Svenska kyrkans humanitära program 2018-2023 Church of Sweden´s Humanitarian Programme 2018-2023 - Återbetalning Act Svk 2018 - 2023 Under 2017 fortsatte de globala humanitära behoven att öka, där långvariga och utdragna konflikter fortsatte att dominera det humanitära landskapet tillsammans med storskaliga flyktingkriser, naturkatastrofer och allvarliga hälsokriser. Antalet människor i behov av humanitärt stöd och skydd beräknades till 128,6 miljoner i slutet av 2017 - detta var en ökning med 16,4 miljoner människor jämfört med början av året. För att svara upp mot de globala humanitära behoven genomför Sida varje år en analys av de största humanitära/regionala kriserna i världen vilket mynnar ut i en humanitär allokering för det kommande året. Analysen ger en översikt av den humanitära situationen och identifierade sektorprioriteringar, samt vilka partnerorganisationer som har kapacitet att svara upp mot identifierade behov i respektive kris. Svenska kyrkans (Svk) humanitära program bedöms av Sida som relevant i förhållande till målen i Strategin för Sveriges humanitära bistånd genom Sida 2017-2020, och i detta beslut föreslås därför att stöd ges till programmet för perioden 1 januari 2018 - 31 mars 2021.

2018 ansöker SvK om 116 900 000 kr från Sida varav 79 600 000 kr avser år 2018. Svk ansökte om finansiering för 1) landinsatser i Djibouti, Etiopien, Irak, Kenya, Sudan, Sydsudan, Syrien och Uganda, 2) insatser i form av s.k. RRM (Rapid Response Mechanism) som möjliggör snabbt stöd till nya kriser som kan komma att inträffa under året samt 3) metod- och kapacitetsstärkande stöd för Svks partners. Totalt arbetar SvK med 4 olika partnerorganisationer i ovannämnda 8 länder. Dessa är: LVF (Lutherska världsförbundet), NCA (Norwegian Church Aid), DCA (DanChurchAid) samt EECMY-DASCC (Ethiopian Evangelical Church Mekane Yesus Development and Social Services Commission). Dessa partnerorganisationer genomför i sin tur i vissa fall samarbete med lokala organisationer.

För 3 landinsatser ansöker Svk om flerårigt stöd; LVFs 2 projekt i Etiopien respektive Uganda samt ett NCA-projekt i Sudan. Sida hade 2018 tre kategorier av insatser som kunde söka flerårig humanitär finansiering; stöd i långvariga kriser i enlighet med fleråriga HRPs; stöd till utfasning av det humanitära stödet; och insatser i områden med begränsade tillträdesmöjligheter. Båda LVF projekten stöttar utfasning av humanitärt stöd, och NCA-projektet bidrar till den fleråriga HRPn. LVF i Etiopien omfattar 4 miljoner SEK per år, under 3 år, och LVF i Uganda 10 miljoner SEK per år i 3 år. För NCA i Sudan gavs en budget om 3,2 miljoner SEK 2018 och 2,3 miljoner SEK för 2019. Utbetalning för år 2 och 3 är villkorat på godkänd årsrapportering samt årsplaner och budgets. 

Inom landsinsatserna ges humanitärt stöd inom ett antal områden, ex. skydd av barn, psykosocialt stöd, utbildning, insatser mot könsbaserat våld, vatten och sanitet, livsmedelssäkerhet genom självhushållning och inkomstgenererande aktiviteter, miljöinsatser mm. 

Under 2018 så sökte SvK för ett RRM projekt som skulle ge akut, humanitär, assistans till befolkningen drabbad av tyfonen Mangkut i Filipinerna. 

