Why the Well-informed Remain Intolerant ? Investigating ?Dangerous Minds? in Low- and Middle Income Countries Informerad och intolerant ? En undersökning om djupt rotade antidemokratiska värderingar i låg- och mellaninkomstländer Political tolerance - the idea that citizens in a democratic society need to accept that even groups and individuals they dislike or object to have rights - is commonly regarded as an essential citizen virtue for a democratic state to be viable. However, due to the design of the methodologies that are commonly employed in tolerance studies, there is no distinction between those that base their intolerance on poor or false information - here referred to as ?uninformed intolerant? - and those who are ?informed intolerant? that maintain intolerant views despite having access to information that we normally see as supporting tolerant norms. This research project will focus on the informed intolerant individuals, since their impact on the viability of a relatively new or fragile democracy can be significant, while on the other hand the origin of their beliefs, values, and attitudes has been far too little explored. Hence the research question: how can ?informed intolerance? among individuals in low- and middle income countries be understood or explained? In order to investigate this question it is necessary to combine the genre of political tolerance studies with institutionalism and political psychology, where at least related questions have been explored. The study will employ in-depth interviews and small-scale surveys in India, Pakistan and Uganda to also test explanations that derive from a tolerance matrix which has been constructed for the project. Informerad och intolerant ? Om antidemokratiska värderingar i låg- och mellaninkomstländer Att vara ?politiskt tolerant? innebär att man accepterar att individer och grupper som man själv ogillar ändå ska ha samma politiska rättigheter som en själv - åtminstone så länge de ?ogillade? också är beredda att acceptera grundläggande demokratiska spelregler. Politisk tolerans beskrivs ofta som en nödvändig förutsättning för fredlig samexistens och fördjupad demokrati. I studier genomförda i välbeställda demokratier har forskningen visat att individers utbildningsnivå och en någorlunda jämn fördelning av ekonomiska resurser är starkt korrelerade med hög politisk tolerans. Men hur kommer det sig att en del individer är mycket svåra att övertyga om att rättigheter bör betraktas som universella och att de bör gälla lika för alla? Vad är det som gör att politisk intolerans, fördomar mellan individer, eller att hat mellan etniska grupper, ibland kan te sig opåverkbara av dialog, information, upprättandet av personliga kontakter och utbyten mellan människor av olika slag? Frågan som ställs i detta forskningsprojekt är vad som formar djupt rotade politiskt intoleranta värderingar hos personer i miljöer som präglas av fattigdom. Forskningsresultat från låg- och mellaninkomstländer visar att utbildningssystemens kvalitet i dessa länder ofta är så låg att även om individer kan lära sig att läsa och skaffa sig en del grundläggande färdigheter i skolan, så fungerar den sällan bra för att förmedla demokratiska ideal. Fattigdomen ligger ofta på sådan nivå att effekterna av materiell välfärd, och fungerande skol- och sjukvård sällan får chans att manifestera sig. I den forskning som bedrivits inom det s.k. TOLEDO-projektet har vi kunnat visa att otrygghet och konflikter ofta ytterligare trycker ner nivåerna av politisk tolerans i sådana miljöer. Men trots svåra förutsättningar, fattigdom och svaga demokratiska institutioner, så kan politisk tolerans ändå uppstå. Istället för skolan blir partier, fackföreningar, frivilligorganisationer viktiga för att lära ut de demokratiska grundprinciperna. Emellertid finner vi i dessa utsatta miljöer en grupp intoleranta medborgare som vi borde ägna mer av vårt intresse. Det är individer som tycks vara nästintill immuna mot de flesta av de faktorer som vi hittills nämnt som viktiga för att politisk tolerans ska uppstå. De har ofta en rätt god utbildning och många kan beskrivas som relativt välinformerade om omvärlden. Ändå upprätthåller de djupt förankrade politiskt intoleranta attityder och ett mycket stabilt stöd för anti-demokratiska regimmodeller. De kan beskrivas som ?välinformerade intoleranta?. Det föreslagna projektet introducerar en helt ny typlogi som beskriver olika slags intolerans bland medborgarna, och syftet är att försöka förstå och förklara vad som formar attityder hos de mest oböjliga intoleranta individerna, och vad, när vanliga informationskampanjer inte når fram, som kan påverka sådana individer till att inta mer demokratiskt orienterade värderingar. Projektet bygger vidare på tre omfattande undersökningar som genomförts inom ramen för TOLEDO-projektet i länderna Indien, Pakistan och Uganda. Dessa tre länder har brittiskt kolonialstyre som gemensam nämnare och de plågas alla av fattigdom och svaga offentliga stödsystem till medborgarna. Dessutom representerar länderna olika slags regimtyper där Uganda fortfarande väntar på övergången till demokrati, Pakistan är en mycket ung och svag demokrati, och Indien som har en mer djupt rotad demokratisk tradition. I de genomförda studierna har attityder hos medborgarna undersökts med djupintervjuer och omfattande attitydundersökningar. Dessa har lett fram till de resultat som vi här ska undersöka mer på djupet: orsaken till varför en del medborgare utvecklar starkt intoleranta värderingar som är mycket svåra at ändra på. De tidigare undersökningarna får utgöra ett slags jämförelsematerial för att bättre förstå vad som påverkar de informerade intolerant