WHO Volontary contribution 2016-2017 - WHO 2016-2017 WHO frivilligt bidrag 2016-2017 Insatsen avser ett  icke-öronmärkt programstöd (ibland benämnt kärnstöd) till WHOs programverksamhet 2016 - 2017 enligt WHOs arbetsplan Programme Budget 2016 - 2017 baserad på Global Programme of Work 2014 - 2019.  Det föreslagna stödet är en fortsättning på tidigare stöd, 2014-2015. Föreslaget totalt belopp för 2016-2017 är MSEK 200,  en minskning med 41% från tidigare period. Detta beror enbart på ett lägre anslag till "Resultatstrategin för globala insatser för socialt hållbar utveckling 2014-2017" under 2016 och ovisst anslag för 2017. Sidas forskningsstöd till WHO har för samma period minskat med 30% vilket sammantaget har lett till en minskning av Sidas totala bidrag till WHO med 198 MSEK (motsvarande 38,5%). 

Den huvudsakliga skälen till att denna beredning omfattar stöd under en 2-årsperiod ( istället för 4 år) är att programbudgeten löper på 2 år och på grund av osäkra framtida anslag.

Stödet från Sida är ett icke öronmärkt programstöd och är därför av särskild betydelse för WHO dels för att uppnå en fullt finansierad budget dels möjliggör en större flexibilitet inom ramen för respektive programs budget. Sverige driver frågan om minskad öronmärkning av bidrag till WHO som ett led i en reformprocess  för att möjliggöra för WHO att uppnå sina åtaganden. 

Sida har lång erfarenhet av stöd till WHO och har sedan 2010 övergått från öronmärkt programstöd till icke- öronmärkt programstöd i enlighet med pågående reformprocesser. Erfarenheten har visat att WHO har förmåga att engagera kunniga medarbetare för globala hälsofrågor i synnerhet fattigdomsrelaterade hälsofrågor, folkhälsa, hälsosystem och globala hälsohot. Genom WHOs normativa (föreskrivande) mandat får WHOs resultat global spridning. 

Två aktuella frågor förtjänar att särskilt lyftas upp. Genom de reformprocesser som startade 2012 har WHO utvecklats till en modernare FN-organisation med transparent budetgetprocess, tydlig arbetsplanering och förbättrad resultatuppföljning. En rapport om reformprocessen (governance reform) har presenterats i maj 2015 som visar att framsteg har gjorts särskilt inom programverksamheten men mindre så i frågor kring ledning och styrning. Hur rekommendationerna i rapporten ska tas om hand diskuteras mellan medlemsstaterna på styrelsemötet i januari 2016 som förberedelse till Världshälsoförsamlingens möte i maj 2016.

Ebolakrisen under 2015 satte WHOs roll som samordande för krisarbetet på hårda prov och visade på betydande svagheter inom organisationen. Lärdomarna från ebolautbrottet visade betydelsen av snabb respons och tydlig förståelse för WHOs roll och ansvar under pågående hälsokriser på alla tre nivåer inom organisationen. Samtidigt krävs ett starkt ledarskap hos regeringarna i drabbade länder och samarbete med lokala grupper. Gott samarbete med internationella organisationer anses också vara en nyckel till att bekämpa ebola framgångsrikt. För att dra lärdom av detta tillsatte WHO en rådgivande grupp (Advisory Board) med uppdrag att ge tydliga råd hur WHO bättre kan utveckla ländernas kapacitet för krishantering vid katastrofer eller utbrott av smittsamma sjukdomar och stöd att uppfylla sina åtaganden i Internationella Hälsoreglementet. Detta kommer att diskuteras på WHOs styrelsemöte samt på Världshälsoförsamlingens möte i maj 2016. Sedan maj 2015 representeras Sverige i WHOs styrelse av generaldirektören för Socialstyrelsen. På Världshälsoförsamlingens möte deltar chefen för Socialdepartementet som ansvarar för Sveriges politiska position i frågor som diskuteras på mötet. Socialdepartementet ansvarar för beredning av  instruktioner inför t.ex. styrelsemöten och världshälsoförsamlingens möten. Beredningen sker i en konsultativ process med berörda myndigheter  t.ex. Socialstyrelsen, Folkhälsomyndigheten, Läkemedelsverket samt Sida.

