IMPLEMENTING UNINTERRUPTED SKIN-TO-SKIN CONTACT BETWEEN MOTHERS AND NEWBORNS IMMEDIATELY AFTER BIRTH IN UGANDA IMPLEMENTERING AV OAVBRUTEN HUD MOT HUD KONTAKT MELLAN MAMMOR OCH BARN EFTER FÖRLOSSNING I UGANDA In Uganda 2% of mothers have uninterrupted skin-to-skin contacts (SSC) with their infant after birth, 83% of infants have hypothermia which is one of the leading causes of mortality in newborns and the rate of exclusively breastfeeding at 1 month is 57%. SSC has positive effects on infant temperature and initiating of breastfeeding. We will study if a simple low-cost intervention that can enhance early initiation and duration of breastfeeding can be implemented. The medical staff and the hospital management will be shown a DVD containing information about newborns´ instinctive behavior and the benefits of SSC and this information will also be spread in pamphlets and posters. A quasi-experimental design will be used with data collections before and after the intervention. 60 mother-infant pairs will be included in each of the 2 data collections. SSC and breastfeeding will be observed and the temperature of the infant will be measured. 1 month after birth the mothers will be interviewed about breastfeeding and interpretation of their infant´s cues. Focus group interviews will be performed with the staff to investigate what they perceive as facilitating factors and barriers to implement SSC. If proven effective the intervention can be implemented in other low resource settings. This is a joint research collaboration originating from a Linneaus-Palme supported student and teacher exchange between the midwifery programmes at Karolinska Institutet and Makerere University. Oavbruten hud-mot-hud kontakt mellan mammor och deras nyfödda barn den första timmen efter födelsen har många positiva effekter. Bland annat har nyfödda barn som ligger hud-mot-hud mindre risk för undertemperatur och amningen initieras snabbare och frekvensen helamning ökar om hud-mot-hud kontakt tillämpas. Amning har också många välkända hälsoeffekter, bl.a. minskar risken för övre luftinfektioner, öroninflammationer och diarréer hos barnen. I Uganda har endast 2 % av mammorna och de nyfödda barnen hud-mot-hud kontakt efter förlossningen, upp till 83 % av de nyfödda har för låg temperatur och bara 57 % helammas vid en månads ålder och få helammas vid sex månaders ålder. Undertemperatur är en av de vanligaste orsakerna till att nyfödda barn dör och i länder som t.ex. Uganda, där tillgången till rent vatten är begränsat är det extra viktigt att inte barnen får bröstmjölksersättning. Om vårdrutinen hud-mot-hud kontakt inom den första timmen efter förlossningen implementeras skulle t.ex. andelen barn med undertemperatur minska, frekvensen helamning öka och det skulle även medföra andra positiva hälsoeffekter för mammor och barn. I lågresurser länder är det extra väsentligt att kostnader för implementering hålls nere och därför är det viktigt att hitta billiga implementeringsformer som också är enkla att införa. Detta projekt syftar därför till att undersöka om en enkel och billig intervention som vi har utvecklat är effektiv för att öka andelen mammor och barn som har hud-mot-hud kontakt efter förlossning, minska andelen nyfödda barn med undertemperatur och öka andelen mammor som helammar sina barn vid en månad. Vi kommer att visa en DVD för barnmorskor och läkare vid en förlossningsavdelning på ett sjukhus i Uganda och sjukhusledningen som innehåller information om barnets instinktiva beteende vid bröstet och fördelarna med hud-mot-hud kontakt mellan mödrar och nyfödda barn. Personalen har också möjlighet att ställa frågor i anslutning till visningen av DVDn. Broschyrer och postrar riktade till personalen kommer även att finnas tillgängliga. Innan denna intervention genomförs kommer 60 mammor och barn att observeras, bl.a. kommer vi att studera om hud-mot-hud kontakt tillämpas och om barnet suger på bröstet. Vi kommer även att mäta temperatur på barnen. En månad efter förlossningen kommer mammorna att intervjuas om barnets uppfödning och hur de uppfattar barnet. Två månader efter interventionen kommer motsvarande datainsamling att göras på ytterligare 60 mammor och barn. På så sätt kommer vi att få möjlighet att se om det sker några förändringar i andelen barn som har hud-mot-hud kontakt, har undertemperatur och som helammas efter att interventionen har införts . Dessutom kommer fokusgruppsintervjuer att göras med personalen för att undersöka vad de uppfattar som hindrande och underlättande faktorer för att införa den aktuella vårdrutinen. Om det visar sig att denna intervention är effektiv för att implementera hud-mot-hud kontakt så kan den även användas på andra sjukhus med liknande förutsättningar. Detta är ett forskningssamarbete mellan barnmorskeprogrammen vid Karolinska Institutet och Makerere university sprunget ur ett SIDA-stött Linneaus-Palme student och lärarutbyte vilket har gjort att vi har kunnat bygga upp ett hållbart och väl fungerande samarbete. I forskningsteamet ingår såväl läkare och barnmorskor som har ämnesspecifik kunskap, är förtrogna med både kvantitativ och kvalitativ metodik och som dessutom har gedigen erfarenhet och kunskap om de ugandiska förhållandena och miljön. Både seniora och junior forskare ingår i teamet samt ugandiska och svenska doktorander kommer troligtvis att knytas till projektet som i så fall kommer att handledas av forskare från båda universiteten. En av fördelarna med detta projekt är att det bygger på ett redan etablerat samarbete vilket möjliggör att på ett kostnadseffektivt sätt utveckla forskningssamarbetet mellan Karolinska Institutet och Makerere University och medföra en förstä