Marine debris and microplastics in mangroves and coral reefs of the inner Bay of Bengal Plastföroreningar i Bengaliska vikens mangroveskogar och korallrev This project will study the consequences of plastic contamination along the coasts of the inner Bay of Bengal. Plastic debris and microplastics are one of the main environmental issues globally, but the situation in the Indian Ocean is poorly studied. Plastic debris may cause physical harm to ecosystems causing smothering or starvation of large animals when air or alimentary tracts are blocked. Microplastics may carry chemical contaminants, e.g., persistent organic pollutants (DDT, PCB etc), phthalates, polycyclic aromatic hydrocarbons, that enter the food chain with ingested particles. This project is a collaborative effort between Sweden and Bangladesh, with additional input from India and South Africa. We will count and collect different types of plastics in the Sundarbans of Bangladesh and India and in coral reefs. In Bangladesh we will also collect sediment and biota. The samples will be characterized physically and chemically, to elucidate the sources of the plastics. Sorbed chemical contaminants and contaminant uptake in the food chain will be determined. The project will give valuable information useful for the protection of environmental resources that are economically important for the coastal population. The fisheries resources are also an important protein source for much of Bangladesh. The Indian collaborator makes available vital information from the Indian part of Sundarbans; the South African collaborator has access to vital analytical equipment. Plast i havet har under senare år uppmärksammats som ett gigantiskt och växande miljöproblem. Det är uppenbart för alla som gått på en strand att det ligger mycket plastskräp oavsett hur avlägsen stranden är från större befolkningscentra. Denna typ av plastskräp utgör ett hot mot sköldpaddor, däggdjur och fåglar som misstar plast för mat och kan få såväl matsmältningskanalen som luftvägarna igensatta och dö av svält eller kvävning. Fiskenät och -linor utgör ett annat hot i vilka djuren kan fastna. Problemet kompliceras av att stora plastobjekt kan brytas ned till mikroskopiska partiklar som svävar runt i haven. Mikroskopiska plastpartiklar finns numera också i många kosmetik och hygienprodukter, och en stor del av dessa letar sig ut i havet. Dessutom transporteras på fartyg plastpellets som råmaterial från plasttillverkare till tillverkare av färdiga plastvaror. Små plastpelletar och mikroskopiska plastpartiklar, s.k. mikroplast, kan även de uppfattas som föda och ätas av fiskar och djurplankton. Förutom att detta kan leda till blockerade matsmältningskanaler kan det också finnas miljögifter i eller på plasten, miljögifter som på detta sätt kommer in i näringskedjan. Eftersom plast för det mesta flyter, och bryts ned mycket långsamt ansamlas det på vissa ställen i världshaven. I sådana områden kan det finnas fler plastpartiklar än djurplankton vilket ställer till stora problem i näringsväven. Sådana områden är beskrivna i såväl Stilla Havet som Atlanten, medan Indiska Oceanen är mindre väl undersökt.     I detta projekt ska vi undersöka en potentiell ”hot spot” för utflöde av plast i Indiska Oceanen. I det inre av Bengaliska viken mynnar flera stora floder som avvattnar stora tätbefolkade områden, med drygt 400 miljoner invånare enbart i Gangesslätten. Bangladesh är till stor del beläget i det delta i vilket både Ganges och Brahmaputra rinner ut i Indiska Oceanen. I deltat finns också världens största mangroveskog, Sundarban, ett av FN:s världsarv i vilken många känsliga arter finns kvar som annars fått sitt livsrum kraftigt begränsat på Indiska Subkontinenten, bl.a. bengalisk tiger. I Sundarban lever också många människor som är beroende av Sundarbans naturresurser för sin överlevnad. Längre västerut i Bangladesh finns känsliga korallrev som och en fiskeindustri som är viktig för att försörja en stor del av Bangladesh med fisk. Dessa områden kan påverkas av plastföroreningar dels ilandflutet från havet, och dels transporterat ut via floderna från de tätbefolkade delarna av Gangesslätten med en växande industri som ofta inte tar mycket miljöhänsyn.    Vi kommer att räkna plastskräp på stränder både i Sundarban och längs med korallreven. Vi kommer också att med olika tekniker ta prover på mikroplast i sand, sediment, vatten och olika organismer (koraller, fisk etc.). Genom att specifikt titta på vilken typ av plast som dominerar olika storleksfraktioner av plastpartiklar ska vi bilda oss en uppfattning om varifrån de olika typerna av plast kommer. Vidare kommer vi att bestämma halterna av olika miljögifter, dels klassiska miljögifter som DDT och PCB, men också specifika ”plastkemikalier” som ftalater proverna. Genom detta kan vi få en uppfattning om hur olika miljögifter kan tas upp från plastpartiklarna i fisk och skaldjur.     Projektet kommer att leda till ny kunskap om hur plast beter sig i ett stort delta. Därmed kan vi bidra till nödvändiga miljöbeslut och en bättre förvaltning av en unik naturmiljö. Vi kommer också att få ny kunskap om hur korallrev påverkas av plastpartiklar och hur miljögifter kan ta sig in i näringskedjan och så småningom nå människan.