WB Multi-Partner Fund Somalia 2018-2021 WB Multi-Partner Fund Somalia 2018-2021 Aktuell insats bygger på pågående Sida-finansiering till Världsbankens Multipartner Fond för Somalia (2014-2018), beslutsnummer 2014-003041.

I september 2018 godkände Världsbankens styrelse en ny fyraårig strategi för Somalia 2019-2022 (s.k. Country Partnership Framework, CPF). Detta är Världsbankens första strategi för Somalia på 30 år och signalerar ett förnyat förtroende hos Världsbanken avseende Somalias åtagande för landets utveckling. Världsbankens CPF finansieras för närvarande av 10 givare genom stöd till den specifika fonden (Multi-Partner Fond) för implementering. Sverige är fjärde största bidragsgivare. MPF-modaliteten innebär en givargemensam finansieringsmekanism, vilket även är den finansieringsform som föredras i konflikt och postkonflikt kontexter. MPF är en av tre finansieringsmekanismer som inrättats i Somalia som en del av landets utveckling- och återuppbyggnadsarkitektur. MPF administreras av Världsbanken i nära samarbete med Somalias federala regering och givarna. MPF anses ligga väl i linje med regeringens prioriteringar och artikulerar väl den nationella utvecklingsplanen (2017-2019) genom att återspegla planens samtliga åtta pelare. Sida bedömer att MPF har en hög grad av nationellt ägandeskap och är väl anpassad till övriga principer om utvecklingseffektivitet. Som förvaltare av fonden är Världsbanken övergripande ansvarig, vilket innebär att tillgängliga medel liksom vidareförmedling av MPF-medel sker i enlighet med insatsavtal. 

MPF har ett specifikt fokus på stöd till statens kärnfunktioner, socioekonomisk återhämtning och hållbar utveckling jämfört med FN:s Somaliafond som är mer omfattande. Den fond som implementeras av Afrikanska Utvecklingsbanken (AfDB) fokuserar på rehabilitering och utveckling av infrastruktur. Sida har allokerat stöd till FN-fonden sedan 2015 (beslut nr 2015–002435 och 2018–001376). AfDB-fonden började 2017 men Sida ger inte stöd till denna. 

Det övergripande målet med CPF 2019-2022 är att lägga grunden för långsiktig fattigdomsminskning och inkluderande ekonomisk tillväxt. Fokus är på prioriteringar och utvecklingsutmaningar som upprätthåller landets nuvarande s.k. "dual development trap", vilken består av en låg grad av tillit som förstärks av utbredd sårbarhet till följd av återkommande chocker. Världsbankens strategi har två fokusområden (1) förstärkt kapacitet hos landets institutioner att leverera samhällstjänster och (2) förstärkta ekonomiska möjlighet och motståndskraft. Det första fokusområdet kommer att innebära fortsatt stöd till pågående satsningar inklusive nytt fokus på finanspolitiskt utrymme och förbättrad tillgång till samt kvalitet på viktiga samhällstjänster. De enskilda programmen kommer specifikt att inriktas på reformering av statens offentliga finanser, inhemsk skattemobilisering och resursfördelning, tillgång till grundläggande sociala tjänster och resiliens. Det andra fokusområdet syftar till att stärka landets ekonomiska motståndskraft som grund för långsiktig fattigdomsminskning och inkluderande tillväxt genom att förbättra förutsättningarna för företagande och ökade möjligheter för marknadstillträde, ökad tillgång till kapital för finansiell inkludering, ökad grad av digitalisering, samt förbättrad tillgång till vatten och förnybar energi. Världsbankens nya strategi avser perioden 2019-2022. Sidas förslag till ny finansiering uppgår till stöd under 2019-2020 med sammanlagt 200 miljoner kronor samt stöd till nuvarande MPF-program på 75 miljoner kronor för 2018. Beroende på om och när Världsbanken lyckas säkra ytterligare IDA-finansiering (International Development Association) samt om Världsbanken justerar nuvarande planer för resultat inom hälsoområdet i linje med Sidas rekommendationer, kommer Sida att överväga ytterligare medel till MPF under 2021-2022.

För att reglera Sidas insats till Världsbankens Multi-Partner Fund (MPF) för Somalia 2018–2021, använder Sida och Världsbanken den avtalsmall som överenskommits i december 2016 av rådgivande gruppen om Operational Principles for Trust Funds and Partnership (CGOP) “Model Form of Administration Agreement Model Form – SDTF/MDTF”. Det är viktigt för Sida att använda den nya mallen eftersom den tydliggör mycket av det reformarbete som Världsbanken tillsammans med andra givare bedrivit i CGOP. 

