Function of immune cell populations in hypopigmentation disorders of autoimmune and infectious origin Funktion av immunceller i infektiösa och autoimmuna hypopigmenterings sjukdomar In this project will target three diseases where loss of pigment is evident and where the T cell responses may be the underlying cause of melanocyte destruction, namely; vitiligo, leprosy and post kala-azar dermal leishmanaisis (PKDL). Leprosy and PKDL primarily occur in populations of extreme poverty, while vitiligo, affects millions. In common is that the conditions can be highly stigmatizing. In India the stigma of vitiligo make patients choose to undergo reconstructive surgery to improve their appearance, a procedure rarely carried out in Sweden due to the risk of local recurrence of disease in the scar. The outward resemblance of vitiligo and leprosy contributes to the stigma, particularly in poor populations.  Little is known about the causes of melanocyte destruction and if there possibly are any beneficial effects of the hypopigmentation. We aim to understand the role immune cells in the skin have in destruction of the pigment producing melanocytes. In particular, we are interested in how cells T contribute to melanocyte destruction in skin disorders of autoimmune and infectious origin. We will do this by assessment of skin immune cells.  In both leprosy and PKDL the skin is a target for the infectious organism. However, there is limited knowledge about immune reactions and the immune cells in the skin. We want to increase the understanding we have of pathologies in these diseases something that can be of potential benefit for their management and their elimination. Målet med detta forsknings projekt är att förstå varför de pigment bildande melanocyterna dör i vitiligo, spetälska (lepra) och post kala-azar dermal leishmaniasis (PKDL) och vilka likheter och skillnader det finns i immunsvaret mellan autoimmun och infektiös pigment förlust (hypopigmentering).   Vitiligo räkans till de autoimmuna sjukdomarna. Det är den vanligaste formen av pigmentförlust och cirka ca 1% av jordens befolkning lider av vitiligo.  Sjukdomen är mer påtaglig hos mörkhyade och kan vara mycket stigmatiserande. I Indien väljer många drabbade att operera bort vitiligo hud,  en procedur som man undviker i Sverige eftersom hyperpigmentationen ofta återuppstår i ärrvävnaden. I fattiga och lågutbildade grupper där infektionssjukdomar, som lepra fortfarande finns, kan hypopigmentation vara extra problematiskt och göra det svårt för drabbade att få arbete och därmed kunna försörja sig.    Spetälska (lepra) och post kala-azar dermal leishmaniasis (PKDL) är två infektionssjukdomar som nästan uteslutande drabbar de allra fattigaste. De räknas enligt WHO/TDR som "försummade" tropiska sjukdomar vilket betyder att de forskningsresurser som läggs på att studera dessa sjukdomar inte står i förhållande till det lidande som de orsakar. Hypopigmentering är vanligt tecken på båda dessa sjukdomar.    Vår forskning kommer att öka förståelse av hur immunceller i huden bidrar till patologin i samband med hypopigmentering. Vi kommer också att mer generell kunskap om betydelsen av olika immunceller i huden vid lepra och PKDL och om hypopigmenteringen möjligen har något syfte som är till nytta för den drabbade. Våra resultat kan ligga till grund utveckling för nya behandlingsstrategier av vitiligo och för att undvika immunreaktioner i samband med behandling av lepra samt vara viktiga för strategier för eliminering av PKDL.  Indien är ett  land under snabb utveckling, men där det fortfarande finns stora problem med fattigdom och där infektionssjukdomar försvunna från andra platser fortfarande finns. Vi kommer att göra avancerad translationell forskning, av hög kvalité, där vi kombinera studier av vitiligo med studier av lepra och PKDL för att förstå de underliggande mekanismerna bakom melanocyt död. Vi gör detta genom att isolera och studera immunceller i hudbiopsier från patienter. Genom att inkludera en sjukdom som drabbar miljoner i våra studier hoppas vi framgent kunna attrahera mer forskningsfinansiering och på så sätt allokera resurser till studier av sjukdomar drabbar de fattigaste, där det normalt är svårt att hitta forskningsfinansiering.    Projektet kommer att ligga till grund för att expandera och utveckla långsiktiga samarbete mellan Banarens Hindu University och Karolinska Institutet, med bilaterala forskningsutbyten och utbildningar för Indiska såväl som Svenska studenter och forskare.