Swedwatch 2024-2027 Swedwatch 2024-2027 - Swedwatch 2024-2027 - GLOBEC strategy 2022-2026 Swedwatch’s vision is a world where the global economic systems are fair, transparent and sustainable. Swedwatch support rights holders to promote sustainable business and inclusive development by highlighting how people and planet are affected by business activities and by building bridges between different stakeholders groups.
The long-term objectives are the following; 1) responsible and fair management and use of natural
Resources, 2) sustainable and fair global value chains and 3) meaningful participation and increased 
 space for civil society.

Sida provides core support to Swedwatch Swedwatch vision är en värld där globala ekonomiska system är rättvisa, transparenta och hållbara. 
Swedwatch stödjer rättighetsbärare att främja hållbart företagande och inkluderande utveckling genom att belysa hur människor och planeten påverkas av företagsaktiviteter och genom att bygga broar mellan olika aktörsgrupper. 
De långsiktiga målen är följande; 1) ansvarsfull och rättvis hantering och nyttjande av naturresurser, 2) hållbara och rättvisa globala värdekedjor samt 3) meningsfullt deltagande och ökat utrymme för civila samhället.

Sida bidrar med kärnstöd till Swedwatch. Swedwatch vision är en värld där globala ekonomiska system är rättvisa, transparenta och hållbara. Swedwatch uppdrag är att stötta rättighetsbärare att främja hållbart företagande och inkluderade utveckling genom att belysa hur människor och planeten påverkas av företagsaktiviteter och genom att bygga broar mellan olika aktörsgrupper.

Swedwatch arbetar för tre långsiktiga mål. För perioden 2024-2027 har Swedwatch valt ut ett antal strategiska delmål, vilka kommer att styra verksamhetens prioriteringar. Inom ramen för dessa delmål så lyfter Swedwatch också fram behovet av att kunna vara flexibel utifrån hur kontexten förändras. 

1. Ansvarsfull och rättvis hantering och användning av naturresurser

Naturresurser och ekosystem skyddas i större utsträckning och hanteras hållbart vilket ökar resiliens hos rättighetsbärare mot klimatförändringarnas effekter.

1.1. Rätten till en hälsosam och hållbar miljö - näringslivsaktörer har en ökad medvetenhet om sin roll för att uppnå en hälsosam och hållbar miljö, med fokus på hållbar och ansvarsfull förvaltning av naturresurser i linje med internationella riktlinjer, så som det globala ramverket för biologisk mångfald. 

1.2. Rättighetsbaserad ansats för en rättvis omställning  finansiella aktörer prioriterar skyddet av ekosystem och lokalbefolkningens rättigheter vid finansieringen av projekt för grön omställning, vilket bidrar till ökad klimaträttvisa och rättighetsbärarnas resiliens i förhållande till de tre planetära kriserna.

1.3. Konfliktkänslig due dilligence  näringslivsaktörer har en ökad medvetenhet om sina skärpta skyldigheter och har ett mer konfliktkänsligt affärsbeteende, även inom sektorer så som jordbruk och utvinningsindustrin som ofta har en framträdande problemställning i förhållande till mänskliga rättigheter och miljöfrågor.

2. Hållbara och rättvisa globala värdekedjor

Globala värdekedjor för produktion, försäljning och distribution av varor och tjänster är mer hållbara, rättvisa och transparenta. Rättigheter för arbetare och lokalsamhällen som påverkas av företags verksamhet är i ökande grad respekterade och de har ökad tillgång till information, konsultation, beslutsprocesser och upprättelse.

2.1. Bindande due diligence avseende mänskliga rättigheter och miljö  statliga aktörer håller i större utsträckning näringslivsaktörer, inklusive finanssektorn, ansvariga genom att införa och genomdriva policyer och regelverk som är i linje med internationella ramverk och som är baserade på rättighetsbärarnas perspektiv och prioriteringar.

2.2. Hållbar offentlig upphandling- statliga aktörer i Europa använder i högre grad möjligheten att genom offentlig upphandling integrera och operationalisera bindande sociala och miljömässiga kriterier för att förbättra villkoren för rättighetsbärare som berörs av globala värdekedjor.

2.3. Tillgång till anständiga arbetsvillkor  näringslivsaktörer har ökad medvetenhet om deras skyldigheter att förebygga och gottgöra för eventuella skador som orsakas arbetstagaren inom ramen för globala värdekedjor, och bidra till en rättvis omställning genom att möjliggöra tillgång till anständiga arbetsvillkor, produktiv sysselsättning, sociala trygghetssystem och klagomålsmekanismer (grievance mechanisms).

3. Meningsfullt deltagande och ökat utrymme för civila samhället

Civilsamhällesaktörer samt rättighets- och miljöförsvarare har ökad tillgång till demokratiska och meningsfulla forum för engagemang för att skydda miljön och mänskliga rättigheter utan risk för repressalier. Rättighetsbärare som påverkas av företags verksamhet liksom civilsamhällesaktörer som representerar deras intressen är proaktivt och regelbundet konsulterade samt har tillgång till klagomålsmekanismer och processer för gottgörelse. 

3.1) Säkert deltagande  statliga aktörer och näringslivsaktörer verkar för att införa eller förbättra befintlig policy och praxis, som ska underlätta ett meningsfullt och säkert deltagande av miljö- och människorättsförsvarare i beslutsprocesser, inklusive försvarare i utsatta situationer som kvinnor och ursprungsbefolkningar. 

3.2) Ökad kapacitet hos försvarare - miljö- och människorättsförsvarare, samt civilsamhällesaktörer representerar dem, har en ökad kunskap om relevanta BHRE riktlinjer och föreskrifter, och använder etablerade klagomålsmekanismer (grievence mechanisms) i etablerade ramverk, så som system med de nationella kontaktpunkter (NCP) som är inkluderat i OECDs riktlinjer.