Utveckling av doftbaserade metoder för ”push-pull” bekämpning av fruktflugor​ Development of odor-based tools for push-pull management of fruit flies. Utveckling av doftbaserade metoder för "push-pull" bekämpning av fruktflugor?    Både inhemska och exotiska fruktflugor orsakar stora skördeförluster runt om i världen. I Afrika angrips både grönsaks- och fruktodling av fruktflugor vilket gör att inkomsten minskar eller helt uteblir ibland. Som så ofta är det de bönder som lever på marginalen som drabbas hårdast av reducerade skördar. Fruktflugorna skadar frukten genom att de lägger sina ägg inne i frukten och larverna som kläcks ur äggen livnär sig på fruktköttet. Det är alltså viktigt att förhindra att flug-honorna lägger sina ägg i frukten, för att undvika att frukten angrips. Hittills har en stor del bekämpningen av fruktflugor fokuserat på att minska antal hanar. Vanliga metoderna består i att lura hanarna till fällor eller till att få dem att äta kemiska insekticider som blandats med dofter som hanarna lockas av. När antalet hanar minskar, minskar chansen att honorna parar sig och på så sätt minskar sakta hela populationen.  I vår forskning vill vi nu försöka utveckla doft-baserade metoder som skulle kunna användas för att både locka hon-flugorna men också skrämma iväg dem från den odlade frukten och grönsakerna. Det är viktigt att få fram dofter som kan fånga in honor av flera olika arter. Våra preliminära resultat har visat att honor lockas av dofter från olika frukter och vi har kunnat identifiera några av de ämnen som ingår i dofterna. Vi förväntar oss att vi skall kunna utveckla beten som kan användas för att fånga honorna. Även dofter från föda, protein och jäst, som fruktflugorna äter, har identifierats och hoppas vi på att kunna blanda till en riktigt lockande mix. De ämnen som används för att fånga hanar är delvis baserade på eller kommer ursprungligen ifrån blomdofter. Nu finns det indikationer på att även honorna är attraherade av en blomma, en paradisblomma, eller s.k. Afrikansk kål. Genom att undersöka attraktionen till blomman både i laboratorium och i fält hoppas vi kunna både förstå honors möjlighet att känna dofter men också testa möjligheten att odla blomman som en fång-gröda, vid sidan av grönsakerna. Det är vår intention att kunna erbjuda odlare en fälla som kanske inte luktar så gott för oss, men som både kan minska populationen av flugor men också förhindra att honorna att lägga ägg i odlade grödor.  Vi vill med vår forskning komma fram till användbara och effektiva metoder för att minska problemen med fruktflugor. Vi vill samtidigt förstå och förklara hur flugorna kan känna dofter och hur informationen processas i deras hjärna. Dofterna känner insekten med sina antenner och sedan leds informationen i nervbanor in till hjärnan. Där bearbetas doftinformationen och beroende på ålder, kön, och om den är hungrig, reagerar flugan med ett specifikt beteende. Genom att studera både de grundläggande förutsättningarna hos insekterna att känna dofter, till att göra fältförsök med olika kombinationer av lockande och skrämmande dofter, så hoppas vi kunna förse lantbrukare med metoder som passar just dem; deras odling, fruktfluge-problem och plånbok. In Africa, a guild of native and invasive fruit fly species batters horticultural production, and threatens food production, food security and revenue, particularly of smallholder farmers. Here we propose to develop a set of odor-based tools that can be employed in push-pull strategies for sustainable control of fruit flies. These include:    Development of a general fruit-odor based bait that target females across the fruit fly guild,  Development a food-odor based bait that attracts multiple fruit fly species,  Research and development of the use of native Cleoma gynandra as a 'catch crop' of Bactrocera spp,  Field trials of baits and trap crop in suppressing fly populations,  Unravel the parapheromone detection circuitry in fruit flies to rationally enhance baits.    Cognizant of the fact that no silver bullet can lead to sustainable control of fruit flies, particularly not in low-income countries, we thus aim for development of a set of tools, that together with e.g. biological control, cultural practices, repellents, provide management options adapted to local agroecological settings.