En Global Hälsokris - perspektiv från Indonesien, Fillipinerna och Sverige A Global Crisis in Health - perspectives from Indonesia, The Philippines and Sweden Kompetensflykt utgör ett av de största hoten mot grundläggande mänskliga rättigheter till hälsa och kvalitativ vård. Storskalig utvandring av högutbildade personer från underutvecklade till mer välmående regioner är ett av globaliseringens många ansikten (Docquier och Rapoport, 2011) och drabbar vårdsektorn i redan utsatta regioner. Massutvandringen av barnmorskor, sjuksköterskor och läkare från åg- och medelinkomstländer  till rikare länder kallas ofta &quot;Medical Brain Drain&quot; och har pekats ut som ett hinder i vägen för att Milleniummålen för hälsa ska kunna uppnås (International Organisation for Migration, 2010). Även om kompetensflyktsflykten generellt uppfattas som ett akut problem, finns det många olika uppfattningar om vad problemet består i och på vilka sätt det bör lösas. Framförallt saknas det enighet om vem som ska hållas ansvarig för kunskapsflykten och dess effekter. Målet med det här forskningsprojektet är att i en tvärvetenskaplig projektgrupp med medlemmar från Indonesien, Filippinerna och Sverige arbeta fram effektiva, rättvisa och hållbara lösningar på ett omfattande problem med många bottnar. Detta görs genom att (1) orsaker bakom- och effekter av den både storskaliga och ensidiga utvandringen av vårdpersonal studeras, (2)  strategier för hantering av medicinsk personal och vårdpersonal och mobilitet inom hälsosektorn kartläggs och utvärders liksom (3) att en modell för gemensamt, överstatligt ansvarstagande för vårdpersonal som en global resurs diskuteras. Ett viktigt bidrag är att projektet belyser ett gemensamt problem ur ett avsändar och mottagar perspektiv samtidigt. De tre länderna som ingår i studien påverkas alla av migration inom vårdsektorn men på olika sätt. Indonesien är ett så kallat avsändarland som har drabbats hårt av att den vårdpersonal som utbildats i landet sökt arbete utomland men även av att få vill arbeta på landsbygden. I syfte att dämpa balansera behovet av vårdpersonal i landet har olika åtgärder införts som begränsar högutbildad vårdpersonals möjligheter att fritt välja var de vill arbeta. Ett exempel på en begränsande åtgärd är ett krav att all nyutexaminerad vårdpersonal ska tjänstgöra i landet under en viss tid. I skarp kontrast är Fliippinerna det land som totalt sett är den största enskilda avsändaren av sjuksköterskor och som avsiktligt utbildar fler sjuksköterskor och läkare än vad som behövs för att täcka landets vårdbehov. Denna strategi kallas ofta &quot;vårdexport&quot;. Sverige är ett mottagarland som med en åldrande befolkning har ett stort behov för arbestkraft utifrån för att täcka ett ökat vård- och omsorgsbehov. Genom att ta ett samlat grepp på olika intressen och konsekvenser av olika strategier (på individnivå liksom på nationellnivå) kommer vi inom detta projekt att kunna visa på hur olika länder bidrar till en omfattande kunskapsflykt och snedfördelning av vårdresurser. Mot bakgrund av filosofen Iris Marion Youngs teori om moraliskt ansvar (Young, 2006, 2011) kommer vi även att kunna presentera en modell för hur ansvar bör fördelas och varför. Genom att vi utnyttjar kompetens från den tillämpade etiken, från utvecklingsstudier och utbildningsvetenskap liksom erfarenheter i tre länder kan vi bidra med en nyanserad bild av ett mycket komplext problem. Projektet kommer att visa på länders olika förutsättningar och möjligheter att hantera problemet med kompetensflykt. En övergripande mål är att lyfta goda sätt att hantera vårdpersonal och mobilitet som kan tillämpas generellt.  Den kunskap som projektet bidrar med kommer att vara av stor betydelse för de enskilda projktdeltagarna som alla, inom sina respektive forskningsområden, arbetar med att identifiera för lösningar på detta problem. Men projektet kommer också att ge ett viktigt bidrag till den pågående debatten om Medical Brain Drain och behovet av långsiktigt hållbara och rättvisa lösningar på en ojämlik tillgång till vård. Projektet har goda förutsättningar att lyfta perspektiv och identifiera lösning The proposed research projects aims to identify effective, fair and sustainable solutions to the multifacted problem of medical brain drain (MBD). Since MBD is a result of several interconnected social, political and economic factors in a globalised world, the problem should be analysed from different disciplines and at a cross-national level. Arguably, a nuanced understanding of the phenomenon will not be achieved by relying on one theoretical perspective only, the tools of one discipline or by focusing on a single level of analysis. Rather, a broad grip, an interdisciplinary approach and multi-level analysis is needed. Causal processes relevant to migration operate on multiple levels simultaneously. Thus, this project  utilises competence from the disciplines: applied ethics, development studies and educational research to compare health labor mobility in three countries: the Philippines, Sweden and Indonesia. Methodwise, both descriptive and analytical studies are employed. And, the constellation of countries represented in the project enables fruitful comparisons of MBD in developed and developing countries. More specifically, researchers in the project (1) take stock on drivers behind and effects of care worker emigration, (2) map and assess different strategies regarding human resource management and labor mobility in the health care sector and (3) evaluate the prospects of global resource sharing and health governance.