Source Determination of Black Carbon Aerosols in Bangladesh: Prioritized Short-Lived Climate Pollutants Källbestämning av Black Carbon (Sot) Aerosoler i Bangladesh: Prioriterade Kortlivade Luftföroreningar Aerosol pollution containing Black Carbon (BC; soot) fills the atmosphere of S Asia. This Atmospheric Brown Cloud (ABC), with BC as a key component, cause severe effects on both the regional climate and the quality of the air people breathe, yet the relative source contributions from e.g. biomass vs fossil fuel combustion are poorly constrained. Atmospheric BC from biomass vs fossil fuel combustion have different intrinsic impacts on climate and health; fossil-BC have stronger mass-normalized solar absorption efficiency and is smaller in size, thus able to penetrate further into the lungs. Hence, it is imperative to reduce uncertainties regarding BC sources and emissions. Unfortunately, bottom-up technology-based emission inventories (EI) – the common input for models of climate and air quality and a policy tool for mitigation decisions – has large uncertainties in BC sources and emissions, with predictions ranging by factors 3-5.  This project will further develop and apply microscale 14C-dating of BC aerosols to provide powerful observation-based top-down information on the relative contribution from combustion of fossil fuel (extinct 14C) and biomass (contemporary 14C) to the BC in the actual atmosphere. Our initial month-long studies have demonstrated systematic underestimation in the fractional fossil contribution of all 8 BC-EI for India (Gustafsson et al., 2009 Science) and in all 12 BC-EI for China (Chen et al., incl Gustafsson, 2013). In collaboration with aerosol researchers in Bangladesh, one of the most polluted regions on Earth and the "exhaust pipe" of S Asia, we propose the first year-round 14C-BC source forensics assessment for S Asia.  Building on recent Swe-Bangla pilot study, we propose 24-mo BC source apportionment campaigns in both highly-polluted megacity Dhaka and in rural southern Bangladesh at the newly established Bhola Observatory (now part of the international UNEP-ABC program set of receptor observatories). This site provides an opportunity to source fingerprint the load of BC that have accumulated through the Pakistan – N India – Bangladesh air transport; it thus provides an integrated perspective of sources to the BC influencing the larger-scale regional climate.   The three objectives and approaches are: (1) 14C-based quantification of the relative contribution of biomass vs fossil fuel combustion to BC in megacity Dhaka and regional receptor site Bhola.  Benefit: Pinning down the sources of BC aerosols in S Asia allows us to better understand its effects on climate, respiratory health and to guide policy options toward mitigation. (2) Assimilate a battery of diagnostic source markers (Δ14C, δ13C and pyrogenic molecules) to refine apportionment of multiple sources.  Benefit: Statistical modeling of the generated source-diagnostic database with Markov Chain Monte Carlo (MCMC) simulations will yield an improved description of BC sources to the polluted air over Bangladesh between fossil-liquid, fossil-coal, biomass-woodfuel, biomass – crop residue burning.  (3) Compare this top-down source apportionment of atmospheric BC with predictions from bottom-up BC emission inventories (EI) using a coupled EI-transport model (Eclipse-Flexpart).  Benefit:  Responding to a general plea of independent observation-based tests of BC-EI predictions, the composition-based source apportionment will contribute to diagnose the reliability of present EI and diagnose areas for improvement, to the benefit of climate and air quality models.   