Naturvårdsverket globalt program 2020 - 2023 Swedish Environmental Protection Agency 2020 - 2023 - Swedish Environmental Protection Agency 2020 - 2023, new strategy 2022 The Swedish Environmental Protection Agency is the expert authority in Sweden that is responsible for overall management of national environmental issues. The majority of the Swedish Environmental Protection Agency's areas of responsibility and work mainly concern the Swedish context, but the authority also conducts significant international work through the EU and a number of multilateral and international bodies, as well as through global and bilateral development cooperation. Sida has supported the Swedish Environmental Protection Agency's global development cooperation through its international unit since 2006. As of 2014, this is done through a global program that the Swedish Environmental Protection Agency implements in collaboration with, among others, the UN Development Program (UNDP) and the UN Environment Program (UN Environment).

During 2018 and 2019, the Swedish Environmental Protection Agency and Sida conducted a dialogue on the scope and focus of a new possible Sida support for the program. In connection with this, Sida has been able to contribute with dialogue (among other things in the form of consulting support) about the adaptive working method it intends to use. In September 2019, the Swedish Environmental Protection Agency submitted an application to Sida for support for a continuation of the current global program. The proposed program takes place in collaboration with previous partners and is based on ongoing activities and previous experience. The proposal chooses to focus on a continuation of two of the previous sub-programs; Environmental Governance Program (EGP) in collaboration with UNDP which constitutes about 85% of the budget and development of environmental management systems within the UN in collaboration with UN Environment and which constitutes about 15% of the budget.

The overall goal is that global, national and local mechanisms, which promote basic procedural rights and reduce power imbalances in the management of the mining sector, are applied and followed up through multi-party cooperation and co-creation for positive change. The purpose of this is to reduce emissions, promote biodiversity, climate change, its negative health effects, multidimensional poverty and inequalities, as well as the risk of conflict linked to social and environmental problems.

The program has been built based on four target areas (outcomes). Three target areas concern the management of the mining sector in collaboration with UNDP and are divided into goals, activities and expected results at local, national and regional / global level. The activities take place mainly at local and national level and based on this they intend to spread experience and knowledge to relevant processes at regional and global level, e.g. in connection with multilateral environmental agreements and the SDG (Sustainable Development Goals) objectives. The fourth area of results aims to reduce the UN's negative, and strengthen the organization's positive, environmental impact by supporting a strengthened and systematic internal environmental management system. Naturvårdsverket är den expertmyndighet i Sverige som ansvarar för övergripande hantering av nationella miljöfrågor. Huvuddelen av Naturvårdsverkets ansvarsområden och arbete rör främst den svenska kontexten, men myndigheten bedriver även ett betydande internationellt arbete genom EU och ett antal multilaterala och internationella organ, samt genom globalt och bilateralt utvecklingssamarbete. Sida har stött Naturvårdsverkets globala utvecklingssamarbete genom dess internationella enhet sedan 2006. Från och med 2014 sker detta genom ett globalt program som Naturvårdsverket genomför i samarbete med bland andra FNs utvecklingsprogram (UNDP) och FNs miljöprogram (UN Environment). 

Under 2018 och 2019 har Naturvårdsverket och Sida fört en dialog kring omfattning och inriktning på ett nytt eventuellt Sida-stöd till programmet. I samband med detta har Sida kunnat bidra med dialog ( bl.a. i form av konsultstöd) kring det adaptiva arbetssätt man avser använda. Naturvårdsverket har i september 2019 inkommit med en ansökan till Sida om stöd till en fortsättning på det nuvarande globala programmet. Det föreslagna programmet sker i samarbete med tidigare partners och bygger på pågående verksamhet och tidigare erfarenheter. I förslaget väljer man att fokusera på en fortsättning av två av de tidigare delprogrammen; Environmental Governance Programme (EGP) i samarbete med UNDP vilket utgör ca 85% av budgeten och utveckling av miljöledningssystem inom FN i samarbete med UN Environment och vilken utgör ca 15% av budgeten. 

