Using chemical ecology to control the whitefly vector of cassava virus pandemics in Africa Kemisk ekologisk kontroll av vita flygare - vektorer för kassava virus pandemier i Afrika. Cassava is a major food security staples in sub-Saharan Africa. It is expected to be positively affected by anthropogenic global warming, and is hence projected to become increasingly important in the future. The greatest threats to Africa´s cassava crop are two viral diseases, transmitted by the whitefly Bemisia tabaci, which are currently spreading throughout Africa. There is an urgent need for effective and sustainable strategies to control the vector. The project aims at developing novel control strategies for managing whiteflies on cassava based on insights into the chemical ecology of the species. The project is a collaboration between my group at Lund University and the International Institute for Tropical Agriculture (IITA), an Africa-based international not-for-profit research-for-development organization. The project combines my group´s expertise in insect neuroscience, with IITA´s extensive knowledge in plant biology and agricultural research for development. My skills are complimentary to those of the co-applicant Dr J.P. Legg (expert in plant virology), and the project itself multidisciplinary. The project will involve screenhouse and open field behavioral trials, analytical chemistry, electrophysiology, next-gen sequencing and genetics. We will deliver: Information about odor guided choice in whiteflies; Characterization of cassava volatiles; First mapping of the whitefly´s olfactory system; The identification of whitefly volatile repellents. Kassava, eller maniok som den också kallas är ursprungligen en sydamerikansk växt, som numera utgör stapelgröda i stora delar av Afrika söder om Sahara. Kassava är av stor vikt för tryggad livsmedelsförsörjning i regionen, och har också på senare år kommit att bli en signifikant handelsvara i området och den primära inkomstkällan för många småbönder. Dess popularitet kan förklaras med att kassava är näringsrikt, lätt att odla och växer på fattiga jordar. Till skillnad mot andra viktig Afrikanska stapelgrödor, såsom majs, sorghum och hirs, så är kassava beständigt mot både extrem värme och torka. Kassavas betydelse som stapelgröda, samt för säkrad livsmedelsförsörjning i Afrika söder om Sahara beräknas också öka betydligt i framtiden i takt med stigande temperaturer och minskad nederbörd till följd av klimatförändringarna. Faktum är att kassava möjligen kan vara den bästa vägen framåt för afrikanska småbrukare för att säkerställa livsmedelsförsörjningen i regionen. Även om kassava är motståndskraftigt mot klimatförändringar, så är denna gröda allvarligt hotad av en rad sjukdomar. Två virussjukdomar - Cassava Mosaic Disease (CMD) och Cassava Brown Streak Disease (CBSD) - orsakar årligen enorm skada. Under de senaste decennierna har effekterna av CMD och CBSD blivit långtgående, och utgör nu ett direkt hot mot livsmedelsförsörjningen i stora delar av Afrika. CBSD sprider sig för närvarande genom östra, centrala och södra Afrika, och det finns en stor oro över risken för ytterligare spridning västerut, en utveckling som skulle kunna bli katastrofal då majoriteten av Afrikas kassava produceras i denna region. De virus som orsakar både CMD och CBSD sprids av vita flygare (Bemisia tabaci). Även om denna lilla skinnbagge har varit känd som vektor för dessa sjukdomar sedan 30-talet så har förvånansvärt lite ansträngningar och resurser lagts på forskning om insekten i sig, eller för att utveckla effektiva kontrollstrategier. Vårt projekt, vilket är ett samarbete mellan Lunds universitet och International Institute for Tropical Agriculture (Tanzania), syftar till att ge en grundläggande insikt i hur vita flygare hittar kassava. Vi har för avsikt att undersöka luktsinnet hos vita flygare och identifiera de doftsignaler som arten använder för att hitta sina värdväxter. Målet med denna forskning är att komma fram till hållbara och långsiktiga strategier för att kontrollera och manipulera vita flygare i kassavafält baserat på kemisk ekologisk metodik. Denna strategi har varit framgångsrik mot många andra skadeinsekter, men har ännu inte utnyttjats för vita flygare.