African States and Economic Development in the 20th Century: Capacity to Count and Collect Afrikanska stater och den ekonomiska utvecklingen under 1900-talet: Förmågan att räkna och samla Do African States have the capacity for ´Development´? In the contemporary literature African states are described either as incapable or uninterested in development, but these notions have not been fully historicized. Meanwhile, it is widely acknowledged in the history, economics and politics of development literature that it is history and institutions that matter most for development outcomes. Myproposed research will examine when, where and under what conditions states in sub-Saharan Africa were capable of nurturing development and when, where and under what conditions they were not. At present, we have no clear empirical metric to gauge whether African states are more capable, stronger or more legitimate today than they were 20, 50 or 100 years ago.This research project will shed light on comparative state development capacity in Sub-Saharan Africa by evaluating the conditions under which capacities for development were strengthened and under which such conditions were weakened. Specifically, this project will examine the role of economic and social development planning and policy implementation and evaluation in African states in a historical context by focusing on the key functions of states such as population census taking and tax collection. The study will focus on the period of from colonization (c.1890) to current day.  One of the main contribution of the research project will be to compile and reconcile data-sets on population and taxes. Har afrikanska stater kapacitet för ’utveckling’? I dagens litteratur beskrivs afrikanska stater antingen som oförmögna eller ointresserad av utveckling, men dessa utsagor har inte fullt ut getts historiskt kontext. Samtidigt är det allmänt erkänt i utvecklingslitteratur ägnad åt historia, ekonomi och politik att det är historien och institutionerna som betyder mest för utveckling. Min föreslagna forskning kommer att undersöka när, var och under vilka förhållanden stater i Afrika söder om Sahara hade förmåga att skapa utveckling och när, var och under vilka förhållanden de inte hade det. För närvarande saknar vi tydliga empiriska mått för att mäta om afrikanska stater har ökat sin kapacitet, och om de blivit starkare och mer legitima idag än de var 20, 50 eller 100 år sedan.Det finns flera testbara hypoteser i den teoretiska och begreppsmässiga litteraturen, till exempel hur effektivt stater kunde beskatta sina medborgare, om och hur dessa intäkter spenderades och investerades. Att testa dessa hypoteser är av stor betydelse. Om slutsatsen är att de afrikanska staterna är oförmögna eller ointresserade av att iscensätta utveckling betyder det att internationellt sponsrade utvecklingspolitiska insatser bör omvärderas. Forskningsprojektet kommer att belysa och jämföra statsutveckling och statskapacitet i Afrika genom att utvärdera under vilka förhållanden utvecklingsförmågan har stärkts och under vilka förhållanden den har försvagats.Specifikt kommer projektet att undersöka betydelsen av ekonomisk och social utvecklingsplanering, policyimplementering och utvärdering i de afrikanska staterna i ett historiskt perspektiv. Detta sker genom att fokusera på några statliga nyckelfunktioner, som folkräkningar och skatteuppbörd. Studieobjektet är Afrika söder om Sahara från tiden för kolonisationen (1890) tills idag.Forskningsprojektets viktigaste bidrag är att sammanställa och förena databaser över befolkning och skatter. Uppgifterna kommer att samlas in från brittiska kolonialarkiv, befintliga historiska databaser och statistik från Världsbanken, Internationella valutafonden och från de postkoloniala staternas egen statistik.Statistik handlar om mycket mer än att bara samla in data. De statistiska uppgifterna berättar i sig en historia. Ja, historien om att räkna och registrera människor är lika gammal som vår skrivna historia. Det är en central del av varje stats försök att styra människor och går hand i hand med beskattning. Själva ordet ’statistik’ härrör från ’stat’ och när vi tittar på statistiska uppgifter ser vi först och främst statens historiska fotavtryck. Vi ser vad staten visste om sig själv och vad den var angelägen att ta reda på. Vi ser också en vald och projicerad bild – vad staten ville att andra skulle veta om den. Historien om folkräkning i Afrika ger oss inte bara en inblick i Afrikas historiska demografi, den ger en bild av sättet att bygga kunskap som koloniala och postkoloniala stater har lämnat efter sig.Centrala frågorna för de som forskar om utveckling i Afrika är den relativa betydelsen av kolonialt styre (1880–1960), statsstyrd utveckling (1960–1980), strukturanpassning (1980–1995) och senare demokratiseringsprocesser och avreglering. För att på ett tillförlitligt sätt utvärdera betydelsen av dessa fasers, och därmed kunna ge adekvat policyrådgivning, måste vi ha tillförlitliga indikatorer på ekonomisk och social utveckling. Dessa indikatorer på utveckling kan i sin tur jämföras med de varierande typer av statsstrukturer som växte fram i dessa länder under denna period.Detta forskningsprojekt kommer att ge beslutsfattare en grund för värdering av livskraften i olika utvecklingsprojekt och att skapa en uppfattning om staternas befintliga kapacitet. Projektet kommer att förse forskare i historia, ekonomi och utvecklinspolitik med nya teoretiska och historiska insikter om processen och takten i statsbildningen i Afrika söder om Sahara. Det kommer att ge en tillförlitlig och användbar databas som kan utökas till a