Det övergripande målet är att globala, nationella och lokala mekanismer, som främjar basala processuella rättigheter och minskar maktobalanser i styrning av gruvsektorn, tillämpas samt följs upp genom flerpartssamarbete och samskapande för positiva förändringar. Syftet med detta är att minska utsläpp, främja biodiversitet, klimatförändringar, negativa hälsoeffekter av detta, multidimensionell fattigdom och ojämlikheter samt risken för konflikt kopplad till sociala och miljömässiga problem.

Programmet har byggts upp utifrån fyra målområden (outcomes). Tre målområden rör förvaltning av gruvsektorn i samarbete med UNDP och delas upp i mål, aktiviteter och förväntade resultat på lokal, nationell och regional/global nivå. Verksamheten sker främst på lokal och nationell nivå och med denna som grund avser man sprida erfarenheter och kunskap till relevanta processer på regional och global nivå, t.ex. i samband med multilaterala miljööverenskommelser och SDG-målen (Sustainable Development Goals). Det fjärde resultatområdet syftar till att reducera FNs negativa, och stärka organisationens positiva, miljöpåverkan genom att stödja ett stärkt och systematiskt internt miljöledningssystem.

Under 2018 genomfördes en oberoende utvärdering av programmet för perioden 2014 - 2017. Utvärderaren är överlag mycket positiv till programmets verksamhet och resultat och rekommenderar att Naturvårdsverket fortsätter att arbeta med internationellt utvecklingssamarbete genom ett globalt program.

Verksamheten inom gruvsektorn i samarbete med UNDP och dess landkontor i de berörda länderna bedöms vara högst relevant för målgruppernas behov och prioriteringar. De nationella regeringarna har visat ett starkt engagemang för programmet och detta har bidragit till att stärka miljömässiga, jämställdhets-, mänskliga rättigheter- och rättsstatsdimensioner i den offentliga förvaltningen inom gruvsektorn. Programmet har varit särskilt framgångsrikt när det gäller att skapa plattformar med flera intressenter och förbättra samordningen mellan myndigheterna. Detta inkluderar både horisontell och vertikal samordning och samarbete genom att sammanföra gruvdepartement, miljödepartement och planeringsministerier, lokala myndigheter, kommissioner för mänskliga rättigheter och det civila samhället, för att hitta innovativa och hållbara angreppssätt på de utmaningar som finns kring styrningen av gruvsektorn. Programmet bedöms ha använt sina resurser effektivt och strategiskt och att ha bidragit till en positiv förändring av attityder och arbetssätt i de fyra programländerna, inte minst vad gäller att integrera mänskliga rättigheter och miljöskydd i styrningen av gruvsektorn. 

Även programmets samarbete med UN Environment bedöms av utvärderaren vara mycket relevant. Att ha ett miljöledningssystem för intern miljömässig hållbarhet ökar FN-organisationernas trovärdighet vad gäller deras hållbarhetsarbete, och ger dem verktyg att kontinuerligt arbeta för en ökad miljöintegrering i sin omfattande verksamhet. Programmets resultat och bidrag till utvecklandet av ett miljöledningssystem inom FN-familjen bedöms dessutom vara långsiktigt hållbara. Fyra FN-kontor (FN-sekretariatet i New York, ESCAP i Bangkom, MONUSCO i Goma och WFP i Kenya) har utsetts att delta i ett pilotprojekt och har fått stöd av programmet. Återkopplingen från de berörda FN-kontoren är att Naturvårdsverkets stöd har resulterat i att de har kommit betydligt längre i sitt systematiska miljöarbete än vad de skulle gjort utan denna insats. Organisationerna har bland annat tagit fram miljöpolicy, miljömål och rutiner samt engagerat medarbetarna.

Budgeten för det föreslagna programmet är 22 MSEK/år. Sida är enda finansiär och eftersom Naturvårdsverket är en svensk myndighet krävs att Sida står för full kostnadstäckning av verksamheten. Budgeten i ansökan är i huvudsak uppdelad efter de fyra målområdena. 12 MSEK/år hanteras direkt av Naturvårdsverket. I denna budgetpost ingår även alla kostnader för samarbetet med UN Environment samt kostnaden för två sekonderade medarbetare från Naturvårdsverket till UNDP och en till UN Environment. 10 MSEK/år vidareförmedlas till UNDP för arbetet inom gruvsektorn i framför allt fyra länder (Mocambique, Kenya, Colombia och Mongoliet). Efterfrågan på stöd i frågor som rör mänskliga rättigheter och miljöhänsyn i gruvsektorn är enligt Naturvårdsverket och UNDP mycket stort. I den nya programfasen planeras därför mindre stöd till ytterligare fem länder för aktiviteter rörande detta. Drygt hälften av UNDPs budget hanteras av UNDPs huvudkontor och resterande medel överförs till UNDPs lokalkontor. 

