Stubble Burning: Health impacts and social perception - an explorative study for prevention Stubbbränning: hälsoeffekter och sociala uppfattning - en undersökande studie för prevention The overall objective of the research would be to explore community perception, experience, social and psychological factors associated with stubble burning and to assess the pattern of health related quality of life (HRQoL) of the people of certain regions of the north Indian state of Punjab who live in the core areas of stubble burning in relation to air, water and soil quality. The collaboration is aimed at capacity building, enhancing community participation,involving policymakers for preventing stubble burning, improving health conditions. The findings of the proposed research are expected to help a large part of Asia and Africa where burning of crop residues is prevalent and is identified as a major cause of concern.Air, water and soil quality will be measured using air, water and soil meters pre and post harvesting periods in Punjab i.e. before October and during November. At the same time, HRQoL in all four selected villages will be measured. Two FGDs will be performed, in the core and in far away areas of stubble burning. One FGD will be conducted with the migrated labours and one KIIs will be performed with the neighborhood leaders, village leaders, Block Development Officers (BDO), Sub-divisional officers (SDO) and agricultural officers.The collaboration targets to build up a strong research team and environment focusing scientific articles, reports, dissemination and multiple research grant applications in near future to the appropriate funding agencies. Övergripande mål med forskningen är att 1) utforska samhällets uppfattning, erfarenhet, sociala- och psykologiska faktorer i samband med förbränning av skördeavfall 2) få insikt i förutsättningarna för hälsorelaterad livskvalitet bland lokalbefolkningen och säsongsarbetare som bor i regioner med frekvent förekommande förbränningen av skördeavfall 3) undersöka om skördeavfallsförbränning påverkar luft-, vatten- och jordkvalitet. Samarbetet har även som mål att bidra till kapacitetsuppbyggnad och samhällsdeltagande för att minska skördeavfallsförbränning, förbättra hälsan i målgruppen, främja samarbete och involvera beslutsfattare. Resultaten förväntas att gagna populationer i Asien och Afrika där skördeavfallsförbränning är frekvent förekommande och ett stort hälsoproblem.Förbränning av skördeavfall är ett stort hälso- och miljöproblem i Indien, Asien och Afrika.  En av de största utmaningarna i regionen Punjab, i norra Indien är eliminering av skördeavfall från  ris och vete. Skördeavfallsförbränningen emitterar en betydande mängd utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar (t ex. CO2, NOx, CH4, CO, NH3, NOx, SO2) som innebär en ökad risk för människors hälsa såväl som risker för  jordbruksmark och grödors produktivitet. Luftföroreningarna bidrar inte bara till risk för sjukdom, utan även människors förmåga till försörjning på grund av sänkt arbetskapacitet..Denna mix-metodstudie kommer att genomförs i fyra strategiskt utvalda byar i Punjab regionen i Indien, där skördeavfallsförbränning är ett årligen återkommande problem. Den kvantitativa datainsamlingen kommer mäta hälsa och livskvalitet (HRQoL) med valida versioner av EQ-5D. Mätning av HRQoL kommer att ske bland exponerade individer och i sårbara grupper såsom barn, äldre och gravida kvinnor. Mätningen görs två gånger - före respektive efter skördeförbränningssäsongen. Säsongsarbete (plantering- och skördesäsong) inom jordbrukssektorn utgör en betydande andel av arbetstillfällena i de aktuella regionerna. HRQoL kommer att ge en djupgående förståelse för hur skördeavfallsförbränning påverkar säsongsarbetarnas hälsa, även under övriga året då de är verksamma i andra delar av Indien. Den kvantitativa datainsamlingen kommer att kompletteras med fokusgruppsdiskussioner (FGD) för att utforska vanligt förekommande uppfattningar om och erfarenheter av skördeavfallsförbränningens påverkan på hälsa. Familjeöverhuvudena, kvinnor, unga vuxna, äldre och gravida kvinnor kommer att utgöra målgrupperna för FGD.Samarbetet kommer att äga rum mellan forskare vid institutionen för hälsovetenskap (HLV) , Mittuniversitetet (MIUN) och Indian Institute of Technology, Ropar (IITRpr). Det föreslagna forskningsarbetet och dess planering är helt i linje med de involverade institutionernas forskningsstrategier och kompetenser. Forskargruppen har  kompetens inom; folkhälsovetenskap, socialpsykologi, teknik, arbetsmiljö, hälsa-och säkerhet.  Projektsamordnaren (KD) har erfarenhet av hälsoekonomi, hälsofrämjande- och förebyggande folkhälsovetenskap, lång och bred erfarenhet av tillämpad forskning, utvärdering och evidensbaserad politik för samhällsnivå i flera länder samt som seniorrådgivare för Safe Community-rörelsen under WHO CCCSP. Professorn och ämnesföreträdaren (KGG) är mycket erfaren och etablerad inom folkhälsovetenskaplig-genusforskning och kvinnors egenmakt. Den kvinnliga docenten (EV) har lång och bred erfarenhet av folkhälsovetenskaplig forskning inom arbetsmiljö samt hälso- och säkerhetsfrämjande. Den kvinnliga lektorn (HC) har erfarenhet av internationella primärvårds- och folkhälsoprojekt. IITRpr-teamet består av en  seniorekonom (SB), en  senioringenjör (PS) som har arbetat med att mäta luft-, vatten- och markföroreningar i de aktuella områdena. SB och PS har varit drivande i utvecklingen av bärbara enheter för att mäta luft-, vatten- och markkvalitet. I forskargruppen ingår även en  psykolog med erfarenhet av social samhällsforskning med fokus på olika aspekter av maladaptivt beteende.