Spatial planning of out-door traps based on knowledge of mosquito dispersal Placering av myggfällor baserat på kunskap om malariamyggors spridningsmönster In the combat against malaria, mosquito control is a key to success as no transmission is the same as no malaria. The intensified use of impregnated bednets has led to a substantial reduction of Anopheles gambiae mosquitoes and thereby also of malaria cases with a 50% reduction of mortality since 2000. However, elimination of malaria has proven difficult due to other mosquito species sustaining the transmission of malaria parasites. In this project, we want to evaluate the attractiveness of two different high-efficiency traps by estimating the distance from where host-seeking mosquitoes are coming to the trap. This knowledge will feed in to current models on how many traps are needed in a village for effective intervention. We have recently shown that the local environment gives each mosquito a unique bacteria profile, so that the microbiota of an insect works as a proxy for where it has been. With this information we are able to clearly distinguish spatial dynamics in populations of malaria mosquitoes using a very small number of insects. The estimation of how the mosquitoes travel will give suggestions of how to spatially plan locations of buildings in relation to mosquito hotspots so the number of malaria mosquitoes a person encounters is radically diminished. We will therefore also follow the population dynamics of malaria mosquitoes over a period of 2 years with the aim to understand flight patterns at different times of the year. Malaria är en parasitsjukdom som framförallt drabbar fattiga människor i Afrika söder om Sahara. Till största delen är det barn i åldrarna 1-5 som dör av sjukdomen som sprids av malariamyggor. Malaria har minskat kraftigt från millenieskiftet, från 2 döda dagisbarn per minut till 1 dagisbarn per minut. En stor anledning till detta är att man har delat ut myggnät impregnerade med myggdödande medel. Detta har kraftigt minskat de myggor som biter på natten inomhus, men på grund av andra myggarter som biter inomhus och/eller på dagen, så kvarstår malaria som ett allvarligt problem. För att kunna komma åt dessa myggor riktar vi in oss på de två tillvägagångssätt som vi bedömer har störst chans i närtid att påverka den malaria som fortfarande förekommer: fysisk planering och doftfällor. Genom fysisk planering av en by kan man se till att avstånden från till exempel ett risfält eller en mygglockande växt är så långt ifrån bosättningen att myggorna inte flyger dit. För de myggor som ändå kommer fram till en bosättning använder vi doftfällor och en del i denna studie är att i fältförsök utvärdera hur bra två olika doftfällor är på att attrahera honmyggor.Uppskattningar av myggornas utbredning och spridning har tidigare krävt att man märker tusentals myggor med radioaktiva ämnen eller med fluorescerande färg innan de släpps iväg och att man sedan försöker fånga in dem igen. Ofta återfinner man då bara en handfull myggor. Vi har nyligen visat att vi genom att analysera bakterieflora hos ett fåtal myggor får mycket precisa uppskattningar om var myggorna kommer ifrån. Bakterierna på och i myggorna avslöjar deras liv fram till infångandet, och vi kan med mycket hög sannolikhet avgöra varifrån en mygga kommer baserat enbart på dess bakterieflora. Vi ska för första gången implementera metoden i ett projekt som handlar om att komma åt de myggor som biter utomhus. Genom att i två etiopiska byar följa myggornas rörelser under två år med hjälp av bakterieanalys av myggorna kommer vi få en bra uppfattning om hur man framöver ska planera bosättningar i förhållande till myggrika platser i närheten av bosättningarna. Utöver detta ska vi i försök med två olika doftfällor undersöka olika dofters attraktionskraft. Vi kommer med vår metod att kunna se vilka myggor som anländer till fällan och varifrån de kommer. Utifrån kunskapen om hur långt myggorna flyger kan man beräkna hur många fällor som behövs för att få bort malarian från byarna.