Gender and Political Representation in a (Post-) Pandemic Era: How the Increased Salience of Health and Poverty Issues Affects Women´s Political Genus och politisk representation (post-) pandemitider: Hur den ökade betydelsen av hälso- och fattigdomsfrågor påverkar kvinnors politiska inklu The current global COVID-19 pandemic has resulted in an unprecedented global health crisis and propelled nations into new poverty crises, jeopardizing hard-won development gains in the world’s most vulnerable countries. These twin public health and poverty crises in low-income countries are intimately connected to policy domains that tend to be prioritized by women citizens and politicians: public health and poverty alleviation. In this project, we ask what happens when a global crisis suddenly shifts global attention towards issues historically prioritized by women. More specifically, this project explores the pandemic’s impacts on (1) the presence of women in political decision-making (descriptive representation) and on (2) the policy priorities and legislative behavior of men and women political leaders (substantive representation) in low-income countries. To address these issues, we use an innovative and ambitious mixed-method approach. We propose five separate studies, including quantitative analyzes of changes in women´s numeric representation and budget allocations in low-income countries, analyses of legislative speech data from thirteen countries in sub-Saharan Africa, a comparative case study of Malawi and Zimbabwe, and survey experiments with citizens in these two countries to gauge how citizens´ demands for women politicians have been affected by the pandemic. Den globala COVID-19-pandemin har inneburit såväl en global hälsokris som en stor fattigdomskris, särskilt påtaglig i världens mest fattiga och utsatta länder. Dessa två relaterade kriser har en nära koppling till politiska områden som historiskt har betraktats som ”lågstatusområden” bland många nationella politiska eliter men som tenderar att prioriteras av kvinnliga medborgare och kvinnliga politiker: folkhälsa och fattigdomsbekämpning.För det första har COVID-19-pandemin inneburit en enorm belastning för hälso- och sjukvårdssystemen i många låginkomstländer. Även om pandemin inte slagit lika hårt mot låginkomstländer som man först befarade har den ändå medfört en stor påfrestning för sjukvården i dessa länder. Dessutom varnar forskare för att åtgärder, som lock-downs, som vidtagits för att begränsa smittspridningen av COVID-19 i utvecklingsländer, kan komma att dramatiskt öka dödligheten från andra sjukdomar, däribland malaria. En andra och kanske ännu allvarligare och långvarigare kris, särskilt i låginkomstländer, är kopplad till de konsekvenser pandemin har haft på fattigdom och fattigdomsbekämpning. För första gången på två decennier förväntas den globala extrema fattigdomen öka, till stor del orsakad av en kombination av den globala ekonomiska lågkonjunkturen och nedstängningar som gjorts i försök att minska smittspridningen. Pandemins sociala och ekonomiska effekter riskerar också att få långtgående konsekvenser för jämställdheten i de fattigaste länderna. Prognoser från FN visar att kvinnor på många sätt drabbats hårdare av pandemin än män, med allvarliga följder för kvinnors försörjning, säkerhet och allmänna välbefinnande. I spåren av pandemin har kvinnors obetalda arbete ökat, våldet mot kvinnor har ökat och kvinnor har varit mer benägna att förlora sina jobb, eftersom sektorer där kvinnor är överrepresenterade har drabbats hårdast av smittspridningsåtgärder. Dessutom förväntats pandemin få förödande effekter på mödra- och barnadödlighet i låginkomstländer genom dess påverkan på rutinhälsovård och livsmedelsförsörjning.I det här projektet undersöker vi vad som händer när en global kris plötsligt riktar det internationella samfundets, regeringars, och befolkningars uppmärksamhet mot frågor som historiskt har prioriterats av kvinnor: fattigdomsbekämpning, hälso- och sjukvård och jämställdhet. Vilka effekter får det för kvinnors politiska representation och makt i låginkomstländer? Ökar kvinnors politiska representation och makt i spåren av pandemin, tack vare kvinnors kunskap och expertis inom dessa politikområden, eller tar den manliga politiska eliten över dessa tidigare lågstatusfrågor och begränsar kvinnliga politikers möjligheter till inflytande?För att systematiskt utforska vilken inverkan den globala pandemin har haft på kvinnors numeriska politiska representation och på könsdynamiker i parlamentet, föreslår vi feminnovativa studier. Dessa studier inkluderar kvantitativa analyser av förändringar i kvinnors numeriska representation och budgetfördelning med ett särskilt fokus på låginkomstländer, en analys av parlamentsdebatter i ett stort antal länder i Afrika söder om Sahara, en jämförande fallstudie av Malawi och Zimbabwe samt ett enkätexperiment med medborgare i dessa två länder som syftar till att mäta hur medborgarnas efterfrågan på kvinnliga politiker har påverkats av pandemin.