Geographical Information Systems for Epidemiological research in LMIC countires. Case studies with focus on Chronic Kidney Disease of unknown eti Geografiska informationssystem för epidemiologisk forskning in LMIC länder. Fallstudier med fokus på kronisk njursjukdom i varma länder The overarching aim is use Geographical information Systems (GIS) as a tool for description and analysis of health and environmental data. Capacity training for young researchers, and networking between epidemiologists and GIS expertize in the participating countries is fundamental. The ultimate goal is to provide decision-makers within authorities and health-care system with information for prevention of disease.We will use GIS tools to further understanding of the epidemic of chronic kidney disease (CKD) of unknown origin (CKDu). CKDu is a public health problem in underprivileged rural areas in a few tropical/subtropical countries. The etiology of this disease is unknown but strong evidence links it to occupational and environmental conditions – main etiological hypotheses are related to work in heat, and agriculture. Also, spatial disease patterns within countries have been observed.We will explore if the use of GIS and health data identifies hotspots of CKDu and how hotspots align with known spatial and temporal patterns of disease. We will discern if there are environmental denominators that are consistent between the regions selected for case studies: Nicaragua, Sri Lanka and Eastern India. These case study areas are also included in other ongoing studies on CKDu, such as population-based prevalence studies and comparative kidney biopsy studies.Our results will be included in an international project, DEGREE, establishing a toolbox for comparative studies on CKDu. MålsättningDet övergripande målet är att skapa ett nätverk mellan GIS-kompetens och medicinsk/epidemiologisk forskning för att långsiktigt stödja metodutveckling och samverkan.. Analys av medicinska registerdata, befolkningsdata och miljödata med hjälp av Geografiska InformationsSystem (GIS) kan användas för att kartlägga hälso- och ohälsotillstånd, och se hur sjukdomsmönster samvarierar med yttre förhållanden. I detta SRL-projekt vill vi stimulera till användning av sådana metoder i våra samarbetsländer – Nicaragua, Sri Lanka och delstater i östra Indien.BakgrundUnder de senaste decennierna har mycket hög förekomst av CKD rapporterats från Centralamerika, Sri Lanka och östra Indien. Rapporterna har mycket gemensamt – sjukdomen drabbar ofta fattiga jordbruksarbetare som bor och arbetar i varmt klimat – och hälsovårdsresurserna i dessa områden räcker inte till för diagnostik och behandling. Orsaken är fortfarande okänd, och sjukdomen har därför kommit att kallas Chronic Kidney Disease of Unknown origin (CKDu). I Centralamerika är den ledande hypotesen att hårt fysiskt arbete i hett klimat leder till upprepade vatten- och saltförluster vilket på sikt skadar njurarna. I Sri Lanka har man främst oroats av möjlig påverkan av tungmetaller och bekämpningsmedel som använts i jordbruket. I Indien har problemet uppmärksammats först under senare år och forskningen är ännu i sin linda.Det finns globalt sett endast begränsad kunskap om CKDu, och traditionella registerdata-sammanställningar från dödsorsaksstatistik och behandlingsstatistik (t ex dialysregister) har sällan eller aldrig redovisats på regional och lokal nivå med samtidigt beaktande av regionala skillnader i omgivningsmiljö och socioekonomiska förhållanden. Med GIS kan befintliga data utnyttjas på ett bättre sätt för att förstå sjukdomens förekomst och dess orsaker, och därmed också möjligheter till prevention och allokering av hälsovårdsinsatser. En viktig fråga är om det hade funnits möjlighet att tidigare än som nu har varit fallet med CKDu kunna upptäcka en ökad sjukdomsförekomst genom mer avancerad analys av befintliga hälsodata för att på så sätt kunna arbeta med förebyggande åtgärder. ProjektplanI våra fallstudier kombineras data om kronisk njursjukdom, t ex från dödsorsaksregister, med befolkningsdata, uppgifter om socioekonomiska förhållanden och data om miljöförhållanden. Sådana uppgifter hämtas från öppna databaser med uppgifter om temperatur och nederbörd, vegetation, bebyggelse, landarealers användning, höjdförhållanden och andra geografiska data. Med hjälp av Geografiska Informationssystem (GIS) sammanfogas dessa data med sjukdoms- och befolkningsdata. Samband mellan anhopning av sjukdom och miljöfaktorer analyseras, och jämföras mellan länderna.En viktig del i projektet är kunskapsspridning och nätverksbyggande både på det lokala planet - mellan GIS-experter och medicinsk-epidemiologiska forskare som tidigare inte har samarbetat – och mellan deltagande parter. Unga forskare eller mastersstuderande från de tre länderna, som deltar i projektet kommer också att mötas under en GIS-kurs, anordnad på GIS-centrum i Lund. Projektet är samordnat med andra pågående epidemiologiska och kliniska studier i de deltagande länderna.BetydelseFörekomsten av CKD av såväl kända som okända orsaker är underrapporterad i många låg- och låg-medelinkomstländer. En ökad kunskap om i vilka områden CKD är ett ökande problem, och hur utvecklingen ser ut över tid ger inte bara nödvändiga grunduppgifter för hälso- och sjukvårdssystemen, utan kan också bidra till ökad förståelse för sjukdomsdrivande mekanismer och därmed möjligheter till prevention.Kronisk njursvikt oavsett ursprung i en redan utsatt befolkning ger förödande konsekvenser för de sjuka individerna, vilket också undergräver den socioekonomiska situationen för familjen och lokalsamhället. Sjukvårdssystemen är överbelastade och kan inte möta varken befolkningens nuvarande eller framtida sjukvårdsbehov. Om upprepade vätskeförluster o