I förhållande till den tidigare beslutade mallen har följande tillägg gjorts i den nya mallen (se beslut nr 2016-004174): 
- Information om resultatramverk och budget ska finnas på Världsbankens webbsida.
- Världsbanken ska förebygga, vidta åtgärder avseende samt informera om korruption.
- Givare har rätt att innehålla medel vid avtalsbrott.
- Avtalets sekretessklausul får inte strida mot givares lagstigningen om offentlighet och sekretess. 

Enligt överenskommelsen från december 2016 ska den nya avtalsmallen användas för nya fonder eller när alla givare är överens om att övergå till den nya avtalsmallen. Sverige och andra givare har begärt tillämpning av den nya mallen för nya bidrag till Somalia Multi-Partner Trust Fund (MPF). 

För att tillgodose Sveriges begäran har Världsbanken beslutat att öppna en ny fond, the Somalia Multi-Partner Fund Phase 2. Världsbanken har påtalat att det för banken kommer att innebära ökad intern administration och viss effektivitetsförlust under några år. Däremot kommer den externa rapporteringen fortfarande vara en konsoliderad MPF rapport. Detta till trots, bedömer Sida att den nya avtalsmallen bör användas då den bättre överensstämmer svensk lagstiftning och Sidas arbetssätt. Sida avser även att föra en dialog med övriga givare om en övergång till MPF Phase 2. Förhoppningsvis kan den ursprungliga fonden fasas ur om övriga givare ansluter sig till MPF Phase 2. Därmed skulle den ökade administrationen och effektivitetsförlusten begränsas till en övergångsperiod. 

Världsbanken är övergripande ansvarig för genomförandet men modaliteten i sig innebär att 80-85% av MPF-projekten kommer att genomföras av mottagande parter. Det betyder att stora delar av finansieringen till MPF kommer att kanaliseras genom den federala regeringen i Somalia och federala medlemsstater. Riskerna med att använda de nationella systemen i Somalia betraktas som höga. Att dessa används maximerar dock effektiviteten av stödet och kan dessutom stärka regeringens legitimitet och stöd från offentligheten genom förstärkt ansvarsutkrävande mellan staten och dess medborgare. Världsbanken har inte ett landskontor i Mogadishu ännu men ökar gradvis sin närvaro i Somalia. Även om bankens närvaro i landet är begränsad, har Världsbanken ett nära samarbete med de somaliska myndigheterna, både på nationell och subnationell nivå. Världsbanken uppdrar åt en s.k. third-Party Monitoring Agent att stödja och övervaka bankens projekt som del av riskidentifiering och riskhantering. Denna funktion kan även användas för att ge riktat stöd till regeringen i syfte att bygga upp och stärka deras offentliga finansiella management system. Det är Sidas bedömning att Världsbanken har de rutiner, resurser och kompetens som krävs för att säkerställa god intern finansiell uppföljning och kontroll. 

Somalia har gjort stora framsteg inom reformering av statens kärnfunktioner, såsom inrättandet av Somalia Financial Management Information System; funktionaliteter för allokering av skatteintäkter mellan den federala regeringen och de federala medlemsstaterna liksom en förstärkt Centralbank. Hittills har regeringen framgångsrikt genomfört två Staff Monitored Programs (SMP I och II) och inlett ett tredje SMP. Somalia anses idag vara berättigad till skuldsanering inom HIPC (Highly Indebted Poor Country) initiativet givet landets ohållbara skuldnivåer. MPF visar ett bra ”track record” och resultat som indikerar att det finns positiva orsakssamband mellan MPF-programmen och de framsteg som Somalia har gjort sedan etableringen av fonden. MPF-portföljen har bidragit till viktiga reformer såsom makroekonomisk stabilitet och att bygga ”track record” för dialog om skuldlättnad. Det finns evidens att potentiell tillgång till IFI-finansiering (International Financial Institutions) på relativt kort sikt och eventuell skuldlättnad på längre sikt skapar starka incitament för reformering, särskilt inom ett lands offentliga finansiella förvaltning. MPF-stöd för privatsektorutveckling har varit avgörande för företagsreformering och ökad grad av engagemang från den privata sektorn. Utvecklingen av den somaliska privata sektorn är nödvändig för Somalias fred och välstånd och regeringen liksom givarna behöver arbeta nära tillsammans med den privata sektorn för prioriteringar att stärka ekonomiska tillväxt. Utmaningarna för Somalia är fortfarande omfattande på många områden, såsom stärkande av makroekonomiska förutsättningar, genomförande av viktiga åtgärder för att öka landets skatteintäkter, genomförande av prioriterade lagar, etablerande av politisk konsensus om en federal modell och förstärkt kapacitet hos nationell förvaltning.