Den övergripande bedömningen är att WHO över lång tid visat resultat i nivå med uppsatta mål. Sida följer årligen 7 indikatorer med besök till respektive program för dialog kring utvecklingen inom programmen under Sidas årsmöten med WHO. Sidas bedömning är att WHO nu har en djupare förståelse för resultatkedjan och ett större ägarskap av indikatorerna  vilket leder till förbättad resultatbaserad budgetering och resultatuppföljning. 

Totala budgeten för WHO 2016-2017 är 4 385 MUSD (ca 37,7 miljarder SEK) en ökning med 8% jämfört med 2014-2015. Sidas programstöd till WHO utgör ca 23,3 MUSD  vilket motsvarar 0,5% av den totala budgeten. Trots detta i sammanhanget modesta bidrag var Sverige (2014) tillsammans med UK störst bidragsgivare av icke-öronmärkt stöd tätt följd av Australien. Icke-öronmärkta stöd har stor betydelse för WHOs möjligheter till flexibilitet inom budgetramen för att säkerställa dess genomförande. Totala volymen av icke-öronmärkt stöd 2014 var drygt 116 MUSD, ca 1 miljard SEK. Insatsen avser ett icke-öronmärkt programstöd (ibland benämnt kärnstöd) till WHOs programverksamhet 2016 - 2017 enligt WHOs arbetsplan Programme Budget 2016 - 2017 baserad på Global Programme of Work 2014 - 2019. Det föreslagna stödet är en fortsättning på tidigare stöd, 2014-2015. Föreslaget totalt belopp för 2016-2017 är MSEK 200, en minskning med 41% från tidigare period. Detta beror enbart på ett lägre anslag till "Resultatstrategin för globala insatser för socialt hållbar utveckling 2014-2017" under 2016 och ovisst anslag för 2017. Sidas forskningsstöd till WHO har för samma period minskat med 30% vilket sammantaget har lett till en minskning av Sidas totala bidrag till WHO med 198 MSEK (motsvarande 38,5%).

Den huvudsakliga skälen till att denna beredning omfattar stöd under en 2-årsperiod ( istället för 4 år) är att programbudgeten löper på 2 år och på grund av osäkra framtida anslag.

Stödet från Sida är ett icke öronmärkt programstöd och är därför av särskild betydelse för WHO dels för att uppnå en fullt finansierad budget dels möjliggör en större flexibilitet inom ramen för respektive programs budget. Sverige driver frågan om minskad öronmärkning av bidrag till WHO som ett led i en reformprocess för att möjliggöra för WHO att uppnå sina åtaganden.

Totala budgeten för WHO 2016-2017 är 4 385 MUSD (ca 37,7 miljarder SEK) en ökning med 8% jämfört med 2014-2015. Sidas programstöd till WHO utgör ca 23,3 MUSD vilket motsvarar 0,5% av den totala budgeten. Trots detta i sammanhanget modesta bidrag var Sverige (2014) tillsammans med UK störst bidragsgivare av icke-öronmärkt stöd tätt följd av Australien. Icke-öronmärkta stöd har stor betydelse för WHOs möjligheter till flexibilitet inom budgetramen för att säkerställa dess genomförande. Totala volymen av icke-öronmärkt stöd 2014 var drygt 116 MUSD, ca 1 miljard SEK. According to the WHO constitution the overall objective of WHO shall be " the attainment by all peoples of the highest possible level of health where health is defined as "a state of complete physical, mental and social well-being and not merely the absence of disease or infirmity". As such WHO is the worlds leading normative institution for health. This vision of WHO is set out in the Global Programme of Work 2014-2019 and outcome will be achieved through inputs and outputs described in the Programme budget 2016-2017.