världsbanken till projekt som genomförs av den palestinska myndigheten. Ministerier och myndigheter som genomför projekt inom vattensektorn och lokal samhällsstyrning är Ministry of Local Government (MoLG), Palestinian Water Authority (PWA) och Municipal Development and Lending Fund (MDLF) in Palestine.

Den av Världsbanken presenterade övergripande budgeten avspeglar planerade investeringar och aktuella behov hos den palestinska myndigheten. Sida bedömer att finansieringsbehovet och budgeten är berättigad och rimlig. Fem procent utnyttjas för förvaltning av fonden vilket bedöms vara kostnadseffektivt. Det föreslagna svenska bidraget leder till att Sverige bibehåller positionen som näst största givare till fonden.

Sida bedömer att Världsbanken har förvaltningsstruktur och organisation, resurser och expertis för att leverera planerade resultat med god intern styrning och kontroll. Sida bedömer också att det inom Världsbanken finns resurser och kapacitet att hantera PID-fondens verksamhet, samt att Världsbanken har kapacitet att bedöma genomförande partners ledningsstruktur och kompetens.

Sida bedömer att PID-fonden är i linje med den svenska regeringens "Strategi för Sveriges internationella utvecklingssamarbete med Palestina 2015-2019" och "Strategi för Sveriges samarbete med Världsbanksgruppen 2016-2018".

Sida följer upp hela fondens resultat, men lägger särskild vikt vid vid uppföljningen och dialogen vad gäller 1) ett mer strategiskt och strukturerat partnerskap med Världsbanken, 2) det övergripande resultatramverket, 3) gender, 4)  miljö, klimat och resiliens, 5) multidimensionell fattigdom, 6) anti-korruption och 7) upphandling. Sida kommer att fokusera sin uppföljning på projekt inom vatten, avfall, energi och lokal samhällsstyrning då detta är i linje med strategins prioriteringar.

Nya styrdokument:
Strategin för Sveriges internationella utvecklingssamarbete med Palestina sträcker sig till och med 2019. Den halvtidsöversyn som Sverige har genomfört har kommit fram till att insatser inom stödområde 2, till vilken PID-fonden i huvudsak bidrar, forfarande är relevant.

De insatser som genomförs och planeras inom ramen för PID-fonden är anpassade till den nyligen framtagna Palestine National Policy Agenda (NPA) 2017-2022 som motsvarar en nationell utvecklingsplan för Palestina. NPA nämner vikten av fungerande energi- och vattensektorer som en förutsättning för en fungerande ekonomi, vilket motsvarar de slutsatser Världsbanken drar i sin nya strategi för Palestina 2018-2021. NPA nämner också vikten av finansiell hållbarhet till exempel genom att öka kostnadstäckningen för elektricitet och vatten och som ett komplement till behoven av finansiella och strukturella reformer inom lokal samhällsstyrning. Ett liknande angreppssätt har PID-fondens projekt och program vilket även gäller kopplingen till att möta behoven i utsatta områden, där NPA nämner vikten av att öka tillgången till rent vatten och sanitet och erbjuda säkrare energi. NPA och PID-fonden är också samstämmiga vad gäller möjliga åtgärder, i de i PID-fonden ingående sektorerna, för att minska hoten mot miljö och klimat, genom utbyggnad av avloppsvattenrening och sophantering, energieffektivisering och öka andelen förnybar energi.

Den europeiska gemensamma strategin och resultatramverket för stöd till Palestina (European Joint Strategy in support of Palestine 2017-2020) har tydliga prioriteringar vad gäller lokal samhällsstyrning, sophantering, vatten sanitet och energi, vilket också är PID fondens fokusområden.

Världsbankens strategi för Västbanken och Gaza 2018-2021 (World Bank Group Assistance Strategy FY 18-21 for the West Bank and Gaza), har ett ökat fokus på privatsektorutveckling och jobbskapande. Världsbanken ser att aktiviteterna i PID-fonden är relevanta utifrån den planerade strategins prioriteringar. Till exempel kommer bankens stöd till energisektorn alltmer att fokusera på att stärka den finansiella hållbarheten inom sektorn, t.ex., genom kostnadsskyddsprogram för eldistributionsföretag och förbättrad kreditvärdighet. Detta kommer att minska elinvesterares risker och möjliggöra oberoende elkraftleverantörer att investera i sektorn, bland annat inom produktion av förnybar energi. På samma sätt stöder banken utvecklandet av en kommunal kreditmarknad och identifiering av möjligheter för privatsektorn att leverera tjänster dit. Det föreslagna programmet för vattensektorn kommer att stödja en förbättring av vattenbolagens operativa och finansiella verksamhet, vilket är grundläggande förutsättningar för ökat privatsektorengagemang.