Grundtanken för verksamheten inom gruvsektorn är att en effektiv styrning och förvaltning av sektorns miljöaspekter kräver att berörda parter på lokal nivå i programmets fokusländer, särskilt kvinnor, ungdomar, ursprungsbefolkningar och andra som lever i utsatta situationer, effektivt kan påverka beslutsfattande, ha insyn i hur gruvsektorn hanteras och kan utkräva ansvar för negativa effekter av gruvdrift på miljö och lokalsamhällen. Dessutom krävs att nationella policies, genomförande och administrativt beslutsfattande relaterat till hantering av naturresurser och sociala och miljömässiga risker i gruvsektorn stärks och bygger på mänskliga rättigheter, globala ramverk och rättsstatliga principer. Syftet med detta är att minska miljöförstöring, ojämlikhet och maktobalanser, risken för konflikter samt flerdimensionell fattigdom bland personer som direkt eller indirekt drabbas av gruvdrift. 

I samtliga resultatområden lyfts lokalt deltagande och rättighetsfrågor starkt som centrala delar av programmet. Programmet avser även att i större omfattning än under föregående programfas direkt stödja kvinnors, ungdomars, barns och ursprungsbefolkningars deltagande i olika processer.

Naturvårdsverket planerar att använda sig av ett adaptivt arbetssätt (adaptive management) för att driva de förändringar som programmet syftar till. Anledningen till valet av detta arbetssätt är att man funnit under genomförandet av tidigare program att området är mycket komplext varför det inte är meningsfullt att angripa det med förbestämda detaljerade planer. Naturvårdsverket avser utgå från metoden Problem Driven Iterative Adaptation (PDIA) vid planering och uppföljning och har sökt Sidas stöd för att få experthjälp i denna metodik. Naturvårdsverket har beviljats stöd till detta från Sidas interna utvecklingsprojekt Adaptiva Arbetssätt. Det övergripande målet är att globala, nationella och lokala mekanismer, som främjar basala processuella rättigheter och minskar maktobalanser i styrning av gruvsektorn, tillämpas samt följs upp genom flerpartssamarbete och samskapande för positiva förändringar. Syftet med detta är att minska utsläpp, främja biodiversitet, klimatförändringar, negativa hälsoeffekter av detta, multidimensionell fattigdom och ojämlikheter samt risken för konflikt kopplad till sociala och miljömässiga problem.  
Följande delmål avser bidra till det övergripande målet:
1) Intressenter på lokal nivå, speciellt kvinnor, ungdomar, urbefolkning och andra som lever i utsatta stituationer i de länder som programmet kommer verka i påverkar beslutsfattare på ett effektivt sätt, följer upp gruvdriften på stat- och sektornivå samt kan hålla ansvariga parter ansvariga för den negativa effekt som gruvdriften har vad gäller miljömässig hållbarhet, multidimensionell fattigdom och förerbyggandet av sociala och miljömässiga konflikter.
2) Att nationella policyer, genomförande och administrativt beslutsfattande kopplat till naturresurser och sociala och miljömässiga risker i gruvsektorn är stärkt och bygger på mänskliga rättigheter, globala ramverk, lagstiftning och rättsstatens principer i alla länder där programmet verkar. Syftet med detta är att minska miljöförstöring, ojämlikhet och obalanser, risken för konflikter och multidimensionell fattigdom bland de människor som är direkt eller indirekt påverkade av gruvdriften.
3) De lärdomar, erfarenheter och kunskap som genererats på lokal och nationell nivå genom programmet förs fram regionalt och globalt för att främja kvalitet, samstämmighet, tillämpning och uppföljning av relevanta internationella miljöavtal och utvecklingsmål (SDG).
4) FN-organisationer minskar sin negativa påverkan och maximerar sin positiva påverkan på miljön genom en stärkt och mer systematisk intern hantering av sin miljöpåverkan.