UNDRR 2016-2020 UNDRR 2016-2020 Support to UNISDR regarding disaster risk reduction Beslutsnr. 2016-004183
Beredningen gällde stöd om totalt 75 miljoner SEK för 2016-2018 till FN:s organ för katastrofriskreducering - UN Office for Disaster Risk Reduction (UNISDR). 2018 gjordes ett tilläggsavtal på ytterligare totalt 75 MSEK för 2018-2020. 

UNISDR:s mål är att minska och förebygga risker för katastrofer, samt mänskliga och ekonomiska förluster kopplade till katastrofer, främst naturkatastrofer och klimatförändringar men även andra kriser, samt att bygga resilienta samhällen. 

Till grund för Sidas beslut ligger UNISDR:s strategi för 2016-2021 ("UNISDR Strategic Framework 2016-2021), som är nedbruten i ett program för 2016-2019 ("Work Programme 2016-2019"), inklusive budget, resultatramverk, mm. Sidas finansiering är icke-öronmärkt och stödjer genomförandet av hela UNISDR:s strategi och program. Sidas medel går till en givargemensam fond sk."trust fund". Det innebär att Sidas medel inte särredovisas utan Sida erhåller en konsoliderad finansiell redovisning som är reviderad enligt FN:s regelverk och vi kräver inte heller någon separat rapportering eller slutrapport. Implementeringsperioden för Sidas medel är 2016-2018, dvs. tre år. 

UNISDR är inget eget program utan utgör en del av FN-sekretariatet. Det skapades 1999 med syftet att bistå i implementeringen av "the International Strategy for Disaster Reduction". Arbetet leds av en Assistant Secretary General/Special Representative of the Secretary-General. Huvudkontoret ligger i Genève och det finns fem regionala kontor som täcker alla världsdelar (bl.a. i Nairobi, Kairo och Bangkok), två subregionala kontor (bl.a. i Addis), två "liason offices" och tre landkontor. UNISDR har totalt 117 anställda. 

185 länder enades i Sendai, Japan, år 2015 om ett nytt 15-årigt ramverk för katastrofriskreducering 2015-2030. UNISDR hade en mycket central roll i framtagandet av detta och har fått i uppdrag av FN:s generalförsamling att leda arbetet med att genomföra det samma. Målen med Sendariöverenskommelsen handlar om att minska antalet dödsfall och skadade pga katastrofer, minska ekonomiska förluster och skador på infrastruktur och service (sjukhus, skolor), öka antalet länder som har strategier för katastrofriskreducering , öka stödet till utvecklingsländer, samt stärka tillgången till information om katastrofrisker och "early warning systems". I och med Sendai har man gått från att hantera katastrofer till att fokusera på att hantera risk, förebygga och skapa motståndskraft mot katastrofer. Om målen för hållbar utveckling ska nås krävs ökade investeringar i utveckling och resiliens. Sendairamverket utgör för första gången en gemensam plattform för att uppnå Agenda 2030 och katastrofriskreducering återfinns i 25 targets och i 10 av 17 mål. Det brådskar dock då man har mindre än 15 år på sig att nå målen, vilket motiverar att Sida gör en större utbetalning i början av avtalet för att säkerställa att UNISDR snabbt kommer igång med arbetet. 
  
Alla FN-organ har också kommit överens om att de ska integrera katastrofriskreducering i sin verksamhet. Detta åtagande återfinns i "UN Plan for Action on Disaster Risk Reduction for Resilience". I UNISDR:s arbete ingår att se till att detta görs och att samordna arbetet internt inom FN (här ingår även utvecklingsbankerna, andra multilateraler och regionala organisationer).

UNISDR:s arbete syftar till att se till att målen för Sendairamverket uppnås. UNISDR har en egen strategi för 2016 - 2021 som innebär att:

1. Samordna, följa upp och utvärdera Sendairamverket, samt främja samstämmighet med Agenda 2030, klimatavtalet och andra globala överenskommelser.

2. Ge stöd till länder i planering och genomförande av insatser för att minska risker för katastrofer, genom ökad kunskap om risker, hjälpmedel för beslutsfattande, osv. Detta inkluderar att ta fram data för att synliggöra kostnader för förluster, skador och dödsfall pga katastrofer, samt att fastställa mål, indikatorer och baslinjer för utvecklingen av nationella strategier för katastrofriskreducering.  

3.  Bedriva påverkansarbete och främja partnerskap för att uppmärksamma frågorna och uppmuntra till handling av hela samhället. UNISDR samarbetar med flertalet grupper, t ex privata företag, städer, skolor, parlamentariker, representanter för vetenskap och teknik, minoriteter, osv. 

Verksamheten bedrivs på flera nivåer. På landnivå leds arbetet främst av UNDP då UNISDR själva inte genomför eller har verksamhet i länder. Inom ett land samlar man alla relevanta målgrupper för samarbete i sk "nationella plattformar" (finns t ex i Burkina Faso, Uganda, Kenya och Tanzania). UNISDR/UNDP modererar samarbetet, ser till att genomförandet sker enligt Sendairamverket och att lärdomar tas om hand och förs upp till regional och global nivå. Regionalt samarbetar UNISDR nära de regionala ekonomiska kommissionerna, t ex Afrikanska unionens kommission i Addis, ECOWAS, EAC, etc. och de samma gäller i Asien. På global nivå träffas man vart annat år för att stämma av hur det går med implementeringen av Sendairamverket, utbyta erfarenheter och ta hand om lärdomar från det regionala och nationella arbetet.

