Klimatförändring: anpassning och resiliens Adaptation & Resilience to Climate Change (ARCC) In this 3-year project, we aim understand how societies, landscapes, ecosystems and Protected Areas have responded to climate change and societal use, to better understand how they may respond in the future. To do this, we will focus on the temporality, spatiality & complexity of interactions and interdependencies of social-ecological systems in north-western Tanzania over the last 300 years. Local livelihoods range from intensive agriculture to livestock herding & hunting-and-gathering, coupled with employment in tourism, conservation, or mineral extraction. Pressures from global climate change, rapid population growth, competing land use (including wildlife conservation), and new 'governmental' regimes pose major threats to livelihoods, their sustainability & resilience to future socio-ecological shocks. We will use a cross-disciplinary approach integrating archaeological, environmental, archival, modern land use & remote sensing data, with collaborative modelling of future land use & land cover change scenarios, to identify past and possible future drivers of change & sources of resilience; generate guidelines for land use planning; build research capacities in Sweden (post-doctoral position) & Tanzania (collaborating researcher) in sustainability studies; strengthen community awareness of and engagement in these issues. Hosted by Uppsala University, the team will involve experienced & junior researchers from Sweden, Tanzania & the UK. Hushåll i tropiska breddgrader är mycket sårbara för klimatförändring och livsmedelsbrist, kopplat till den globala klimatförändringen; detta är trots att de bidrar avsevärt mindre till växthus gaser per capita jämfört med personer i norra hemisfären. Inom både forskning- och policyvärlden har behov av integrerad forskning lyfts fram som akut; det behövs ett mer aktivt engagemang mellan forskare inom samhälls- och naturvetenskaperna och policysektorer för att till fullo förstå förestående effekter på humanitär och ekologisk välfärd. Detta 3-åriga projekt integrerar miljövetenskap, ekologi, arkeologi och historia samt juniora och seniora forskare från Sverige, Tanzania och Storbritannien som ett svar på detta akuta behov. Vi studerar människans miljöinteraktioner i nordvästra Tanzania under de senaste 300 åren för att fördjupa förståelsev av hur människor, djur, ekosystem och jordmåner påverkats av klimat och markanvändning. Studieområdet innefattar värdsarven Serengeti och Ngorongoro Crater kända för sin höga mångfald i växt och djurliv. I området talas fyra stora afrikanska språkfamiljer, med interagration under nästan två tusen år, resulterande i en mosaik av boskapskötsel, småskaligt jordbruk och jakt och samling. Dessa traditionella näringar är idag under press pga befolkningstillväxt, gruvindustrin, bevattningsjordbruk, biobränslen och viltvård och aktuella klimatförändringar med resultat att lokal och nationell hållbarhet undergrävs och att miljömässig, social och kulturell motståndskraft eroderas. I projektet dokumenterar vi dessa utmaningar och hur samhällen över tid svarat på dem; i synnerhet när det gäller traditionell praxis och kulturarv och deras relevans för hållbarhet i relation till klimatförändringar. Afrikanska landskap är har en lång historia av samverkan mellan människor, eld, betande djur; idag stödjer de miljontals människors hushållsekonomi, samtidigt som de också är en livsmiljö för spektakulär megafauna som drar till sig stora mängder afrikanska intäkter från naturvård och turism. Men det krävs en detaljerad förståelse av samspelet mellan olika ekosystemkomponenter, och framför allt hur policy när det gäller markanvändning påverkar både ekologiskt samspel såväl som fattigdom och ojämlikhet. Detta är speciellt relevant för områden vars naturresurser används av flera intressenter, därför kommer vi här fokusera på nationalparker. Nationalparker etablerades i början av 1900-talet av koloniala myndigheterna för att bevara djurliv och landskap, med idag förväntas dessa naturskyddsområden uppfylla också sociala och ekonomiska mål, vilket innebär att de är omdebatterade. Genom att studera hur dessa landskap ekologiskt och socialt förändrats från perioden innan naturskydd och fram till idag, hoppas vi kunna bättre förstå vad som ligger framför oss under de kommande 50-100 åren, och därmed även kunna planera för kommande förändringar. Med detta i åtanke kommer vi att samarbeta med de lokala samhällena och olika intressenter kring lokala värden i landskapet, hushållens utmaningar, lokal ekologisk kunskap och strategier för framtiden. Vi kommer att integrera vetenskap och lokala kunskaper genom gemensamma öppna workshops, sommarskolor och utbildningar. Vi hoppas ge bättre underlag för beslut om en ekologiskt och ekonomisk hållbar framtid genom att kombinera vetenskaplig och lokala kunskap om miljömässiga och sociala konsekvenserna av olika handlingsalternativ.