GEF-7; Global Environment Facility (GEF), 7th Replenishment GEF-7; Maailmanlaajuinen ympäristörahasto (GEF) 7. lisärahoituskausi The Global Environment Facility was established in October 1991 as a pilot program in the World Bank to assist in the protection of the global environment. In 1994, at the Rio Earth Summit, the GEF was restructured and moved out of the World Bank system to become a permanent, separate institution. As part of the restructuring, the GEF was entrusted to become the financial mechanism for both the UN Convention on Biological Diversity and the UN Framework Convention

 on Climate Change. The GEF subsequently was also selected to serve as financial mechanism for three more international conventions: The Stockholm Convention on Persistent Organic Pollutants (2001), the United Nations Convention to Combat Desertification (2003) and the Minamata Convention on Mercury (2013).

 

 The GEF strives to achieve global environmental benefits by supporting developing countries in their efforts. After various changes agreed upon during last two replenishment negotiations the work is focused around five thematic focal areas: biodiversity; climate change mitigation; chemicals and waste; international waters; and land degradation. Furthermore, an integrated approach pilot was established during the sixth replenishment negotiations to support activities in recipient countries that can help them meet commitments to more than one global convention or thematic area by tackling underlying drivers of environmental degradation. This synergetic approach will continue in GEF-7 through Impact Programs focused on food systems, forests and cities.

 

 The GEF is a network organization. It is composed of independent secretariat and evaluation office, the World Bank acts as a trustee channelling project support to implementing entities such as to the United Nations Environment Program (UNEP). Finland has supported the GEF from the very beginning. The support to the seventh replenishment of the GEF (1.7.2018-30.6.2022) is about 31 million euros. This budget decision covers the remaining part of the total contribution, 4,97 million euros. Maailmanlaajuinen ympäristörahasto (Global Environment Facility, GEF) perustettiin alun perin Maailmanpankin pilottihankkeeksi avustamaan maailmanlaajuista ympäristönsuojelua. Vuonna 1992 GEF:n osapuolet päättivät muodostaa siitä Rion ympäristöhuippukokouksen toimintasuunnitelmassa (Agenda 21) sovitun mukaisesti YK:n ilmastopuitesopimuksen (UNFCCC) ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen (CBD) rahoitusinstrumentin. Uuden muotoinen GEF aloitti toimintansa vuonna 1994. Tämän jälkeen GEF on valittu myös Tukholman sopimuksen (POPs), aavikoitumissopimuksen (UNCCD) ja  elohopeasopimuksen (Minamata) viralliseksi rahoitusmekanismiksi.

GEF:n tarkoituksena on saavuttaa globaaleja ympäristöhyötyjä tukemalla kehitysmaiden ympäristötoimia. GEF toimii viidellä temaattisella pääalueella, jotka eivät rajoitu yllä mainittuihin sopimuksiin: biodiversiteetti, ilmastonmuutoksen hillintä, kansainväliset vedet, kemikaalit ja (globaalisti merkittävät) jätteet sekä maaperän köyhtyminen. Kuudensissa lisärahoitusneuvotteluissa luotiin ns. integroidun lähestymistavan pilotit kokonaisvaltaisempaa ajattelua kehittämään ja kokeilemaan. Tätä lähestymistapaa jatketaan nyt seitsemännellä lisärahoituskaudella metsiin, ruokaturvaan ja kaupunkeihin keskittyvillä vaikuttamisohjelmilla.

GEF on verkostomaisesti järjestäytynyt. Sillä on itsenäinen sihteeristö sekä evaluaatiotoimisto ja sen varainhoitajana toimii Maailmanpankki, joka kanavoi tukea toimeenpanevien järjestöjen kuten YK:n ympäristöohjelman (UNEP) kautta. Suomi on osallistunut GEF:n rahoitukseen alusta lähtien. Suomen tuki seitsemännellä lisärahoituskaudella (1.7.2018-30.6.2022) on noin 31 miljoonaa euroa. Tällä budjettipäätöksellä sidotaan rahoitusosuuden loppuosa, 4,97 miljoonaa euroa.