Framtagning av värmetoleranta alleler för att öka inkomsterna från jordbruket längs Senegalfloden Delivering heat tolerant alleles to raise farm income along the Senegal River Mauritania and Senegal are famine-affected poor countries. Previous research at two field stations led to identifying heat tolerant durum wheat varieties. That work was deemed deserving of the 2017 Olam Prize for Innovation in Food Security because of its potential impact on the life of farmers. Further work continued to drive development via innovation by establishing an international pipeline for the delivery of heat tolerant varieties via genomic selection, doubling the rate of genetic gain. In seven years, these investments have resulted in an area change from zero to over 5,000 ha of cultivation, touching the life of some 10,000 rural households.  This project proposal, building on previous achievement and for which we are applying herein, will coronate these efforts by fully validating the genomic selection pipeline, with the set goal of doubling the area of cultivation. Furthermore, we will seek the integration of female cooperatives to operate as community-based seed enterprises supporting the scaling of these technologies, while generating employment and rural income. Finally, we aim to achieve scientific excellent by using the latest molecular tools to attempt the fine mapping and possible cloning of the major locus we identified as controlling heat tolerance. Overall, this proposed research-for-development brings novelty and impact in farmers lives, truly bringing to fruition the investments done so far. Mauretanien och Senegal är hungersnödda, fattiga länder som rankas på 85:e och 65:e plats i det globala hungersindexet. Längs ländernas gemensamma gräns rinner Senegalfloden, och dess bördiga stränder producerar majoriteten av områdets skördar. Lokalbefolkningen är beroende av jordbruk för sysselsättning och försörjning. Ris är den huvudsakliga grödan som odlas och täcker över 120 000 ha mark. Ris kan odlas under två säsonger: en mellan mars och juni då flodens rikliga vattn kan utnyttjas till bevattning, och en andra säsong mellan juli och november då jordbruket kan dra nytta av de kraftiga regnen. Harmattan pågår mellan början av december och slutet av mars, och enligt tradition är detta en paus mellan de två risodlingssäsongerna. Under denna tid på året har floden det högsta vattenflödet, men de relativt kallare förhållandena gynnar inte risodling. Med stöd av VR UF uppnåddes 2017 lanseringen av supertidiga värmetoleranta durumvetesorter vilka kan uppnå skördar på över 3 ton ha-1 efter bara 90 dagar. Dessa sorter är perfekt anpassade till odling under trädan till följd av harmattan och har potential att producera över 300 000 ton mat, som kan säljas på den nationella marknaden för över 320 € t-1, eller 96 miljoner € i extraintäkter för småbrukare, utan att påverka den nuvarande risproduktionen. Mauretaniens och Senegals konsumenter köper årligen couscous och pasta, vilka importeras som förpackade produkter för över 20 miljoner € , eller i form av 100 miljoner € vetekorn till ländernas tre industriella pastafabrikerna. Hittills har dessa nya sorter odlats på 5000 ha i de två länderna och beräknas överstiga 10% av den aktuella odlingsytan för ris inom två år. De politiska beslutsfattarna i båda länderna har erkänt projektets framgångar och har som mål att nå lokal produktion av vete på över 50% av deras årliga behov. På grund av dessa framgångar och dess potential att säkerställa livsmedelssäkerheten i länderna tilldelades teamet 2017 OLAM-priset för innovation inom livsmedelssäkerhet. Sporrade av utmärkelsen tog andra västafrikanska bönder kontakt med forskningspartnerna och begärde att få frön. Hittills har dessa värmetoleranta sorter odlats med framgång i Benin, Elfenbenskusten, Ghana, Gambia, Nigeria, Tchad och Togo. Dessutom har många länder utanför Västafrika fått god användning av värmetoleransen hos dessa sorter för att skydda sina skördar från stigande temperaturer. Vidare har denna egenskap studerats på molekylärnivå för att hitta fler regioner i  genomet som är involverade i bevarandet av pollenfertilitet vid förekomsten av torra och heta vindar i samband med blomningen, ett kritiskt steg för att säkerställa värmetolerans. Slutligen har tillämpningen av genomiska selektionsmodeller säkerställt påskyndandet av den genetiska vinsten, genom att samla  de bästa genomregionerna och leverera nya, överlägsna sorter på halva tiden.Detta projektförslag bygger på den starka forskningskapacitet som har utvecklats under de tidigare faserna av forskningsprojekt för att försöka definiera den eller de faktiska gener som är ansvariga för värmetolerans. Om detta uppnås kommer det att vara ett otroligt stort steg framåt för hela forskningsområdet. Uppfyllandet av de projektets mål kommer att gynna en bättre anpassning till klimatförändringarna i Västafrika och även globalt, vilket ytterligare höjer produktiviteten och inkomsten för lokala jordbrukare, samtidigt som man stärker självständigheten hos  landsbygdens kvinnor.