Kampen om gränsdragningar. Omstridd decentralisering i Kenya och Uganda Battles over boundaries. Contested devolution in Kenya and Uganda Många länder runt om i världen, inklusive i Afrika, präglas av regionala ojämlikheter, starka subnationella identiteter och en ojämnt närvarande statsmakt. Detta har lett till konflikter kring hur politisk makt ska organiseras och fördelas mellan nivåer och landsändar. I många fall har man har de senaste decennierna som svar på dessa utmaningar genomfört olika former av decentralisering. På lokal nivå har förändringarna omfattat nya politiska församlingar och överföring av resurser och befogenheter, ofta inom ramen för nydragna administrativa gränser. Samtidigt förändras också mer informella dimensioner av politik såsom politiska identiteter, knutna till plats, etnisk tillhörighet, klass och kön. I många länder i Afrika äger de här båda processerna rum i ett bredare sammanhang, där relationerna mellan centralmakt och lokalsamhälle och lokalt styre präglas av staters begränsade utvecklingskapacitet, ojämn regional utveckling inom länderna samt konkurrerande anspråk på legitim representation.   Det här projektet syftar, genom fallen Kenya och Uganda, till att undersöka hur dessa parallella processer – förändrade institutionella reformer och politiska identiteter – påverkar varandra, och hur de var och en för sig och tillsammans inverkar på politisk inkludering och exkludering. Den här allmänna problematiken analyseras i två regioner i respektive land. I Kenya, med en lång historia av markant centralisering av makt, införde den nya grundlagen från 2010 decentralisering till 47 län, något som verkställdes med valen i mars 2013. Uganda har en historia av lägre grad av stabilt centraliserad makt samt decentralisering till mindre distrikt. Den formella decentraliseringen samspelar med andra varianter av lokal politisk dynamik, kretsande kring etnicitet, och, i Ugandas fall, kring kungadömen. De utvalda regionerna, Nakuru county i centrala Rift Valley samt Mombasa i den gamla kustprovinsen i Kenya, och Buganda- och Bunyororegionerna i Uganda, är både politiskt viktiga i sig, och betydelsefulla för hur relationen mellan respektive centralmakt och lokalstyre utformas i stort.   Samspelet mellan institutionella reformer och politiska identiteter är påfallande föränderligt. Detta påverkas förstås starkt av det övergripande politiska ramverket; båda ländernas styrelseskick uppvisar en blandning av formella demokratiska institutioner och auktoritär praktik. Hur är dessa tendenser förknippade med decentralisering? Erfarenheter från andra håll visar att förutsättningarna för att decentralisering ska medföra markant ökad jämlikhet i deltagande och inflytande måste betraktas som blygsamma. Däremot finns det fog för att uppmärksamma tendenser till både decentraliserad elitdominans och exkluderande identitetspolitik, kretsande till omstridda territoriella indelningar.  Frågeställningen studeras empiriskt genom undersökningar av hur gränsdragningar av territorier och identiteter påverkar tillgång till och utestängning från politiskt inflytande på lokal nivå. Materialet består dels av dokument i form av lagstiftning, policydokument, valresultat, partiprogram, skriftliga inlagor av olika aktörer, samt pressmaterial; dels av intervjuer med olika kategorier såsom politiker och tjänstemän, politiska aktivister samt vanliga medborgare.  I slutskedet av projektet kommer slutsatserna från delstudierna att ligga till grund för en bredare teoretisk analys av projektets frågeställningar. Genom en jämförelse av de två länderna leder projektet till ökad kunskap om förutsättningarna för politisk inkludering och exkludering i politiska sammanhang som präglas av ojämn regional utveckling inom länder, samt snabb föränderlighet vad gäller såväl statliga strukturer och politiska institutioner som politiska identiteter. Projektet kommer att redovisas i form av fem vetenskapliga artiklar: en från respektive region samt en teoretisk. This project analyses how the politics of contested devolution influences inclusion and exclusion at the sub-national political level in two divided societies, Kenya and Uganda. In societies characterised by deep-running political divisions, inequalities and exclusion, the issue of how to organise and distribute political power impacts hugely on stability. Devolution of power and resources to sub-national entities is often promoted as a remedy for problems of exclusion. However, changes in territorial demarcation and relocation of authority set off struggles over who should exercise what power, how and where. At the same time, fluid political identities frequently conflict with the scope of territorial and authority structures.  The projects aims to 1) analyse how the contestation over devolved power in Kenya and Uganda influences political inclusion and exclusion and 2) contribute to theoretical development with regard to how the above is shaped by the interplay between formal and informal institutions and boundaries. The project seeks to capture this through empirical studies, based on interviews, policy documents and legislation, of struggles over territory, authority and identity at the sub-national level.