The demise of the informal city? Economic growth and street work in urban Africa Den informella stadens undergång? Ekonomisk tillväxt och gatuarbete i det urbana Afrika New winds of economic growth are blowing across Sub-Saharan Africa. This is creating new urban ambitions involving the reworking of African cities, their economies, politics and spaces. However, as urban informalization continues to expand in the face of ‘jobless growth’ there are signs of intensified tensions as rationalities and practices of survival collide with rationalities of growth. Urban planning and regulation of central city areas increasingly adopt discursive, juridical and material technologies of control that seemingly seek to sanitize central city spaces of informality. Some scholars posit this as evidence that ‘revanchist urbanism heads South’. However, little is known about how seemingly global forces articulate with the specific local contexts of African cities. Drawing from theoretical insights from critical urban theory, the aim of this project is to shed light on the varied forces that are currently reworking central city areas in specific African cities and the strategies marginalised actors utilise to protect their claims to the street. Using qualitative ethnographic methods, the project focuses on contested urban spaces used by informal street vendors in Maputo, Kampala and Lagos to investigate three central research questions. Firstly, what are the new constellations of actors and interests driving the contemporary transformation of central city areas in specific cities? Secondly, what disciplinary technologies are being deployed to control actors and activities perceived as ‘illegitimate’ in central city areas and what conflicts emerge? Thirdly, how do people depending on the street for survival experience and respond to the re-making of central city areas? The 4-year project will include the following activities. Each of the three researchers will conduct a total of 6 months of fieldwork during years 1-4; project seminars in year 1; fieldwork analysis and writing of 6-8 peer reviewed articles and at least two popular scientific/policy orientated publications; presentations at 6 international conference, and, in year 4, a joint conference with collaborating partners from the three case study cities.  The project will significantly add to current understandings of the mechanisms that act on informal processes of urbanization and also contribute to a regenerated theoretical consideration of the search for the ‘Just City’ in the African context. The project will also increase planning and policy-relevant understanding of the mechanisms and processes acting in the urban planning / governance / informality / nexus. The project team consists of three researchers, each working on one city - Ilda Lindell (project coordinator), Andrew Byerley and Onyanta Adama. Nya vinder av ekonomisk tillväxt blåser genom Afrika. Detta skapar nya ambitioner och omvandla städerna, deras ekonomier, politik och centrala stadsrum. Men den informella sektorn i städerna fortsätter samtidigt att växa och är ett allt större inslag i den Afrikanska stadsbilden. Den tydligaste tillväxten av den informella sektorn sker i städer i globala syd där marginaliserade grupper, exempelvis kvinnor och ungdomar söker sig till de offentliga rummen i centrala stadsdelar för att försörja sig, ofta genom att sälja varor på gatan. Genom att ta upp plats i det offentliga rummet och utföra aktiviteter som av planerare och statsmakter inte alls var tänkta att äga rum på dessa platser, omskapar dessa marginaliserade grupper staden underifrån. Samtidigt sker dock försök av statsmakter och andra mäktiga intressen att återta kontrollen och styrningen av städernas offentliga rum, såsom gatan. Den snabba ekonomiska tillväxten i flera Afrikanska städer skapar ny-modernistiska stadsvisioner och stadens centrala delar blir föremål för både investeringar och interventioner som söker få bort aktiviteter som inte passar i dessa visioner. Sådana interventioner kan få långtgående konsekvenser för de människor som är beroende av gatan för sin överlevnad. Det kan exempelvis handla om att vräka gatuförsäljare från gatan eller att omlokalisera dem till andra platser i eller utanför staden. Syftet med detta forskningsprojekt är att undersöka hur olika grupper av gatuförsäljares tillgång till det offentliga rummet påverkas av omvandlingen som pågår i centrala stadsdelar. Ett delsyfte är även att se hur de olika grupper som försörjer sig på gatan reagerar och handlar när deras försörjningsmöjligheter blir hotade. Projektet kommer att utföras i tre afrikanska städer: Lagos i Nigeria, Kampala i Uganda och Maputo i Mocambique. Dessa städer genomgår till stor del samma processer men de illustrerar även hur olika resultat kan uppstå från samma processer, utifrån de specifika platsernas historia, kultur och maktstrukturer etc. En viktig fältmetod blir att intervjua individer bland gatuförsäljare av olika kategorier såsom ungdomar, kvinnor samt försäljare av olika typer av varor, liksom representanter för deras sammanslutningar och organisationer. Observationer av hur gatuförsäljare utnyttjar det offentliga rummet och hur konflikter kring användandet uppstår kommer också att utgöra en viktig metod. Stadsplanerare och representanter för inblandade statliga myndigheter och politiker kommer att intervjuas kring deras syn på staden och på gatuekonomier och hur denna har förändrats över tid. Vid sidan av intervjuer och observationer kommer granskning av stadsplaner, protokoll från möten på kommunal nivå och liknande bidra med information om hur gatuekonomier och gatuförsäljare diskuteras samt vilka åtgärder som föreslås kring dessa aktiviteter. Det här forskningsprojektets samhälleliga relevans ligger i att den pågående omvandlingen av centrala stadsdelar verkar medföra ytterligare marginalisering av redan utsatta grupper av människor som är beroende av gatan för sin överlevnad. Genom att undersöka konsekvenserna av omvandlingen av centrala stadsdelar för olika grupper hoppas projektet kunna bidra till att policy och visioner som skapar socialt integrerade och hållbara städer kan utvecklas.