Corruption and Wildlife Management: The Logics of Collective Action in Transnationally Protected Reserves Korruption och viltförvaltning: Det kollektiva handlandets logik i gränsöverskridande skyddsområden With the point of departure in theories about how institutions affect resource use, this project focuses on the causes and effects of corruption in wildlife management. While there is a growing consensus about the detrimental effects of corruption on wildlife management at the local and national levels, there is less knowledge about how varying national levels of corruption affect the governance of transnationally protected areas. Specifically, we focus on two protected areas in sub-Saharan Africa, managed by countries with contrasting levels of corruption. We set out to investigate how actors within these systems respond to the mixed institutional signals in such systems. Hence, the design allows for comparisons of the effects of corruption on wildlife management, but also for a theoretically driven examination of how the workings of institutional arrangements differ between corrupt and the less corrupt contexts.    We focus on two cases of transnationally governed protected reserves: the Kavango Zambezi Transfrontier conservation area and the Greater Mapungubwe Transfrontier conservation area. Both reserves are jointly governed by countries with differing degrees of corruption in enforcement authorities: in the former case Angola, Botswana, Namibia, Zambia and Zimbabwe, and in the latter case, Botswana, South Africa and Zimbabwe. By studying these two reserves, where different countries with varying degrees of government corruption employ rangers to enforce a shared conservation policy, we have a unique opportunity to examine four different aspects of the problem 1) the effects of corruption on wildlife conservation outcomes; 2) the causal mechanisms potentially making corruption affect such outcomes; 3) the institutional logic underpinning the corrupt and less corrupt parts of the systems respectively; 4) whether there is a spill-over effect from corruption norms, making the less corrupt administrations mimic the practices of the more corrupt administrations or vice versa.    The project will use a mixed-methods approach to answer the research questions spelled out above. First, we will conduct a quantitative study over time investigating the effects of corruption on conservation outcomes, using corruption and biodiversity indicators (thus answering questions related to theme number 1). Second, in order to elucidate the causal and institutional mechanisms potentially making corruption affect wildlife conservation outcomes, we will conduct in-depth interviews with rangers from the different national enforcement authorities (theme 2, theme 3). Here, sampling will be purposive. Third, we will perform interviews with key stakeholders in management, such as senior managers, actors in the judiciary and local experts (theme 2, theme 3). Lastly, we will implement a large-scale survey among resource users from different parts of the neighboring areas (themes 1-4). Here, our sampling strategy will employ probabilistic techniques.    The project will be based at the Quality of Government Institute at the Department of Political Science, University of Gothenburg. The study will build on our previous experience of working in sub-Saharan Africa. For example, Sundström has conducted field studies in Mozambique and South Africa, focusing on issues of corruption and rule violations in resource management; Jagers has been a scientific advisor for the Lake Victoria Research Initiative; and Sjöstedt has been a visiting scholar at the University of Cape Town and the University of the Western Cape as well as employed as a research fellow at the Swedish Agency for Development Evaluation. We also utilize our contacts with internationally leading conservation scholars as well as local contacts with key stakeholders in the region to realize this project. Hur kommer det sig att vissa låginkomstländer är bättre än andra när det gäller viltförvaltning, en hörnsten i bevarad biologisk mångfald såväl som effektiv fattigdomsbekämpning? Varför lyckas vissa låginkomstländer hindra tjuvjakt och utrotning av arter och istället främja en hållbar viltförvaltning? Hur påverkar förekomsten av korruption viltförvaltning? Och hur påverkar korruption viltförvaltningen i skyddade områden som sträcker sig över länder som är både hög- och låkorrupta?     Med utgångspunkt i teorier om hur institutioner påverkar användandet av naturresurser så fokuserar detta projekt på viltförvaltning i gränsöverskridande skyddsområden i Afrika söder om Sahara. De parker vi studerar – Kavango Zambezi Transfrontier conservation area och Greater Mapungubwe Transfrontier conservation area – förvaltas gemensamt av flera stater. Den förstnämnda parken förvaltas av Angola, Botswana, Namibia, Zambia och Zimbabwe och den sistnämnda av Botswana, Sydafrika och Zimbabwe. De inblandade staterna uppvisar i sin tur ovanligt stor variation när det gäller korruptionsnivåer och med hjälp av denna forskningsdesign är det övergripande syftet med detta projekt därför att besvara 1) Hur påverkar korruption viltförvaltning? 2) Vilka är de kausala mekanismerna som i så fall gör att korruption påverkar förvaltningen? 3) Hur ser den institutionella logiken ut i de områden av parken som styrs av en mer korrupt administration? 4) Finns det en potentiell ”smittoeffekt” från normer kring korruption, dvs. att parkvakter från mindre korrupta länder tar efter det beteende som finns i mer korrupta länder eller är det snarare tvärtom?    Projektet studerar dessa frågor empiriskt med hjälp av en kombination av statistisk och kvalitativ analys. Den statistiska undersökningen använder sig av etablerade mått inom viltförvaltning på biologisk mångfald och hotade arter samt etablerade mått på korruption. Med hjälp av dessa mått undersöks vilken effekt korruption har på viltförvaltning. Projektet undersöker sedan effekterna av korruption på plats genom en ambitiös datainsamling bestående av intervjuer med parkvakter i de olika länder som förvaltar dessa två reservat samt relevanta myndighetspersoner och nyckelinformanter. Vi genomför slutligen en jämförande enkätundersökning i de olika länderna som riktar sig till brukare som är potentiellt aktiva i tjuvjakt. I dessa olika steg använder vi oss av våra erfarenheter kring studier av korruption i marina skyddsområden i Sydafrika och Mozambique.     Projektet har statsvetenskapliga institutionen i Göteborg som sin bas men kommer i stor utsträckning dra nytta av de kontakter och den erfarenhet vi sedan tidigare har från att arbeta i Afrika söder om Sahara kring just frågor om korruption i naturresurshantering.