Improving outcome of mental health care in East Africa Förbättring av utfallet av mental hälsovård i Östafrika Research questions:The current application aims to consolidate a partnership around mental health services and evaluating outcomes of psychotherapies practiced in Uganda and Kenya. The long-term goal of the project team is to determine what the effects of psychotherapy as practiced in regular clinical practice in Uganda and Kenya are, which subgroups of patients do now achieve good outcome, and how could treatment outcome for these groups be improved? In the short-term, the network grant would facilitate building connections, understanding mental health system needs and functioning on ground.Collaboration: The network will consist of regular meetings between Swedish, Kenyan and Ugandan researchers. In addition, professor Pim Cuijpers at Vrije Universiteit Amsterdam will function as a project consultant.Organisation, time plan and collaboration formats: Pilot work has been done at two sites in Nairobi, Kenya. The experiences from this work will be built upon to plan for a broader project involving sites in both Kenya and Uganda. During 2019 two meetings will be held, one in Africa and one in Europe, to draw the plans for how the project should be implemented. During 2020 grant applications will be drafted.Impact of the research collaboration: The research collaboration is expected to result in a robust research plan for improving mental health treatments in Kenya and Uganda, and to broadened research collaborations among the involved countries. ForskningsidéPsykisk ohälsa utgör en stor del av sjukdomsbördan, alltså de effekter som ett hälsoproblem har mätt i tex finansiella kostnader, dödlighet, sjuklighet, över hela världen. Enligt en artikel publicerad i den ansedda medicinska tidskriften The Lancet år 2015 var depression bland de tio ledande orsaker till sjukdomsbörda i alla de 188 länder som undersöktes. Trots de stora svårigheter i form av ekonomiskt och personligt lidande som psykiska problem orsakar i utvecklingsländer så har dessa till största delen ignorerats till förmån för sjukdomar som är lättare att förstå som HIV/AIDS, Tuberkulos och Malaria. Fattigdom och psykisk ohälsa tycks interagera i en ond spiral, där fattigdom och psykisk ohälsa påverkar varandra. Forskning visar emellertid att det effektivaste sättet att bryta denna onda spiral är att fokusera på hjälp mot psykisk ohälsa. I utvecklingsländer är psykisk ohälsa dessutom många gånger förknippat med stigma och diskriminering, vilket innefattar uteslutning från sociala och ekonomiska möjligheter. Detta syns även i att huvuddelen av de afrikanska länderna spenderar mindre än 1% av sin hälsobudget på psykisk hälsa.Forskning på psykoterapi tenderar att utgå från forskningslaboratoriet, där forskare tänker ut nya eller försöker förbättra existerande interventioner för olika patientgrupper. Dessa interventioner ska sedan läras ut till praktiserande psykoterapeuter. Ett problem med denna forskningsstrategi är att eftersom forskarna inte har möjlighet att testa alla möjliga interventioner för alla möjliga tillstånd (eller kombinationer av tillstånd), så kommer forskarnas intressen, samhälls- och politiska trender mm att till stor del styra vilka interventioner som forskas på snarare än patienternas eller de praktiserande terapeuternas behov. Detta har kallats för ”empirisk imperialism”, då forskarna (empirikerna) har makten att styra vad terapeuterna ute i verksamheterna ska göra. Problemet med detta riskerar att förvärras ytterligare då interventioner som har utvecklats i Europa eller USA lärs ut till terapeuter i låg- eller lägre medelinkomstländer med andra kulturer. Risken är att interventionerna inte passar den lokala kulturen, så att interventionerna blir ineffektiva och ger sämre resultat än de metoder som terapeuterna använde innan forskarna införde de nya metoderna.Vi föreslår ett alternativt sätt att forska på psykoterapi, som vi tror är speciellt relevant i låg- och lägre medelinkomstländer som Uganda och Kenya. I detta synsätt utgår forskningen initialt från den behandling som sker ute i verksamheterna. Forskarna kartlägger effekterna av behandlingarna som bedrivs, och undersöker hur resultaten för olika patientgrupper står sig gentemot resultat publicerade i forskningstidskrifter. De patientgrupper som får sämre resultat än förväntat är de som forskarna behöver fokusera extra mycket på för att utveckla bättre eller anpassa existerande metoder. Dessa kan sedan testas med mer kontrollerad experimentell forskning, för att se om de ger tilläggseffekter gentemot sedvanlig behandling.Utöver detta tänker vi oss att forskare behöver undersöka patienters syn på psykisk ohälsa, dess orsaker och vad de tror om behandling, eftersom forskning visar att patienters motivation, förväntningar och samstämmighet mellan patientens världssyn och terapimetoden har betydelse för deras möjligheter att tillgodogöra sig behandlingen. Dessutom tänker vi att det är värdefullt att undersöka hur terapeuter har försökt anpassa sina interventioner till lokala kulturer och sedvänjor, då denna information är värdefull vid implementering av nya metoder i de lokala kulturerna.SamarbetetDetta projekt handlar om samarbete i ett nätverk av forskare inom psykiatri och psykologi från Uganda, Kenya, Holland och Sverige. Samarbetet har som mål att producera en färdig forskningsplan och ansökningar om forskningsmedel till olika forskningsråd för att kunna genomföra det föreslagna projektet på statliga sjukhus och mottagningar i Uganda och Kenya. Nätverket, som består av fyra kvinnor och fyra män (två psykiatriker och sex psykologer) kommer under två års tid att träffas regelbundet i Uganda, Kenya, Holland och Sverige. Under år två (2020) kommer också en konferens att anordnas vid Linköpings Universitet, med forskare från Kenya, Uganda och Sverige. Samarbetet har betydelse dels för kunskapsspridning mellan de olika forskargrupperna och dels för personer med psykisk ohälsa i Uganda och Kenya som kan få bättre behandling.