Världsbankens strategi för Västbanken och Gaza nämner också att verksamheten skall ha ett starkt fokus på fördelningsfrågor så att utvecklingen också kommer de fattigaste 40 procenten av befolkningen till del. Den givargemensamma MOPAN (Multilateral Organisation Performance Assessment Network) bedömningen av hela Världsbanken från 2017 framhåller att "The Bank has, jointly with other institutions in the World Bank Group set two goals for the world to achieve by 2030:
- End extreme poverty by decreasing the percentage of people living on less than $1.90 a day to no more than 3%.
- Promote shared prosperity by fostering the income growth of the bottom 40% for every country."

Världsbankens "Country Gender Action Plan for Palestinian Territories" som har integrerats med strategin har tre tematiska och ett internt institutionellt fokusområde:
1 – Increasing female labor force participation rates and leveling the economic playing field for both women and men.
2 – Strengthening voice and agency to advance opportunities for women and girls in economic, political, and civic life.
3 – Overcoming mobility constraints to strengthen human development outcomes and ease access to basic services.
4 – Strengthening gender responsiveness in how World Bank Country Management Unit does business.

Sammantaget bedömer Sida att dessa nya styrdokument från Palestina, Sverige, EU och Världsbanken stärker den relevansbedömning av PID-fonden som gjordes inför besluten 2012, 2015 och 2017.

PID-fondens administration:
2016 kom Världsbanken överens med samtliga givare om en ny struktur för kostnadstäckning vid förvaltning av givarfonder. Överenskommelsen innebär i korthet att för alla nya avtal som skrivs för bidrag under 50 miljoner USD så dras 5 procent för centrala administrativa kostnader. Detta kan jämföras med bara 2 procent avdrag för administrativa kostnader för det som redan avtalats. För ändamålet har banken skapat en ny parallell fond dit alla nya bidrag till fonden läggs in. För redan avtalade medel gäller alltså den gamla kostnadsstrukturen. Den föreslagna utbetalningen kommer att deponeras i en ny givarfond TF072778 där den nya kostnadsstrukturen gäller och som är parallell med den ursprungliga givarfonden TF071898.

Förvaltningskostnaderna för fonden är endast 5 procent då en stor del av PID-fonden parallellfinansieras med bankens egen verksamhet och en stor del av kostnaden för hantering av projekt och program dras från deras egen budget. Bedömningen av den övergripande budgeten, att den är berättigad och rimlig, har därför inte förändrats.

Sida bedömer att Världsbankens förvaltningsstruktur och organisation sedan 2015 har stärkts vad gäller hanteringen av PID-fonden så att rapportering till och koordinering med givare nu fungerar bättre.

Den externa utvärderingen av PID-fonden (PID MDTF Mid-Term Evaluation Report 2017) presenterades redan 2016. Slutsatserna, som inte ändrar Sidas bedömning av fonden, var att:
- PID fonden har presterat väl när det gäller förbättrad biståndskoordinering och harmonisering.
- PID fonden har visat sig vara ett värdefullt instrument för Världsbanken och deltagande givare att få valuta för pengarna.
- Programmet har ett mervärde för reformprocesser inom vatten och lokal samhällsstyrning.

Utvärderingen presenterade också ett antal rekommendationer vilka banken har åtagit sig att åtgärda.

Den givargemensamma MOPAN (Multilateral Organisation Performance Assessment Network) utvärderingen av hela Världsbanken sammanfattar att "The overall conclusion of the 2016 MOPAN assessment is that the World Bank is a mature and high-performing organisation, which meets the requirements of an effective multilateral organisation that is both fit for purpose and can anticipate and adjust to a changing world. It is the primary source of funding for developing countries and provides strong intellectual leadership on a broad range of issues of global importance".

Även Sidas centralbedömning av Världsbanken från 2015 bekräftar bilden av en väl fungerande multilateral organisation med tillräckligt hög kapacitet och välfungerande system för hantering av biståndsmedel.

Risker och hållbarhet:
I årsrapporterna för 2017 och 2018 presenterar banken en relevant och uppdaterad riskanalys på landnivå där de specifikt nämner utmaningarna att övervaka och genomföra insatser i Gaza. Banken nämner specifikt risker orsakade av bristande kommunikation och förseningar i projekt på grund av den efter kriget 2014 etablerade mekanismen (Gaza Reconstruction Mechanism) som tenderar att försena införsel av material. Banken hanterar risken genom en mycket aktiv dialog med COGAT (Israeli Coordinator of Government Activities in the Territories). Dessutom i det nya planerade vattenprogrammet diskuteras ett flertal åtgärder för att minska risken för att pengar används medvetet fel och/eller ineffektivt.

Sidas riskanalys av Världsbankens hantering av PID fonden har uppdaterats 2017 i upphandlingsavsnittet. Sida har tidigare föreslagit att Världsbanken skulle genomföra en upphandlingsrevision utifrån bankens egen riskbedömning med fokus på insatser i Gaza. Sida föreslår att behovet av en upphandlingsrevision åter diskuteras med banken under 2019 eftersom de nya sektorprogrammen inom energi och vatten har pågått ett tag.

Sida bedömer att bankens kunskap och kapacitet att hantera risker är acceptabel dvs oförändrad från 2015.