***
För 2019 beräknades ca 131 miljoner människor vara i behov av humanitärt stöd i 42 länder, med en finansieringsgrad av ca 60% i slutet på 2019. Som svar på detta beslutades det att lägga till 59 300 000 SEK för Svenska kyrkans (Svk) humanitära program 2018 till 2021 som då uppgick till 176 200 000 SEK, med 79 600 000 SEK budgeterade för 2019. Dessa inkluderade 20 300 000 SEK för fleråriga anslag och metodutvecklingsstöd från beslutet 2018 (beslut 2018-000743). Därtill medel för 8 ettåriga projekt (två i Kenya och ett i Djibouti, Etiopien, Sydsudan, Irak, Mali och Syrien) och ett stöd om 20 000 000 SEK till Sidas snabbmekanism för humanitära insatser (RRM). Av de ettåriga projekt som fick medel 2019 så hade alla förutom det i Mali varit finansierade under 2018. De fleråriga insatserna från beslutet 2018 avser projekt i Sudan, Etiopien och Uganda samt ett metodstöd för psykosocialt stöd.

RRM medel söktes för att ge humanitärt stöd till drabbade av cyklonen Idai i Moçambique och Zimbabwe.

***
Under 2020 var 168 miljoner människor i behov av humanitärt bistånd inklusive skydd med en finansieringsgrad som stannade vid 60%. Sida beslutade därför att lägga till 55 900 000 SEK till Svenska kyrkans (Svk) humanitära program 2018 till 2021 så att den totala budgeten uppgick till 240 100 MSEK med 72 900 000 SEK för 2020. Dessa inkluderade 17 000 000 SEK för fleråriga anslag från beslutet 2018. Därtill medel för 7 ettåriga projekt (två i Kenya och ett i Djibouti, Etiopien, Sydsudan, Irak och Colombia) och ett stöd om 20 000 000 SEK till Sidas snabbmekanism för humanitära insatser (RRM). Av de ettåriga projekt som fick medel 2020 var alla fortsättningar av program som finansierades 2019, förutom projekten i Colombia och Irak. I Irak gav Sida under 2019 stöd till Norwegian Church Aid men 2020 gavs medel istället till Danish Church Aid. Stödet riktades då om till skydd av barn och psykosocialt stöd, istället för vatten. I Colombia fick LVF medel för att förse konfliktdrabbade samhällen i Chocó med ökat skydd och assistans. De fleråriga från beslutet 2018 avser projekt i Etiopien och Uganda samt ett metodstöd för psykosocialt stöd.

Senare 2020 lades 4 000 000 SEK extra till för årets verksamhet vilka allokerades till SvKs verksamhet i Venezuela. 

RRM medel utnyttjades för att ge humanitärt stöd till drabbade av Cyclone Kenneth i Moçambique, för krisen i Venezuela och för översvämningar i Sydsudan.

***
År 2021 förlängdes insatsen Church of Sweden´s Humanitarian Programme 2018-2020 med två (2) år samt en utökad aktivitetsperiod till 31 december 2022. För 2021 fick SvK 38 000 000 SEK i stöd, och för 2022 fick de 19 000 000 SEK. Den totala budgeten uppgick då till 293 100 000 SEK. Svenska Kyrkan fick inga medel för RRM under 2021 eller 2022.

Denna förlängning var ett resultat av att Sidas humanitära enhets beslut 2020 att fasa ut SvK som strategisk partner för den humanitära verksamheten, se beslut 2021-000057. I syfte att säkerställa en ansvarsfull utfasning avsåg Sida därför att ge stöd till SvK under en tvåårsperiod. Detta gav Svk möjlighet att planera och genomföra nödvändiga förändringar i sin verksamhet inför att det strategiska partnerskapet med Sidas humanitära enhet helt upphör 2023.

Under 2021 fick Svenska Kyrkan medel för att fortsätta implementera 6 ettåriga insatser i Irak, Colombia, Kenya (två insatser), Etiopien och Sydsudan, samt för en utvärdering av det treåriga metodstödprogrammet för samhällsbaserat psykosocialt stöd (Community Based Psycho-social Support - CBPSS) som avslutades 2020. Under 2022 fick Svenska Kyrkan medel för att fortsätta implementera 4 av dessa 6 ettåriga insatser. Dessa var Irak, Colombia, Kenya, och Sydsudan. 

