Hypoglykemi hos barn med akute infektioner i Afrika söder om Sahara - risker, orsaker och behandlingsbehov Hypoglycaemia in paediatric infections in sub Saharan Africa - exploring risks, reasons and treatment needs Mortality from severe infections in young children remains high in sub-Saharan African hospitals where the role of supportive therapies, such as maintaining normal glucose and electrolyte balances, has been given limited attention. Although hyperglycemia is commonly seen in patients with infectious diseases in high-income settings, hypoglycemia is not uncommon in low-income settings. The current definition of hypoglycemia is a blood glucose of less than 2.5mmol/l: this is found in 7.3% of children admitted with fever, with an associated mortality rate of 42%. An increased mortality has also been reported in acutely ill children with low-normal blood glucose levels of 2.5 - 5.0mmol/l. The causes of the low levels of blood glucose and the reasons for increased mortality rates are not known. This collaboration between the pediatric department at University of Malawi and Karolinska Insitutet's Health System and Policy group will link two recognized research institutions to study the causes and treatment of glucose abnormalities in pediatric infections.A randomized clinical trial will start in early 2016 to evaluate the benefits of glucose administration in children admitted with severe infections and low-normal blood glucose levels. The trial may lead to a revision of the current definition of hypoglycemia. The two main applicants will act as joint principal investigators and junior researchers from both sites will be involved to ensure the formation of a long-term collaboration. Den globala barnadödligheten har minskat under senaste åren, men fortfarande dör varje år sju miljoner barn under fem år, de flesta av dem av behandlingsbara infektionssjukdomar som lunginflammation, diarré och malaria. Majoriteten dödsfall sker i Afrika söder om Sahara. Basen i omhändertagandet av barn med akut febersjukdom är behandling med antibiotika och antimalarialäkemedel. Terapi som syftar till att understödja basala vitalfunktioner har däremot fått mindre fokus och är många gånger påtagligt eftersatt.  Lågt blodsocker är förenat med sämre prognos vid en akut infektion men symptomen är ofta diffusa och därmed svåra att diagnostisera. Man vet att dödligheten är hög hos barn med blodsockernivåer under det av världshälsoorganisationen definierade gränsvärdet. Det finns nu ett antal studier som också pekar på en ökad dödlighet bland barn med blodsockervärden som i nuläget räknas som inom det normala referensintervallet. I detta forskningssamarbete mellan barnavdelningen på University of Malawi och Karolinska Institutets Health System and Policy grupp ifrågasätter vi den etablerade gränsen för lågt blodsocker.  Vi vill samtidigt hitta förklaringar till varför en del barn har lågt eller lågt normalt blodsocker när de läggs in på sjukhus med en infektionssjukdom. Det normala fysiologiska svaret på en infektion är att kroppen släpper ut stresshormonet kortisol som verkar genom att höja blodsockret. Orsakerna till att detta inte alltid fungerar, och att en del barn istället uppvisar en blodsockernivå som är lägre än det normala, är inte kända. Kanske beror det på att barn i resursfattiga länder söker sent i sjukdomsförloppet och därmed inte längre "orkar" producera stresshormon, eller så beror det på att det läggs föga fokus på energitillförsel hos sjuka barn. Det kan också vara så att barns kroppar reagerar på infektioner på ett annorlunda sätt än vuxna, något som en del studier från höginkomstländer redan indikerat.  Vi kommer att studera barn mellan två månader och 13 års ålder som läggs in på sjukhus med en akut infektion på sjukhus i Blantyre, Malawi. Blodsockervärdet kommer att mätas vid ankomsten. Hälften av barnen kommer att få extra sockerlösning vid inläggningen redan om deras blodsocker är måttligt sänkt, medan hälften kommer att behandlas enligt rådande riktlinjer, alltså ges sockerlösning vid en lägre blodsockernivå. Sockertillförsel och blodsockermätning kommer att fortgår över behandlingstiden och som mest intensivt under första dygnet.  För de tusen första patienterna i studien kommer vi att ta ytterligare prover vid ankomsten till sjukhuset för att få bättre förståelse för orsaker till olika blodsockernivåer i akuta infektioner. Vi kommer att ta blodprov för stresshormonet kortisol och hormonet insulin, som hjälper till att minska höga nivåer av socker i blodet. Vi kommer också att mäta socker och en viss typ av syror, som ökar när man svälter och ibland också vid infektion. Sen kommer vi att följa sjukdomens utveckling under tiden på sjukhuset. Vi kan sedan jämföra hur olika nivåer av hormon, syror och socker påverkar barnens tillfrisknande. Intervjuer med föräldrarna kommer att bidra till att ge en tidsuppfattning till sjukdomen, om barnet varit sjukt länge eller inte, och om det har fått i sig näring och energi under sjukdomstiden. Vi kan också jämföra om vissa infektioner innebär en större risk för att utveckla lågt blodsocker jämfört med andra.  Forskningen kommer att utföras med en forskare från Malawi och en från Sverige som huvudansvariga. Vi har startat upp detaljplanerginen av projektet och planerar att börja inkludera patienter från augusti 2016. En svensk postdoktor finns på plats och arbetar med projektet tillsammans med kollegor i Malawi. Vi kommer att tidigt involvera flerjuniora forskare från båda institutioner för att skapa en långsiktighet i samarbetet. Vi har redan i planeringsstadiet också ett antal idéer för uppföljningsstudier.  Våra resultat kommer att informera riktlinjer för optimalt om