STOP-2-NCDs: Understanding and preventing multiple disease challenges in urban Uganda, specifically hypertension and diabetes STOP-2-NCDs: Att förstå och förebygga multipla sjukdomsutmaningar i ett urbaniserat Uganda, med fokus på högt blodtryck och diabetes Non-communicable diseases (NCDs) are on the rise in low-income settings in Africa. Using a new population-based cohort the Africa Medical and Behavioral Sciences Organization (AMBSO) population health surveillance  in urban Uganda, we aim to analyse and prevent the occurrence and determinants of NCDs, specifically hypertension and diabetes, causing lifelong disability and premature death in young adults. NCD research in low-income settings is still in its infancy, but we have a unique opportunity in time to identify effective policy strategies for prevention and early detection, since these chronic conditions are costly and resource-demanding to treat. The NCD rise in urban areas is due to longer life expectancy (reduced child mortality and access to HIV treatment), but also changing dietary, smoking, drinking, transport and work habits. Though poorly known so far, these traditional determinants likely interact with preterm birth/malnourishment, chronic infections (e.g. HIV), antimicrobials, air pollution and stressors related to poverty and gender-based violence. Through a new collaboration between KI and AMBSO, our team is highly qualified to deliver results contributing to future health policy and several of the SDGs (1,3,4,5,11) in Uganda and beyond, directly promoting sustainable development and lifestyles, human rights, gender equality and cultural diversity through education through mutual learning, professional exchange and capacity building (SDG 4.7). Infektionssjukdomar har helt dominerat i låg-inkomstländer i Afrika, som Uganda, men detta börjar förändras och förekomsten av icke smittsamma sjukdomar som hjärtkärlsjukdom diabetes, cancer och lungsjukdomar har flerdubblats och förväntas fortsätta öka dramatiskt det närmaste decenniet. Förekomsten av högt blodtryck och diabetes i städer i Afrika söder om Sahara är redan minst lika hög som i Europa. En del av orsakerna känner vi till. Det handlar om fler människor blir äldre tack vare att många barn numera överlever sin 5-årsdag (mest pga vaccination), liksom den ökade tillgången till HIV-medicin som gör att över 20 miljoner unga afrikaner kan leva långa produktiva liv. Ökad ålder, särskilt efter klimakteriet för kvinnor, är en stark riskfaktor för hjärtkärlsjukdom och diabetes. Afrika växer och urbaniseras snabbast i världen, med en fördubbling av dagens befolkning på 1.1. miljarder år 2050, 80% av denna ökning sker städer, mest i slummen. Med bättre ekonomi och snabb urbanisering förändras nu livsstilen för många bla i Uganda. Fler röker, dricker alkohol, åker bil/buss, har mindre rörliga arbeten och blir överviktiga då de inte längre kan odla sin egen mat samt har råd med friterad snabbmat och söta drycker. Andra riskfaktorer som av betydelse i denna kontext vet vi mindre om. Långvarig inflammation vid tex HIV ökar risken för hjärtkärlsjukdomar och cancer. I de städernas växande slumområdena påverkar sannolikt också miljöfaktorer som luftföroreningar, fattigdom, trångboddhet och könsbaserat våld. Genetiska skillnader och undernäring i fosterlivet (många föds underviktiga), tycks öka risken för kärlskador, högt blodtryck och diabetes senare i livet. Mögelgifter i kosten, liksom tidig exponering för antibiotika påverkar tarmfloran och möjligen risken för icke-smittsamma sjukdomar. Att förstå hur dessa faktorer samverkar är viktigt för att kunna förebygga förtida död eller svåra handikapp pga stroke, blindhet, hjärt- eller njursjukdom som orsakas av sent diagnosticerad/underbehandlad diabetes och högt blodtryck. När en familjeförsörjare dör eller skadas, drivs hela familjen in i fattigdom, barnen tas ur skolan och framtidsutsikterna minskar.Samtidigt som de icke smittsamma sjukdomarna ökar har infektionsproblematiken inte försvunnit och graviditets- och nyföddhetssjukdomar är fortfarande mycket vanliga. I de flesta afrikanska länder är sjukvårdssystemet inte rustat att hantera kroniska sjukdomar, pga brist på personal och lab-resurser för återbesök, livslång medicinering eller läkemedelslagring.Det är därför extra viktigt att förebygga och förhindra denna sjuklighet i låginkomstländer som Uganda, då förebyggande åtgärder är mycket mer kostnadseffektiva än att ta hand om sjuka eller att förlora unga och medelålders vuxna.Organisationen AMBSO, Africa Medical and Behavioral Sciences Organization, skapades 2016 för att bedriva forskning och preventivt arbete genom en hälso-demografisk surveillance-site. I brist på befolkningsregister behövs dessa siter för kartlägga förekomsten av riskfaktorer och sjukdomar i länder där de flesta söker sjukvård sent eller inte alls. I årliga stora representativa undersökningar samlas data in via intervjuer (boende, ekonomi, familj, sjukdomshistoria och riskbeteenden) och provtagning (tex HIV/mikrobiom-tester, blodfetter,blodsocker, BMI, blodtryck) från utvalda populationer följer antalet födslar, dödsfall och in-och utflytt följs noggrannt.  Tillsammans med AMBSO vill vi på Karolinska Institutet (KI) skapa en plattform för forskning. Kunskap-och attityder kring dessa sjukdomar, riskbeteende och vård ska analyseras för att förstå vilka preventiva åtgärder som är rimliga och möjliga. Genom detta samarbete kommer vi att bidra till kapacitetsbyggande, något som vårt team på KI har gedigen erfarenhet av tex i de Sida-finansierade doktorandprogrammen i Uganda och Tanzania.Våra resultat kommer att vara av stort värde för framtida policy då mycket få har studerat dessa frågor i ÖstAfrika och vi har nu ett unikt tidsfönster att kunna förebygga allvarliga sjukdomstillstånd, bidra till minskad dödlighet och även bidra till de globala hållbarhetsmålen kring hälsa, jämlikhet, hållbara städer och fattigdomsbekämpning.