Legal identity under insurgencies and unrecognised states Juridisk identitet under rebellrörelser och icke-erkända stater Legal identity comprises a documented relationship between a person, the law and the state. Some insurgencies seek to replace the state and start issuing legal identity documents (e.g. ID cards or birth certificates) to the people under their control.We study this phenomenon and its wide-ranging implications by looking at three complementary cases:the Kachin Independence Organisation/Army in Myanmar (which recently started issuing ID documents);the Syrian Interim Government (which used to issue ID documents but now faces defeat);the Turkish Republic of North Cyprus (which has become an established but widely unrecognized state).We will explore what shape legal identity takes in these three contexts, what implications it has for the people affected, and how these people navigate major political shifts.Legal identity is an SDG target (16:9) and it underpins the SDGs at large. Not having a recognized legal identity can severely implicate people’s human rights and it may cause statelessness. Our project is academically relevant, because it goes to the core of unresolved tensions around theorising sovereign statehood and the authority to make law.Conceptually we develop an inter-disciplinary combination of rebel governance literature in social/political science and critical interventions in legal scholarship. Methodologically, our ethnographic fieldwork will draw on an innovative combination of political histories, personal life histories and material culture. Juridisk identitet innebär ett dokumenterat förhållande mellan en individ, lagen och staten. Juridisk identitet anses allmänt vara något som endast suveräna stater kan utfärda. Men i samband med inbördeskrig kan mer komplexa situationer uppstå. Vissa rebellrörelser som utmanar staten utvecklar system för att styra territorier och de människor de kontrollerar. Det kan handla om att utfärda juridiska identitetshandlingar (t.ex. ID-kort, pass) eller livscykeldokument (t.ex. födelsecertifikat, äktenskapshandlingar och dödsattester). Detta är nödvändigt eftersom i tider av väpnad konflikt fortsätter människor att födas, dö, gifta sig och skiljas.Juridisk identitet är relevant av många olika skäl. Mål 16:9 för hållbar utveckling syftar till att säkra "juridisk identitet för alla" fram till 2030. Men frågan om juridisk identitet är en utgångspunkt för hela SDG-agendan eftersom en person som inte har juridisk identitet kommer att få kämpa för att få tillgång till de mest grundläggande mänskliga rättigheterna. Juridisk identitet ligger därmed till grund för själva idéen om en rättighetsbaserad hållbar utveckling.Hittills har rebellrörelser och ett icke-statligt utfärdande av juridisk dokumentation inte studerats tillräckligt trots att det för med sig stora konsekvenser, både i praktiken (för de individer som bär sådana identitetshandlingar) och akademiskt (eftersom det väcker viktiga frågor om suveräna stater).Konflikter mellan stater och rebellgrupper som ger människor en juridisk identitet får ofta stora humanitära konsekvenser för de inblandade. Frånvaron av ID-handlingar kan hindra individer från att erhålla livsavgörande hjälpinsatser och innehav av ID-handlingar kan utsätta dem som är registrerade för tvångsåtgärder. Rebellrörelser kan ta ut skatter eller rekrytera soldater och människor kan hamna i statslöshet och utsatthet när framgångsrika rebellrörelser upphör att existera.Vårt projekt syftar till att studera detta fenomen genom att analysera tre fall:Kachins självständighetsorganisation/armé (KIO/A) i Myanmar;Syriska interimregeringen (SIG);Turkiska republiken Nordcypern (TRNC).I stället för att jämföra de tre fallen betraktar vi dem som kompletterande exempel på hur juridisk identitet gestaltar sig inom tre olika rebellrörelser. Det första fallet, KIO/A, är en rörelse som nyligen har börjat utfärda ID-handlingar: dessa dokument är alltså omgivna av osäkerhet. Den andra fallet, SIG, började utfärda ID-handlingar under det syriska inbördeskriget men står nu inför ett nederlag: rörelsens dokument har tappat sin makt och kan istället betraktas som bevis på samarbete med ”terrorister” av Assad-regimen. Det tredje fallet, TNRC, började utfärda ID-dokument på 1970-talet: dessa dokument har således utfärdats under lång tid på norra Cypern och går att jämföra med de dokument som utfärdas i "normala stater", men den juridiska identiteten fortsätter att undermineras av olösta konflikter och saknar ett internationell erkännande.Projektet kommer att bedriva etnografisk forskning i dessa tre kontexter för att besvara följande forskningsfrågor:I vilken utsträckning utfärdar de tre politiska enheterna olika former av juridisk identitet till de människor de försöker styra över, och vilken materiell form har den juridiska identiteten?Vilka möjligheter eller hot erbjuder en juridisk identitet dessa människor?Hur navigerar människor de förändringar som äger rum när den politiska enhetens ställning som ger ut juridisk identitet förändras på ett avgörande sätt?Vårt projekt bidrar med ny kunskap eftersom det studerar ett viktigt fenomen som ännu inte erhållit tillräcklig akademisk uppmärksamhet. Det är innovativt, eftersom det tar utgångspunkt i två akademiska discipliner: samhällsvetenskaplig forskning om rebellrörelser och vardagen för de människor som lever under deras styre, samt juridisk forskning om utmaningarna att tillämpa internationell rätt på ett sammanhang där staten (och dess lagar) är föremål för konflikter.