Världsbankens breda ansats som beskrivs i Environmental and  Social Framework (ESF) 2016 bedöms kunna ha en positiv effekt på hållbarhet. Hållbarheten var en fråga vid det förra påfyllnadsbeslutet år 2017 och är alltjämt viktig då situationen på Västbanken knappast har förbättrats, medan den i Gaza har försämrats. Detta är något som också banken är medveten om. Senare års oförändrade politiska förutsättningar i Palestina leder till bedömningen att situationen inte har förbättrats i Palestina. Detta läge är dock inte statiskt utan kan förändras över tid. Det minskar dock möjligheterna för Palestina att nu finansiera drift och underhåll av de investeringar som PID fonden bidrar till, vilket riskerar påverka hållbarheten i både pågående och nya projekt. Sida för därför en dialog med Världsbanken vad gäller programmets ansats för att säkerställa att hållbarhetsaspekter tas hänsyn till.

PID-fondens pågående och planerade program:
PID-fondens övergripande mål kvarstår och är alltjämt relevant. Det finns en lämplig balans mellan PID-fondens insatser i Gaza och på Västbanken, där infrastruktursatsningarna är större i Gaza på grund av de omedelbara behoven och som en följd av extraordinära insatser efter det senaste kriget 2014.

Insatserna inom vatten och energi styrs om till en mer programmatisk ansats, i likhet med vad som gjordes 2015 inom lokal samhällsstyrning. Möjligheten att få med ett stort antal givare verkar begränsad men likväl bedömer Sida att ansatsen är lämplig. UK har nyligen anslutit sig till fonden och Världsbanken diskuterar möjlig finanisering med Norge och EU.

Sida har tillsammans med andra givare engagerat sig i framtagandet av det nya vattensektorprogrammet.Viktiga frågor som givarna har lyft är vikten av att programmet inte bör ha ett för urbant perspektiv, att det finns en plan för hur de som inte har råd framgent får tillgång till vatten, och att de kriterier som programmet fastställer ska vara rimliga att uppnå. Den respons som banken har gett visar att de tar frågorna på allvar och att de är villiga att revidera när bra idéer presenteras samt att banken har en långsiktig plan för hur hållbarhet kan uppnås. Sida har också påpekat att framtagandet av det nya vattensektorprogrammet inte föregåtts av en genderanalys. Banken har dock lovat att programmet skall gås igenom för att se om och hur genderfrågor kan integreras bättre. Ett framsteg är att den senaste PID årsrapporten för året 2017 har inkluderat ett eget kapitel för "Mainstreaming Gender" och redovisar nu ett antal indikatorer för gender i resultatramverket, men Sida bedömer att uppföljningen av indikatorerna fortfarande har vissa brister. Även  Palestine National Policy Agenda (NPA) 2017-2022 betonar vikten av att gender skall integreras i all verksamhet. Sida bibehåller därför gender som en av de prioriterade dialogfrågorna med Världsbanken.

Sammantaget bedöms bankens planerade program som fortsatt relevanta i förhållande till Strategin för Sveriges internationella utvecklingssamarbete med Palestina, med hänsyn tagen till slutsatserna i halvtidsöversynen, de förändrade förutsättningarna i Palestina och de nya styrdokument som presenterats under de senaste åren.

Den positiva bedömningen av Världsbanken som partner kvarstår liksom gender som dialogfråga. Sida avser dock utöka dialogen framöver till att även inkludera ett mer strategiskt och strukturerat partnerskap med Världsbanken; det övergripande resultatramverket; miljö, klimat och resiliens; multidimensionell fattigdom; anti-korruption och upphandling. The overall development objective for the World Bank Partnership for Infrastructure Development Multi-Donor Trust Fund (PID MDTF) is to improve the coverage, quality, and sustainability of infrastructure in Palestine (that is not in area C) through financial and technical assistance to the Palestinian Authority (PA) for infrastructure development and related capacity building and institutional development in the water, urban development, and energy sectors. The Trust Fund supports the PA’s efforts to implement the National Policy Agenda 2017-2022. The Partnership for Infrastructure Development (PID) Multi Donor Trust Fund's (MDTF) Project Development objective is to improve coverage, quality and sustainability of infrastructure in Palestine in the water, urban development and energy sectors. The design of the program is intended to support the core principles of sustainability, partnership, client-driven ownership, harmonization, and knowledge building. The PID MDTF predominantly provides co-financing to investment operations implemented by the Palestinian Authority (PA). 
The PID MDTF supports the PA to achieve its sectoral objectives to improving basic service delivery and performance across the water, energy and urban development sectors. Projects co-financed by the PID MDTF focus both on infrastructure financing and capacity building with the objective to improve service delivery, strengthen key institutions, and advance critical sector reforms.
The Trust Fund (TF) provides financing for infrastructure projects and programs, and analytical and advisory activities that the World Bank (WB) is supporting in the water, urban development, and energy sectors. The operations in the TF are according to the WB’s support for the PA’s strategic long-term plans for development, the Palestinian National Policy Agenda 2017-2022.