UNISDR:s strategi har brutits ned i ett antal arbetsprogram. För Sida är det särskilt två program som är av intresse: 
- Urban riskhantering och resiliens: vilket syftar till att öka resiliens och minska risker för katastrofer i städer, inklusive skolor och sjukhus. 
- Klimatresiliens: med målet att integrera katastrofriskreducering och klimatrisker i nationella klimatanpassningsplaner, samt att öka riskmedvetenheten hos företag. 

Den omfattande utbetalningen för 2016 motiveras eftersom att ingen utbetalning från Sidas Humanitära enhet har gjorts 2016 (varifrån stödet övertas), samt att flyktingkrisen i Europa resulterade i att flera givare var försenade eller drog in sina utbetalningar 2016. Detta har lett till förseningar i utförandet av aktiviteter som har flyttats fram och stora behov av ytterligare finansiering finns. För att snabbt och effektivt kunna komma igång med arbetet att genomföra Sendairamverket och inte tappa fart bedömer Sida att det krävs en större summa i ett initialt skede. Bedömningen är också att UNISDR har kapacitet att ta emot ett större belopp, att verksamheten är underfinansierad och att ytterligare medel krävs för att UNISDR ska kunna utföra sitt viktiga uppdrag att leda arbete inom Sendairamverket. På grund av att den svenska resultatstrategin för globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling 2014-2017 går mot sitt slut 2017 finns ej för närvarande utrymme för större belopp för åren 2017-2018. Förhoppningen är dock att UNISDR:s verksamhet kommer att vara fortsatt högt prioriterad i den nya resultatstrategin fr.om 2018. Avslutningsvis utgör insatsen en del av Sidas åtagande för 2016 inom ramen för "Global Resilience Partnership" (GRP), där Sida förutom det direkta samarbetet med GRP, också identifierat ett antal insatser inom resiliens varav UNISDSR bedöms vara en av de viktigaste aktörerna. UN Office for Disaster Risk Reduction (UNDRR) är FNs organ för katastrofriskreducering vars mål är att minska och förebygga risker för katastrofer, samt mänskliga och ekonomiska förluster kopplade till katastrofer (främst naturkatastrofer och klimatförändringar men även andra kriser) samt att bygga resilienta samhällen. UNDDR är inget eget program utan utgör en del av FN-sekretariatet.

185 länder enades 2015 i Sendai, Japan, om ett 15-årigt ramverk för katastrofriskreducering 2015-2030. UNDRR har fått i uppdrag av FNs generalförsamling att leda arbetet med att genomföra ramverket. Målen med Sendaiöverenskommelsen handlar om att minska antalet dödsfall och skadade p.g.a. katastrofer, minska ekonomiska förluster och skador på infrastruktur och service (t.ex. sjukhus, skolor), öka antalet länder som har strategier för katastrofriskreducering, öka stödet till utvecklingsländer samt stärka tillgången till information om katastrofrisker och varningssystem (så kallde "early warning systems"). Med Sendairamverket går man från att hantera uppkomna katastrofer till att fokusera på att hantera risk, förebygga och skapa motståndskraft mot katastrofer innan de sker.

Sidas stöd har utgått som ett icke öronmärkt programstöd, dvs stöd till UNDRRs hela programverksamhet uttryckt i dess strategi för 2016-2021. Den strategin hade fokus på följande punkter:

1. Att samordna, följa upp och utvärdera Sendairamverket samt främja samstämmighet med Agenda 2030, klimatavtalet och andra globala överenskommelser.

2. Ge stöd till länder i planering och genomförande av insatser för att minska risker för katastrofer genom ökad kunskap om risker och hjälpmedel för beslutsfattande. Detta inkluderar att ta fram data för att synliggöra kostnader för förluster, skador och dödsfall vid katastorfer samt att fastställa mål, indikatorer och baslinjer för utvecklingen av nationella strategier för katastrofriskreducering.

3. Bedriva påverkansarbete och främja partnerskap för att uppmärksamma frågorna och uppmuntra till handling av hela samhället. UNDRR samarbetar med många olika aktörer så som privata företag, städer, skolor, parlamentariker, representanter för vetenskap och teknik, minoriteter m. fl.

UNDRRs verksamhet bedrivs på flera olika nivåer. På landnivå leds arbetet främst av UNDP då UNDRR själva inte genomför eller har någon omfattande verksamhet i länder. Inom ett land samlar man alla relevanta målgrupper för samarbete i så kallade "nationella plattformar" (finns t. ex. i Burkina Faso, Uganda, Kenya och Tanzania). UNDRR och UNDP modererar samarbetet, ser till att genomförandet sker enligt Sendairamverket och att lärdomar tas om hand och förs upp till regional och global nivå. Regionalt samarbetar UNDRR nära de regionala ekonomiska kommissionerna, t ex Afrikanska unionens kommission, ECOWAS, EAC etc. och det samma gäller i Asien. På global nivå träffas man vart annat år för att stämma av hur det går med implementeringen av Sendairamverket, utbyta erfarenheter och omhänderta lärdomar från det regionala och nationella arbetet. Nästa globala möte hålls i maj 2022 (GP2022).

UNDRRs strategi har brutits ned i ett antal arbetsprogram. För Sida är det särskilt två program som har varit av intresse:
1. Urban riskhantering och resiliens: vilket syftar till att öka resiliens och minska risker för katastrofer i städer, inklusive skolor och sjukhus.
2. Klimatresiliens: med målet att integrera katastrofriskreducering och klimatrisker i nationella klimatanpassningsplaner, samt att öka riskmedvetenheten hos företag.