***
I sin humanitära respons är Svk inte själv en genomförandeorganisation utan arbetar uteslutande genom partnerorganisationer. I likhet med Svk är alla dessa partners medlemmar i ACT-alliansen - den senare koordinerar arbetet hos totalt 143 kyrkor och trosbaserade organisationer globalt. Svks finansierade humanitära programme 2018 till 2022 inkluderar två underprogram— East Africa Refugee Response och deras egna metod- och kapacitetsutvecklande arbete inom Community-Based Psychosocial Support (CBPS). Det första syftade till att stärka lokal skyddskapacitet samt ge tillgång till grundläggande service för flyktingar i fem länder med utdragna flyktingkriser (Djibouti, Etiopien, Sudan, Sydsudan och Uganda). Det andra för att inom ACT-alliansen och i förhållande till implementerande partners, tillhandahålla expertis och tematiskt stöd inom CBPS, och genom Svks CBPS-roster, där 25 experter finns till förfogande, ge stöd i olika humanitära insatser. Totalt avsattes 4 miljoner SEK till CBPS-programmet under 2018, och 4 miljoner respektive 3 miljoner SEK för 2019 och 2020. År 2021 avsatts 1,6 miljoner SEK för en utvärdering av det treåriga metodstödprogrammet. 

2018 bedömde Sida att insatserna i den ursprungliga insatsen skulle bidra till målen i Strategin för Sveriges humanitära bistånd genom Sida 2017-2020, och ingick därför ett treårigt avtal om strategiskt partnerskap. Avtalet ändrades sedan årligen för att inkorporera nästkommande års allokering.

2021 förlängdes detta avtal med en 2 årig utfasningsperiod, där allokeringen skedde utanför den humanitära enhetens generella allokeringsprocess samt att RRM stöd inte utgavs. Förutom dessa avsteg, hade utfasningsperioden liknande avtalsvillkor som tidigare verksamhetsperiod. Nedan följer viktiga utdrag av dessa:

Svk ges i avtalet flexibilitet att omallokera medel inom en projektbudget på upp till 10 %. Detta bedöms vara nödvändigt för att på ett relevant, snabbt och ändamålsenligt sätt kunna möta humanitära behov. För ändringar över 10 % eller omallokering mellan projektbudgetar, krävs Sidas godkännande.

Det bör också påpekas att ett avsteg gjorts från de Allmänna villkoren (artikel 5.3) i avtalet mellan Sida och Svk vad gäller äganderätten till utrustning, fordon och varor som belastat Svks budget: Mot bakgrund av att insatsen är humanitär behöver de senare inte överföras till lokal samarbetspart och/eller slutmottagare i slutet av programmets avtalsperiod.

Vidare bedömer Sida att merparten av de föreslagna medlen årligen ska utbetalas omgående efter det att årlig plan och budget godkänts för att möjliggöra planering och genomförande av den humanitära insatsen utan fördröjning. Ett avsteg från Sidas vanliga rutiner om uppdelade betalningar bedöms därför motiverat.

Bedömningspromemorian har skrivits på engelska med anledning av att engelskspråkig personal i fält är delaktig i beredning och uppföljning av insatsen, i enlighet med Generaldirektörens beslut om Sidas språkvalsmatris med tillämpningsanvisningar från den 1 mars 2013.

