Monsun variabilitet och dess påverkan på terrestra ekosystem i Sri Lanka under Holocen Monsoon variability and its impact on terrestrial ecosystems in Sri Lanka during the Holocene Indiska monsunen har avgörande betydelse för att förstå den globala och regionala monsunens variationer och övergripande klimatförändringar i Asien. Intensifieringen av monsunen började för ca 10 000 år sedan för att sedan gradvis eller plötsligt bli svagare under mitten och till sen Holocen. Det starka monsuninflytandet har ofta ändrats över tiden och har i sin tur påverkat både landskapet och växtligheten i sydost Asien. Den Indiska monsunen spelar en oerhört viktig roll för flera miljarder människor som är direkt eller indirekt beroende av regnens intensitet och regelbundenhet. Vår förståelse av de faktorer som styr abrupta förändringar i monsunsystemet är emellertid mycket begränsade. Därför är naturliga arkiv som dokumenterar hur monsunsystemet förändrats under den Holocena epoken mycket intressanta när det gäller att utveckla strategier för att förutsäga och lindra effekterna av den globala uppvärmningen. Den pågående klimatförändringen har redan satt sina spår i sydost Asien och prognoser anger att framtida klimatförändringar kan få stora ekonomiska och samhälleliga konsekvenser. Sri Lanka är en nyckelregion för att bättre kunna förstå dynamiken hos den Indiska monsunen och dess påverkan på regionens landområden. Sri Lanka påverkas av den sydvästra (sommar) och nordost (vinter) monsuner. Emellertid har det inte funnits några studier på mark uppgifter om dessa förändringar i Sri Lanka eller dess långsiktiga effekter. Projektets målsättning är att 1) rekonstruera en högupplöst senglacial till tidig modern paleoklimatisk tidsserie baserad på 14C ålder i kombination med andra relevanta variabler 2) bestämma vegetationsförändringar med hjälp av specifika biomarkörer 3) jämföra data med andra indirekta mätserier (t.ex. Arabian Sea, peat, speleothem). Studien kommer att omfatta talrika provtagningar, sedimentkronologi och kemiska analyser av sediment och många geokemisk proxies (tex. spårmetall, stabil isotop, biomarker). Resultaten kommer att ligga till grund för framtida åtgärder, klimatförändringar och avseende miljöförbättringar och hjälpa till att dra upp skötselplaner för bevarande och hållbar utveckling. Hittills har det varit lite publicerats om dessa sedimentära arkiv och dokumentation av baslinjen nivåer av variationer inneboende i dessa ekosystem kan maximera deras hållbara utveckling, användning och bevarande. De vetenskapliga data som genereras i projektet kommer att användas för publikationer på hög nivå och presenteras på konferenser. Dessutom kommer synergi utvecklingen av innovativa strategier/metoder ger nya insikter för att bygga en regional klimatscenarier modell och förbättra förutsägbarheten för nederbörd och temperaturförändringar. Programmet leds av en stark forskargrupp (från Sverige och Indien), som arbetar med olika miljöfrågor som gäller akviferer, kustområden och marina ekosystem. Aktivt samarbete finns redan mellan projektledarna och med andra ledande forskare från Europa, Asien och Nordamerika. Dessutom kommer dessa nya forskningsinitiativ och riktlinjer förbättra forskningscentra och gynna utbytet av studenter och forskare och överföringen av teknologi. The Indian monsoon is critical for understanding past global and regional changes in climatic conditions in south-east Asia. The strong monsoon influence has varied over time and in turn affected the landscape and vegetation through periods of intense droughts and floods. Lying directly in the path of the monsoons, Sri Lanka is strongly impacted by the SW (summer) and NE (winter) monsoons. Hence, it represents a key region for a better understanding of monsoon variability, its dynamics and long-term impact on climate. However, there have been hardly any studies of these excellent paleoclimate archives (e.g. pristine lagoons, lakes, speleothems) to investigate the response of monsoon variability. Our goals are to 1) reconstruct a high-resolution Holocene paleoclimate record based on 14C age and various geochemical proxies (e.g. sediment characteristics, trace metals, stable isotopes), 2) determine vegetation changes based on specific biomarkers and 3) correlate the data with other proxy records from south-east Asia. We will establish a two-way knowledge exchange, and the new research initiatives and strategic collaboration will provide fresh insights, benefit exchange of students and scientists, and improve existing research facilities. Moreover, our efforts will contribute in filling knowledge gaps and generate a detailed paleoclimate record tracing past changes. This data will provide a baseline for future actions related to regional climate change and its long-term impacts.