Vad händer då utvecklingsländer graderas ut ifrån preferenshandelssystem? What happens when developing countries are graduated from trade preference programs? Vad händer när utvecklingsländer plötsligt möter höjda barriärer för export till rika länder? Internationell handel ses allmänt som ett viktigt redskap för att åstadkomma ökad ekonomisk tillväxt i låg- och medelinkomstländer (dvs de som ofta kallas *utvecklingsländer*). Ekonomisk tillväxt är i sin tur en nyckelfaktor för att få fart på fattigdomsbekämpning och utveckling. Visserligen är det viktigt att påpeka att ekonomisk tillväxt inte alltid behöver leda till exempelvis minskad fattigdom eftersom många länder präglas av en väldigt ojämlik fördelning av ekonomiska och andra resurser. Trots det så står det ganska klart att det är betydligt lättare att hjälpa särskilt utsatta grupper när hela ekonomin växer jämfört med en situation där ekonomin stagnerat. Eftersom det alltså finns ett positivt samband mellan å ena sidan internationell handel och ekonomisk tillväxt, och å andra sidan ekonomisk tillväxt och minskad fattigdom och andra viktiga utvecklingsmål, så är det högintressant för forskningen att utvärdera policyer som påverkar utvecklingsländers möjligheter att exportera till rikare marknader. När det gäller just utvecklingsländers exportmöjligheter så påverkas de i hög grad av s.k. icke-ömsesidiga handelspreferenser (kallas ofta bara handelspreferenser). Handelspreferenser är ett policyredskap där rikare ekonomier tillämpar lägre tullar och andra handelshinder på export som kommer från utvecklingsländer än på export som kommer från andra höginkomstländer. I det här projektet studeras vad som händer när utvecklingsländer utesluts från preferenshandelsprogram (detta kallas rent tekniskt att landet *graderas*). Vi använder empirisk data på bland annat handel och investeringar från multinationella företag, och undersöker med hjälp av statistiska modeller hur t.ex. exportintäkter, exportdiversifiering och investeringar påverkas då länder graderas. Varför är det viktigt att studera vad som händer när länder graderas från preferenshandelsprogram? Vi tror att det finns åtminstone två viktiga lärdomar som kan dras utifrån det här forskningsprojektet. För det första finns det i nuläget så gott som ingen forskning alls som fokuserar på gradering, så vi vet ytterst lite om vad följderna blir. Kanske drabbas t.ex. de graderade länder av kraftigt minskade exportflöden när de plötsligt möter högre handelsbarriärer än tidigare, eller kanske är de såpass konkurrenskraftiga att de klarar övergången utan större problem. Att ta reda på vad följderna blir är därför viktigt, både för att möjliggöra för de berörda länderna att själva anpassa sin politik så att de kan motverka de potentiella negativa effekterna, och för att hjälpa de länder som tillämpar graderingen att utvärdera policyn. En andra viktig lärdom som indirekt kan dras utifrån projektet är om preferenshandelsprogram i sig faktiskt har den effekt som man hoppas. Visserligen finns det redan en hel del forskning som undersöker om handelspreferenser faktiskt ökar exportflöden från utvecklingsländer, men så gott som alla studier har det gemensamt att de fokuserar på vad som händer omedelbart efter det att landet får tillgång till nya handelspreferenser. Utifrån ett forskningsperspektiv så är det, hävdar vi, en mycket tveksam metodologi för att utvärdera effekterna. Ett problem är att man kan ifrågasätta om länderna verkligen kan dra nytta av sänkta handelsbarriärer från en dag till en annan eftersom det rimligen tar tid att ändra produktionsstrukturer och sätta sig in i nya regelverk. Ett annat problem är att de flesta handelspreferensprogram funnits i 40-50 år, vilket innebär att man alltså i praktiken utvärderar vilken effekt det hade när länderna fick tillgång till preferenserna så tidigt som på 1960-talet. Eftersom vi i vårt projekt istället studerar vad som händer när utvecklingsländer lämnar preferensprogrammen så hävdar vi att vi mycket lättare kan utvärdera vilken effekt handelspreferenserna haft. Om t.ex. exportintäkterna faller kraftigt i samband med graderingen kan man ju indi Unilateral trade preferences refers to a policy where high income countries use lower trade barriers on exports from low and middle income (*developing*) countries than on exports from high income countries. Virtually all high income countries have such policies in place, and typically they cover all developing countries. This project asks: What happens when developing countries are graduated (withdrawn) from such preference programs? Even though graduation is increasingly common, there is next to no research on its effects. To answer the question, country- and firm-level trade and investment data is used, and advanced econometric models test the effects on several economic outcomes such as export earnings, export diversification and foreign direct investment. The project is important for two main reasons. (i) The countries that are graduated may face severe adverse effects when meeting increasing trade barriers to their export markets. Identifying those effects is therefore of direct policy relevance for current or future graduated countries (these are primarily middle income countries). (ii) Focusing on countries leaving rather than entering preference programs offers strong methodological advantages when evaluating the effects of trade preference programs, so the project will also produce much more reliable results concerning the effect of trade preference programs. Conclusions will therefore be relevant to all low and middle income countries.