Title: Coal-based economies in developing countries: An environmental, health and cost evaluation around mega thermal power plants Kolkraftsbaserade ekonomier i utvecklingsländer: En utvärdering gällande miljö, hälsa och ekonomi kring megakolkraftverk Most developing countries rely on coal for their energy needs since it is cheap and abundant. The coal-fired thermal power plants (TPP) emit particulate matter (PM), NOx, SO2 and toxic compounds with no transboundary restrictions. Chronic exposure to PM cause respiratory complications and enhance bacterial and viral infections. This poses major health risks and socioeconomic challenges to millions of people. Currently, there is a lack of reliable emissions data, difficulties exist in tracing different PM sources and distribution, and a dearth of clinical surveys from PM exposure. This delays execution of policies suited for renewable energy and community health care. The study is based near the Bangladesh-India border, where mega TPPs are one of the major sources of atmospheric PM. Our goals are 1) PM source apportionment and its impacts based on diagnostic marker compounds and receptor modeling, 2) leading epidemiological surveys, health questionnaires and low-cost biomonitoring in target groups to improve the detection and treatment of common respiratory diseases, and 3) exploring the health-related cost burden and associated socio-economic challenges to the community. Establishing the causality between TPP emissions, health risks, and cost-benefit analyses will advance the agenda for cleaner energy, better air quality, and development associated with the UN Sustainable Development Goals (No 3 and 7) towards healthy lives and sustainable energy access. De globala luftkvalitetsindexen påvisar rutinmässigt extrema luftföroreningsnivåer i Bangladesh och Indien. Energibehovet i dessa länder har ökat kraftigt och kol används eftersom det är billigt och allmänt tillgängligt. Förbränning av kol genererar stora mängder partiklar (PM10 och PM2.5), NOx, SO2 och cancerframkallande föreningar som bly, kvicksilver, och dioxiner. PM från kolförbränning följer inga nationella gränser utan transporteras som en del av det atmosfäriska cirkulationsmönstret som täcker ett stort område. Kronisk exponering och inandning av PM orsakar allvarliga andnings- och kardiovaskulära sjukdomar och ökad risk för övriga bakteriella- och virusinfektioner. Trots dessa skadliga effekter fortsätter användningen av kol i Bangladesh och Indien.Utsläpp från de kolkraftverk (TPP) som används för att generera kraft har lett till ett energi-hälso-dilemma med olika konsekvenser. Den dåliga luftkvaliteten är en av de främsta orsakerna till andningsproblem hos människor som bor runt TPP. Dessutom är de angivna hälsoriskerna baserade på epidemiologiska och kliniska studier utförs med relativa små gruper av människor eller djurmodeller och är därför osäkera. Hittills har det inte genomförts någon systematisk och integrerad bedömning av luftföroreningar och risker i den extremt förorenade och tätbefolkade Bangladesh-Indien-regionen med fokus på TPP-utsläpp med kopplingar tillhälsa och socioekonomiska effekter. I detta projekt ska vi spåra de dominerande PM källorna och testa om ett orsak-verkan-samband mellan TPP-utsläpp, PM-exponering och hälsorisker kan fastställas som en del av ett utvecklingsprojekt. Dessutom kommer en kostnads-nyttoanalys ska ge en omfattande bedömning av TPP-effekter i båda länderna. Detta kommer väsentligt att förbättra den vetenskapliga kunskapen om luftföroreningar och hur de påverkar människor. Detta projekt kommer att fungera som ett modellprojekt för att ge vetenskaplig kunskaper som bidrar till politik för att stärka folkhälsan och åstadkomma tillgång till ren energi.Vi kommer att fokusera på två mega TPP - Farakka och Kahalgaon - cirka 20 och 150 km väster om gränsen mellan Indien och Bangladesh, som bidrar väsentligt till transnationell PM-transport och exponering. De specifika syftena är: omfattande övervakning av den geografiska fördelningen av PM och atmosfärisk spridning av PM via analyser av utvalda kemiska spårämnen som bäst representerar TPP-utsläpp, och undersöka effekten av TPP på luftkvalitet och förorening. . Vi kommer att genomföra kostnadseffektiv hälsokontroller och upfölning med epidemiologiska undersökningar (inklusive hälsofrågeformulär, kliniska tester etc.) i målpopulationen för att kartlägga effekter på andningsfunktioner och testa om det finns geografiska orsakssamband med TPP-utsläpp och PM-exponering. Ett samhällsbaserat centrum som lanseras av oss kommer att vara vår kontaktpunkt för att underlätta kommunikation. Detta kommer att drivas av den vetenskapliga personalen och de personer som är associerade med projektet för att leda diskussioner i lokalsamhällena. Kunskapsutbyte och samarbetsinitiativ för att bygga förtroende, skapa medvetenhet och diskutera vetenskapliga och ekonomiskt alternativ är centrala i projektet. Detta 3-åriga projekt leds av ett team av tvärvetenskapliga experter från Bangladesh, Indien och Sverige. Att verifiera orsakssamband mellan TPP-utsläpp, hälsorisker och tillhörande socioekonomiska kostnader är centralt för prioriteringar i arbetet för renare energi och utveckling i samband med FN: s hållbara utvecklingsmål (nr 3 och 7) för att säkerställa en god folkhälsa och hållbara energisystem. Slutligen kommer detta projekt att stärka internationella forsknings- och samarbetsinsatser från Linköpings universitet i utvecklingsländer.