Promoting gender-responsive approaches to natural resources management for peacebuilding Menetelmien kehittäminen sukupuolten tasa-arvon huomioimiseen luonnonvarahallinnossa rauhanrakennustilanteissa In developing countries at household and community levels women are often still the main providers of food water and energy this being especially true in rural settings. This dependency makes women vulnerable to the changes in their livelihoods with regard
s to natural resources especially during and after conflicts. On other hand in conflict situations women may assume new roles in natural resources management and seizing and maintaining these roles can both serve peacebuilding efforts and support women's p
olitical and economic empowerment and participation. In 2013 UNEP UNDP UN Women and PBSO published a joint policy report Women and Natural Resources: Unlocking the Peacebuilding Potential that addressed these questions and provided experience-based policy 
recommendations. After 2013 both the four UN organizations as well as Finland have found that there is increasing demand and need to continue concrete work in this field. Under the project three country pilots in conflict-affected settings will be undertak
en. The aim is to address and support natural resource management practices that take into account gender equality and strengthen especially women's position. The conflict context is taken into account in this work. The aim is to support the ongoing peaceb
uilding process through gender-responsive natural resource management practices.Based on the data gathered from the pilots and via other research a toolkit will be created. The toolkit contains methodologies for supporting peacebuilding processes through g
ender-responsive natural-resource management. The toolkit is meant to serve UN country teams international organizations and national actors. In long term the aim is to reduce the inequalities and grievances linked to natural resources help creating better
 livelihoods for both men and women and support sustainable management of ecosystems. These impacts should strengthen peacebuilding outcomes. Finland has a lot of knowledge and a strong political profile in all these areas.Finland finances the inception ph
ase of the project in 2016 with 500 000 euro. Kehitysmaissa naiset ovat kotitalouksissa ja yhteisöissä ensisijaisesti vastuussa ruoan veden ja energian saannista. Tämä riippuvuus tekee naiset haavoittuviksi elinympäristön muutoksille erityisesti konfliktien aikana. Toisaalta konfliktitilanteissa
 naiset voivat omaksua luonnonvarahallinnossa uudenlaisia rooleja joiden vakiinnuttaminen sekä palvelee rauhanrakennusta että tukee naisten poliittista ja taloudellista osallistumista. UNEPin UNDPn UN Womenin sekä PBSOn vuonna 2013 julkaisemassa politii
kkaraportissa Women and Natural Resources: Unlocking the Peacebuilding Potential käsitellään näitä kysymyksiä ja esitetään kokemuspohjaisia suosituksia.  Vuoden 2013 jälkeen on sekä neljän YK-järjestön että Suomen osalta vahvistunut käsitys 
siitä että jatkotyölle aiheesta on selkeä tarve. Hankkeen puitteissa toteutetaan kolme-neljä maapilottia konfliktista kärsivissä maissa. Kohdemaissa on tavoitteena vakiinnuttaa sellaisia luonnonvarahallintoon liittyviä käytäntöjä jotka huomioiv
at sukupuolten välisen tasa-arvon ja vahvistavat etenkin naisten asemaa.  Työssä huomioidaan taustalla oleva konflikti. Tasa-arvoisen luonnonvarahallinnon avulla pyritään tukemaan rauhanrakennusta pilottimaissa.  Pilottien sekä muun kerätyn tiedon p
ohjalta luodaan työkalupaketti. Työkalupaketti sisältää menetelmiä siihen miten tasa-arvoisen luonnonvarahallinnon avulla tuetaan rauhanrakennusta ja kestävää rauhaa.   Työkalupaketin on tarkoitus palvella YK-maatiimeja kv-järjestöjä sekä kan
sallisia toimijoita.Pitkällä aikavälillä tavoitteena on vähentää luonnonvarojen jakoon liittyvää epätasa-arvoa ja kiistoja auttaa luomaan sekä miehille että naisille parempia elinympäristöjä ja toimeentulomahdollisuuksia sekä tukea ekosyste
emien kestävää hallintaa. Näin vahvistetaan rauhanprosessien pysyvyyttä. Suomella on vahvaa osaamista ja poliittinen profiili kaikilla hankkeen osa-alueilla.Suomi on rahoittanut hankkeen käynnistysvaihetta 500 000 eurolla vuonna 2016. Esitetään ett
ä hankkeelle myönnetään 1. lisämyöntönä 500 000 euroa vuoden 2017 talousarvion määrärahasta.