Tunable catalytic properties of novel materials for renewable energy Avstämbara katalytiska egenskaper hos nya material för förnybar energi The hydrogen economy is elucidated as developing the alternate sources of clean and sustainable energy to commensurate the increasing demand of energy and declining supply of environment affecting fossil fuels. Sweden targets to become the world´s first oil-free economy before 2020 by replacing fossil fuel consumption. Hydrogen can be playing a key role in achieving the zero-oil goal of this country and most of the transport companies in this region will be immensely benefitted from it. The present proposal aims at understanding the fundamental catalytic pathways of water splitting on metallic nanoclusters, their alloys and perovskites materials to generate Hydrogen in a systematic manner. Nanoparticles have become promising candidates for efficient heterogeneous catalysis in recent years due to their high surface to volume ratio. The important demarcation between studying reactions on a finite cluster compared to a periodic infinite surface is that clusters often present chemically active coordination sites, which are not present on an extended surface. Nanoalloys have the potential due to the synergic effect and the rich diversity of possible components. One can tune the size, compositions and chemical ordering to control physical, chemical and catalytic properties. The peculiar surface and bulk geometries, different chemical ordering, and the determination of chemisorption sites on nanoalloys make theoretical and computational studies both challenging and exciting. För trettio år sedan ansåg man att vårt moderna samhälle styrdes främst av tre teknologier, nämligen material, energi och information. Denna vision är idag förverkligad till en högre grad. Interaktion av väte med material har varit ett ämne av intresse för mer än ett sekel. Medan det tidiga intresset för väte motiverades av de skadliga effekterna, t.ex. på den mekaniska stabiliteten hos materialen, den senaste tidens intresse för väte härstammar från hoppet om att det kan användas som ett alternativ till fossila bränslen. Därutöver är väte det enklaste och lättaste elementet i det periodiska systemet. Notera, att nästan 80 % av den totala energiförsörjning och 70 % av den totala elförsörjningen är beroende på olja, kol och naturgas. Nästan 75 % av oljeförbrukningen går åt till att möta behoven av transportindustrin. Förutom den miljömässiga oron för koldioxidutsläpp och den globala uppvärmningen, den begränsade tillgången på dessa naturresurser och den växande globala efterfrågan på energi gör det nödvändigt att vi söker alternativa energikällor som är säkra, trygga, flödande och avgasfria. Därför ökar intresset att studera vätgas eftersom det är den tredje vanligaste grundämnet på jorden och producerar vatten vid förbränning. Men det finns stora hinder att övervinna innan vätgas kan anses vara ett lönsamt alternativ för att möta dem stora och växande energibehoven i världen. Det finns redan flera industriella sätt att producera och lagra vätgas för användning i bränsleceller utvecklad i jakten på denna hållbara vätgasekonomi. Det främsta hindret för vätebaserad ekonomi är att bekväm och tillförlitligt sätt att producera och lagra väte med enkelt sätt att frigöra det vid behov saknas för närvarande. Sverige siktar att bli världens första oljefria ekonomi före 2020 genom att ersätta sin förbrukning av fossila bränslen med förnybar energi. Vätgas kan spela en viktig roll för att uppnå oljefritt Sverige och de flesta svenska transportföretag som Volvo, SAAB och SAS kommer att få oerhörd nytta av detta miljövänliga bränsle. Därför är effektiv produktion och lagring av väte oumbärliga för att ta nytta av vätgasekonomin.