***
Därtill tar SvK och dess samarbetspartners hänsyn till personer med funktionsvariationer när de utformar, genomför och utvärderar projekt inom bidraget, men främjandet av personer med funktionsnedsättning är sällan det huvudsakliga syftet med ett projekt. Vidare krävs det att alla projekt gör en konfliktanalys av kontexten och visar på hur de identifierade riskerna ska motverkas under projektgenomförandet. Vissa projekt har också direkta aktiviteter som syftar till lokal konfliktlösning (t.ex. Kakuma-lägret i Kenya), och i flyktingmiljöer finns ofta aktiviteter både för flyktingar och värdbefolkningen för att minska eventuella spänningar mellan dessa grupper. Att se till genus som en inflytande variabel i utformandet av olika projekt är även det viktigt för SvK, och lika deltagande av kvinnor, flickor, män och pojkar uppmuntras i alla projekt. Organisationen använder IASC Gender Marker för att säkerställa inkludering av genus i interventioner. Generellt sett får projekt höga poäng när det gäller könsinkludering och en majoritet av projekten har tilldelats en könsmarkör på 2a, och i Ugandas fall 2b.

Organisationen har även en lång erfarenhet av att integrera miljö och klimat i sin verksamhet, ända sedan 980-talet, särskilt i relation till hållbart jordbruk. Sidas helpdesk 2018 gjorde ett stickprov i SvKs verksamhet och konstaterade dock att miljömässig hållbarhet inte prioriteras på strategisk nivå och att miljöfrågor inte integreras på ett systematiskt sätt i alla projekt och program. Vi har haft detta som en kontinuerlig dialogfråga med organisationen under hela avtalsperioden.

CBPS-metoden är dessutom kärnan i organisationens humanitära arbete, och detta tillvägagångssätt är väl förankrat i den drabbade befolkningars egen förmåga till återhämtning och motståndskraft, såväl som potentialen för samhällen och individer att spela en aktiv roll i återhämtning och återuppbyggnad. Därför kommer förmågan hos deltagarna i projekten att stå i centrum med det slutliga målet att flytta makt från högre beslutsnivåer till befolkningen som påverkas. SvKs partners inkluderar även projektdeltagare i dess styrning, för att hjälpa dessa att förbereda sig på framtida katastrofer och uppmuntra dem att höja sina röster i lokal styrning. This contribution consists of support to Church of Sweden´s Humanitarian Programme for 2018-2020. The support consists of three parts: Major HUM-countries, Rapid response and support to methods- and capacity building work. In 2020 the strategic partnership with the Church of Sweden ended and to ensure a good close-out Sida agreed to provide support to the organisation for a 2 year phase-out period until 2022.

The organisation and its partners, take persons with disability into account when designing, implementing and evaluating projects within the contribution yet the promotion of person with disabilities is seldom the principle aim of a project. Furthermore, all projects are required to make a conflict analysis of the context and how the identified risks are to be mitigated in project implementation. Some projects also have direct activities aimed at local conflict resolution (e.g. Kakuma camp in Kenya), and in refugee settings the projects normally include work with both refugees and host populations to reduce any potential conflict between communities. Gendered differences are also included in project design and the equal participation of women, girls, men and boys are encouraged in all projects. The organisation uses the IASC Gender Marker to ensure inclusion of gender into interventions. Generally, CoS´ projects score high in terms of gender inclusion and a majority of projects have been assigned a gender marker of 2a, and in the case of Uganda, 2b.

Considering Environmental integration, the organization has an extensive experience since the 1980s, of working with environmental issues, especially in relation to sustainable agriculture. However, a spot-check carried out with Sidas helpdesk 2018 noted that environmental sustainability is not prioritized on a strategic level and that environmental issues are not integrated in a systematic way in all international projects and programmes. This has been a continuous dialog issue with the organisation throughout the contract period. 

The CBPS approach is furthermore at the core of the organisation’s humanitarian work, and this approach is well founded in the notion of affected populations´ own capacity for recovery and resilience, as well as the potential for communities and individuals to play an active role in recovery and reconstruction. Hence, the ability of the targeted communities and individuals will be at the center of all projects with the ultimate goal of moving power from top to bottom. The projects will also aim to be truly local where the participants are empowered to steer the projects, prepare for future disasters and raise their voices in local governance. CoS´ Humanitarian Programme strives towards fulfilling the humanitarian imperative and to achieve the strategic goal to "Save lives, prevent and alleviate suffering and uphold human dignity and rights in emergency situations".