Syntes av anti-malaria, anti-tuberkulos och anti-HIV läkemedelssubstanser genom kol-vätebindningsaktivering Synthesis of anti-Malaria, anti-Tuberculosis and anti-HIV Drugs by Cabon-Hydrogen Bond Activation Malaria, tuberkulos och HIV innebär stora problem för det indiska samhället och för många u-länder. I Indien finns nio insektsarter som sprider malaria, och årligen smittas ungefär två miljoner människor varav ca. 1000 dör. Enligt WHOs uppskattning är dock den verkliga siffran mycket högre eftersom det finns många oanmälda fall. Situationen är svårast i de fattigaste delstaterna i Indien. Det finns ca. 2.1 miljoner HIV smittade i de svårast drabbade delstaterna Andhra Pradesh, Karnataka, Maharashtra och Tamil Nadu. Tuberkulos, framför allt bland HIV positiva är också ett stort problem. Det finns ca. 2-2.5 miljoner tuberkulossmittade i Indien, vilket gör Indien till ett av de mest tuberkulosdrabbade länderna i världen. Naturligtvis satsar Indien stora resurser för att bekämpa malaria, tuberkulos och HIV, men det finns också ett stort biståndsbehov. Det största problemet är att internationella läkemedelsbolag främst utvecklar nya mediciner som i-ländernas konsumenter efterfrågar. Därför får u-ländernas behov, som tex läkemedel mot malaria, tuberkulos och billiga mediciner mot HIV en ganska liten uppmärksamhet. Vår ansökan är inriktad mot utveckling av nya läkemedelssubstanser mot dessa sjukdomar. Vi planerar att använda en ny kraftfull metod som kallas för *kol-vätebindningsaktivering eller C-H aktivering*. Metoden är miljövänlig, billig och enkel att genomföra. Dock krävs en djup förståelse av de bakomliggande kemiska processerna för en framgångsrik implementering av metoden. Min forskargrupp (KJS) har en lång erfarenhet inom utveckling av C-H aktiveringsreaktioner. Professor Maitis grupp (Indian Institute of Technology Bombay) har ett stort interesse för utveckling av nya processer för heterocykliska läkemedelssubstanser mot malaria, tuberkulos och HIV. Ett samarbete skulle bli fördelaktigt för båda forskargupperna. Professor Maiti är en begåvad och lovande ung forskare i början av sin karriär. Min grupp (KJS) kan bidra med våra erfarenhet och kunskaper till hjälp för professor Maiti att etablera sig inom området C-H aktivering. Dessutom får min grupp en god inblick i utveckling av läkemedel med hjälp av C-H aktivering. Forskningsresultat från det gemensamma projektet hjälper till att etablera katalytisk C-H aktivering i Indien (vid IIT Bombay). Dessutom får de doktorander som jobbar med projektet en speciell utbildning i läkemedelsutveckling med C-H aktivering. Två av doktoranderna (av tre som är länkade till projektet) kommer att utbildas i Indien. Dessa forskare kan sedan sprida C-H aktiveringsmetoden till den indiska kemiindustrin. En spridning av våra forskningsresultat antas att bidra till att indiska läkemedelsföretag får en bättre teknologi för att tillverka läkemedel mot malaria, tuberkulos och HIV. Det leder i sin tur till en bättre sjukvård och bättre levnadsvillkor i Indien. Malaria, tuberculosis and HIV are huge problems for the Indian Society (Appendix C1). Unfortunately, the world leading pharmaceutical companies mainly develop new drugs to satisfy the demand of the industrialized countries, and therefore drug development against these diseases receives relatively small attention. Our research proposal is directed to development of new catalytic procedures for new drugs and drug intermediates against malaria, tuberculosis and HIV. The basic strategy is the so called *carbon-hydrogen (C-H) bond activation*. This is a modern synthetic methodology, which is environmentally benign, cost-efficient and operationally simple. However, development of catalytic C-H activation methods require explicit knowledge to control the complicated chemical processes. The specific goals of the research are development of new C-H activation based methods for synthesis of quinoline (anti malarial), benzofurane (anti-tubercular and anti HIV), cyclic sulfonamide (anti-HIV) based drugs. The successful achievement of the research proposal will contribute to establishment of this important new research area in India (in IIT Bombay), Ph.D. education of research fellows and dissemination of this important synthetic technology in the Indian research society. The technology transfer to the domestic Indian pharmaceutical research companies, will help to find new drugs for treatment of malaria, tuberculosis and HIV improving the services of the Indian health-care sector.