The quantitative information on contributions from fossil vs biomass combustion sources, generated in close collaboration with a strong Bangladeshi aerosol group, will beyond high-impact research articles also be used to advise the Env Ministry of Bangladesh (and briefed to UNEP and Env Ministry of Sweden) to guide policy options toward BC mitigation. KOL-14 DATERING AVSLÖJAR KÄLLORNA TILL DET HÄLSO- OCH KLIMATPÅVERKANDE BRUNA MOLNET ÖVER  BANGLADESH    Sverige har tillsammans med Bangladesh och fyra andra strategiska partners bildat Climate and Clean Air Coalition (CCAC; som nu har över 60 medlemsländer), vilken har som syfte att verka för att minska utsläppen av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar (s.k. Short-Lived Climate Pollutants SLCP). Koalitionen inser att SLCP, framförallt Black Carbon (BC, sot) aerosoler från ofullständig förbränning, står för en betydande del av klimatförändringarna i nu och närtid och dessutom påverkar negativt folkhälsan, tillgången på färskvatten och matförsörjningen i stora befolkningstäta områden inte minst i södra Asien. Koalitionen efterfrågar studier för att förbättra det vetenskapliga underlaget kring SLCP, med ett fokus på information som kan underlätta effektiva åtgärder. Ett viktigt exempel på detta är kunskap om de relativa utsläppsbidragen från olika källor, vilket det föreslagna projektet syftar till.   Ofullständig förbränning från många olika aktiviteter, såsom trafik, industrier, tegelbruk, vedeldning, öppna eldar och svedjebruk inom jordbruket bidrar till bildningen av BC/sot-innehållande Bruna Moln i atmosfären, som under vinterns torrperiod täcker Bangladesh och stora delar av södra Asien samt påverkar året runt både det regionala klimatet och luften som folk andas. Dessvärre försvåras åtgärder för att minska utsläppen av ett betydande kunskapsglapp kring de relativa bidragen till den smutsiga luften från de olika utsläppskällorna. Vilka slags källor är viktigast?   På grund av de regionala vindmönstrena så drabbas Bangladesh oproportionerligt hårt av utsläppen av luftföroreningar genom gränsöverskridande transport från Indien utöver de betydande inhemska utsläppen.  Detta leder till ett tjockt brunt moln eller smog av luftföroreningar över Bangladesh som till slut lämnar subkontinenten och från södra Bangladesh blåser ut över Bengaliska Viken.   Vi föreslår ett samarbetsprogram med skickliga aerosolforskare i Bangladesh.  Tillsammans kan vi vidareutveckla våra framgångsrika pilotkampanjer som demonstrerat kapaciteten i mikroskala kol-14 dateringar av aerosoler för att kvantitativt bestämma de relativa bidragen av sot/BC partiklar i det Bruna Molnet mellan biomassa/biobränsle (kol-14  levande) och fossila bränslen (kol-14 utdött). Detta svensk-bangladeshiska forskningssamarbete skulle leverera information om källorna till BC/sotpartiklar i ett stort och viktigt område/land, ett efterfrågat beslutsstöd för minskningsåtgärder, och samtidigt ge grundläggande vetenskaplig information av avsevärd betydelse för förbättrad förståelse av hur BC/sot från olika källor påverkar klimatet.  De stora luftprover som behövs för kol-14 analyserna skulle filtreras under 24-månaderskampanjer på två atmosfärsstationer som framgångsrikt etablerats under ledning av våra bangladeshiska kollegor: en urban station i megacity Dhaka och det andra det nybyggda atmosfärsobservatoriet på Bhola Island, strategiskt beläget i ett glest befolkat område vid utflödet från södra Asien. De bangladeshiska luftföroreningarna kommer alltså undersökas med ny teknik som utvecklats i Sverige och nu finner en viktig tillämpning i Bangladesh kring S Asiens Bruna Moln.   Kvantitativ källbestämning av BC/sotpartiklar kommer publiceras i vetenskapliga tidskrifter med hög genomslagsfaktor. Den centrala informationen om den relativa vikten av fossila vs biomassakällor är ett direkt beslutsstöd som kommer kommuniceras till beslutsfattare för att underlätta prioriteringarna av olika insatser för att minska utsläppen av de hälso- och klimatpåverkande luftföroreningarna.  Utöver direkta kontakter med miljöministerierna i Bangladesh (vi har etablerad kontakt med ansvarig på Bs miljödep, Mr. Nasir Uddin) och Sverige (SLCP-ansvariga Caroline Dickson och klimatambassadör Anna Lindstedt) så kommer sammanfattningar i form av bl.a. Policy Briefs att personligen distribueras äve