REILA III, Responsible and Innovative Land Administration in Ethiopia, Phase III REILA III, Tuki maanhallinnan kehittämiseen Etiopiassa, kolmas vaihe Responsible and Innovative Land Administration in Ethiopia, Phase III (REILA III) is based on previous cooperation within REILA phases I and II (2011-2023/2024) and also lessons learned from Agro-Business Induced Growth project (AgroBIG, 2013-2023).  The premise of REILA III is to increase agricultural resilience and support smallholders’ livelihood via improved land administration and secured land rights. The project aims to support maintenance and further development of the digitalized land registration system. Its objectives are compatible with Finnish expertise, and it provides opportunities to Finnish companies and other actors.  One of the main achievements of REILA is the land administration system NRLAIS. The aim is to use it to register all rural land in Ethiopia in the future. NRLAIS is currently utilized e.g. by the World Bank, which is an example of the scalability of the system. NRLAIS is already used by 354 of 700 districts in Ethiopia, and plot registered over 22 million. This means about five million households and more than 22 million people. The EU is planning to delegate funding of ten million euros to REILA III. This can be used to support pilots and expand land registration to communal lands.  In REILA III, utilization of NRLAIS is expended to promote Sustainable Soil Management (SSM) and Climate Smart Agriculture (CSA). The long-term objective is climate resilient economic growth advanced by improved land tenure security and increased application of climate smart agriculture by smallholder farmers, in particular women and persons in vulnerable situations.   With secured land rights, smallholder farmers are able to invest in agriculture and increase productivity. This diminishes poverty and improves food security, which decreases migration pressure within the country and to abroad. Improved land administration decreases land disputes, enables renting of land and using land titles as collateral. It also facilitates returning of internally displaced people.   Finland's funding for the project is 9.5 million euros for four years during 2024 - 2028. Tuki maanhallinnan kehittämiseen Etiopiassa, vaihe III (Responsible and Innovative Land Administration Project in Etiopia, phase III, REILA III) on jatkoa aiemmalle Suomen maanhallinnan tuelle (REILA I ja II 2011–2023/2024) ja se hyödyntää myös oppeja maatalouden tukihankkeesta AgroBIGistä (2013–2023).   REILA III:n lähtökohtana on parantaa toimivamman maanhallinnan ja turvattujen maaoikeuksien avulla maataloustuotannon kestävyyttä ja sitä kautta etiopialaisten edellytyksiä luoda pysyviä elinmahdollisuuksia omissa lähiyhteisöissään. Hanke tukee digitalisoidun maarekisterijärjestelmän ylläpitoa ja jatkokehittämistä. Hankkeen tavoitteet sopivat yhteen suomalaisen osaamisen kanssa, ja se tarjoaa mahdollisuuksia suomalaisille yrityksille ja muille toimijoille.   Keskeinen REILA:n edellisten vaiheiden saavutuksista on maanhallinnan NRLAIS-tietojärjestelmä, jota käyttäen on tarkoitus rekisteröidä kaikki maaseudun palstat ja hallita niitä tulevaisuudessa. NRLAIS-järjestelmää hyödyntää tällä hetkellä mm. Maailmanpankki, mikä on konkreettinen osoitus järjestelmän laajentamismahdollisuuksista. Tähän mennessä NRLAIS on otettu käyttöön 354:ssä Etiopian noin 700 kunnasta, ja palstoja on rekisteröity yli 22 miljoonaa. Tämä tarkoittaa noin viisi miljoonaa perhettä eli yli 22 miljoonaa ihmistä. EU on valmis antamaan REILA III:een Suomelle 10 miljoonaa euroa (EU delegoitu yhteistyö), jonka avulla laajentaa maarekisteröinti yksityisistä palstoista yhteiskäyttömaihin.  REILA III:ssa NRLAIS-järjestelmän hyödyntämistä laajennetaan kestävän maankäytön (Sustainable Soil Management) ja ilmastoälykkään maatalouden (Climate Smart Agriculture) edistämiseen. Pitkän aikavälin tavoite on näihin pohjautuva ilmastokestävä talouskasvu. Erityishuomion kohteena ovat naiset ja haavoittuvassa asemassa olevat.   Maaoikeuksien turvaamisen myötä pienviljelijät ovat valmiita investoimaan maatalouteen ja sitä kautta heidän tuottavuutensa paranee. Tämä vähentää köyhyyttä ja parantaa ruokaturvaa, mikä ehkäisee muuttoliikettä maan sisällä ja sen ulkopuolelle. Parempi maanhallinta vähentää maakiistoja, mahdollistaa maan vuokraamisen ja maaoikeuksien käytön lainan vakuutena sekä helpottaa konfliktien seurauksena maan sisällä siirtymään joutuneiden ihmisten paluuta koteihinsa.   Suomen rahoitus hankkeelle on 9,5 miljoonaa euroa neljälle vuodelle välillä 2024–2028.