Övergripande riskbedömning:
Våld och väpnad konflikt samt politisk instabilitet är några av de största hindren för ekonomisk och social utveckling i Somalia. Bortsett från politisk instabilitet och stor säkerhetsutmaning, befinner sig Somalia i en svår humanitär situation. Klimatförändringar och återkommande perioder av torka påverkar befolkningen gång på gång och motståndskraften är låg efter årtionden av konflikt och instabilitet. Mer konkreta allmänna risker som kan påverka MPF-programmen negativt är:
• Försämrad säkerhetssituation och ökat antal Al-Shabaab-attacker som kan destabilisera landet.
• Somalias övergång samt klan/fraktion eskalerar risk för lokala konflikter.
• Hög grad av korruption och nepotism som påverkar MPF-programmen.
• Politisk instabilitet på grund av pågående ökad grad av federalism samt kommande val (båda på federala regeringsnivån och medlemsstatsnivå).
• Återkommande naturkatastrofer och/eller konflikter som kan påverka Världsbankens långsiktiga utvecklingsinterventioner i landet där givare kanske måste prioritera eller omprogrammera tillgängliga medel beroende på effekterna av en katastrof. Detta kan påverka givarnas bidrag till MPF och tillgängliga medel till MPF, vilket innebär mindre bidrag till MPF.

Bedömningspromemorian har skrivits på engelska med anledning av att engelskspråkig personal på ambassaden i Nairobi är delaktig i beredning och uppföljning av insatsen, i enlighet med Generaldirektörens beslut om Sidas språkvalsmatris med tillämpningsanvisningar från den 1 mars 2013. This Country Partnership Framework (CPF) is currently funded by 10 donors through the the Multi-Partner Fund modality for delivery. Sweden is the fourth biggest contributor to the fund. The MPF modality is per definition a pooled fund mechanism with is the preferred mechanism of financing in conflict and post-conflict contexts. The MPF is one of three pooled funding mechanisms in Somalia established as part of the Somalia Development and Reconstruction Facility. The MPF is administered by the World Bank and operates in close cooperation with the federal government of Somalia and the contributing donors. WB-MPF are well aligned with government priorities, as articulated in the National Development Plan (2017-2019) and together cover all eight pillars of the NDP. Hence, national ownership and alignment to principles of development effectiveness is adhered to. As Administrator of the Trust Fund, the World Bank is responsible for ensuring that the MPF and its funds are used in accordance with the administrative agreements and that recipients use MPF funds in accordance with the grant agreements.The MPF has a specific focus support to core state functions, socioeconomic recovery and sustainable development compared with the UN Fund being more broad in scope and the AfDB focusing on rehabilitation and development of infrastructure. The overall aim of the CPF 2019-2022 is to lay foundations for the longer-term poverty reduction and inclusive growth by focusing on priority areas and constraints creating the current Somalia "dual development trap" created by low level of trusts and exacerbated by widespread vulnerability of repeated shocks. The strategy has two focus areas (1) Strengthening Institutions to Deliver Services and (2) Restoring Economic Resilience and Opportunities. The first focus area will strengthen ongoing governance programs with a new focus on fiscal space and improving access to - and quality of - key social services and resilience. Programs will specifically target public finance management reforms, domestic revenue mobilization and resource sharing, basic delivery systems for social services; and urban resilience. The second focus area aims to increase economic resilience as a basis for long-run poverty reduction and inclusive growth by improving business environment and lowering barriers to market entry, increasing access to finance for inclusion and digital development; and improved access to water and renewable energy. The World Bank will be overall responsible for implementation but the delivery model implies that 80-85% of MPF projects are recipient executed. This means that large shares of the funding to MPF will be channeled through the Federal Government of Somalia and Federal member states. The risk of using country systems in Somalia is considered high. However, the use of country systems maximizes the effectiveness of aid and can help government legitimacy and public support, strengthening the accountability between the State and its citizens. The World Bank does not have an office in Mogadishu yet, but are gradually increasing their presence in Somalia albeit the World Bank´s presence on the ground is limited, but the World Bank works closely with the Somali authorities, both at national and sub-national level. The World Bank deploys a third-Party Monitoring Agent to support the monitoring of the World Bank´s projects as well as supporting the Bank teams in understanding the risks and manage the risks. The third-party monitoring agent also provides targeted support to the government in rebuilding and strengthening their Public Financial Management systems. The overall aim of the new four-year World Bank strategy (Country Partnership Framework, 2019-2022) is to lay foundations for the longer-term poverty reduction and inclusive economic growth by focusing on priority areas and constraints creating Somalia’s current “dual development trap” created by low levels of trust and exacerbated by widespread vulnerability of repeated shocks. 
The strategy has two focus areas:
1. Strengthening Institutions to Deliver Services:- Improve public finance management and institutional effectiveness- Enhance domestic revenue mobilization and resource sharing- Establish basic delivery systems for more inclusive social services- Build the capacity of Somali municipalities for urban resilience 2. Restoring Economic Resilience and Opportunities:- Improve the business environment and lower barriers to market entry- Increase access to finance for inclusion and digital development- Increasing access to renewable energy- Increase access to water for rural resilience and productivity