The impact of prenatal and childhood exposure to metals and polycyclic aromatic hydrocarbons on puberty and growth in adolescence Exponering för metaller och polycykliska aromatiska kolväten under forsterlivet och barndomen och dess inverkan på pubertetsutveckling Exponering för toxiska ämnen under känsliga perioder i utvecklingen, till exempel under fosterstadiet och barndomen, kan orsaka hälsoeffekter senare i livet. Kvinnor och barn utgör därför känsliga grupper i befolkningen, speciellt i utvecklingsländer där exponeringen ibland är hög för vissa miljöföroreningar och kemikalier och många är dessutom undernärda vilket kan bidra till en ökad känslighet för effekter av olika miljöföroreningar. Många av dessa miljöföroreningar är klassificerade som endokrinstörande ämnen, dvs att de efterliknar kroppens egna hormoner och kan därigenom störa kroppens normal hormonella reglering, vilket i sin tur kan ge allvarliga effekter på barns utveckling så som hämmad tillväxt och/eller förtidig eller försenad pubertetsutveckling. Detta är i sin tur kända riskfaktorer för att drabbas av olika kroniska sjukdomar senare i livet. Förekomsten av kroniska sjukdomar som till exempel härtkärlsjukdom, cancer och diabetes har ökat kraftig i olika utvecklingsländer under de senaste åren. I dagsläget är kunskapen rörande många endokrinstörandeämnen och eventuella effekter på tillväxt och pubertetsutveckling begränsad till experimentella djurstudier och ett fåtal småskaliga humanstudier. I detta 4-åriga forskningsprojekt kommer vi att undersöka om exponering för tre olika endokrinstörande ämnen, två olika metaller (arsenik och kadmium) och polycykliska aromatiska kolväten (PAHer), under fosterstadiet och barndomen kan påverka barns tillväxt och pubertetsutveckling under tonåren. Dessa studier kommer att utföras i en mamma-barn kohort kallad MIMIMat som har etablerats i ett lanligt område i Bangladesh genom ett samarbete mellan flera olika univeristet och icddr,b i Bangladesh som är ett stort sjukhus i huvudstaden Dhaka. Mammorna rekryterades till studien redan i början av graviditeten och därefter har vi följt upp deras barn vid upprepade tillfällen och den senaste uppföljningen vid 15-års ålder kommer att avslutas under hösten 2018. Vi har tidigare visat att mammorna och deras barn är exponerade för arsenik och kadmium via mat och dricksvatten och att dessa exponeringar har hämmat barnens tillväxt upp till 5 års ålder. I en mindre pilotstudie har vi även kunnat påvisa att mammorna har exponerats för höga halter av PAHer under graviditeten. Den troliga källan till denna PAH exponering är eldning av fossila bränslen i hemmet för uppvärmning och matlagning, vilket kan resultera i höga halter i luften både inomhus och utomhus. En del av PAH exponering kommer troligen även via maten. Inom ramen för MINIMat kohorten har utförlig information om nutrition, olika hälsoparametrar samt urin och blodprover samlats från de gravida mammorna och deras barn under upprepade tillfällen. Exponeringen för arsenik och kadmium har redan mätts i urinprover från 1500 mammor under graviteten och från deras barnen vid 10-års ålder. I detta projekt kommer vi även att mäta halterna av olika nedbrytningsprodukter till PAH i 1000 stycken av dessa uinprover som finns sparade i en bio-bank. Dessa mätningar kommer att användas som ett mått på exponeringen under forsterperioden och barndomen. När barnen var 11-14 år så samlde man in data om pubertetsutveckling. Information om barnens längd och vikt har samlats in vid upprepade tillfällen från födseln tills innan puberteten, vid två tillfällen under puberteten, och ytterligare en gång vid 15 års. Vi 15 års ålder tog man även ett blodprov och i detta blodprov kommer vi att analysera olika hormoner som är relaterade till tillväxt och reproduktion. Under utvärderingen av datan kommer vi att utreda samband mellan varje enskild exponering samt en kombination av samtliga exponeringar och de olika utfallen och vi kommer även att ta hänsyn till kända känslighetsfakorer som barnens kön och nutritionsstatus. Den övergripande målsättningen med detta projekt är att kartlägga och identifiera betydande exponeringar för olika miljöföreningar som kan leda till försämrad utveckling under ungdomsåren och därmed öka risken för att drabbas av sjukdom och sämre hälsa senare i livet. Med kunskap om vilka exponeringar som har störst betydelse för befolkningens hälsotillstånd kan strategier för kostnadseffektiva och hållbara åtgärder föreslås som på sikt kan leda till minskad exponering och förbättrad folkhälsa. Chemical exposure during critical periods of early-life development may cause adverse health effects later in life. Women and children, especially in low-income settings, are exposed to several toxic compounds, including arsenic (As) and cadmium (Cd) from food and polycyclic aromatic compounds (PAHs) from burning of fossil fuels for cooking and heating, many of which have endocrine disrupting properties. We therefore aim to clarify if early-life exposure to As, Cd and PAHs is affecting growth and puberty development in adolescence. This will be accomplished by studies in a mother-child cohort (MINIMat) in rural Bangladesh in collaboration with several universities and icddr,b, Bangladesh. Exposure to As and Cd is already measured in urine from mothers in pregnancy and their children at 10 years. Measurements of PAHs will be conducted in the corresponding bio-banked urine samples (n=1000). Data on puberty from 11-14 years and data on growth from birth to pre-pubertal age, during puberty, and at 15 years is availible. In addition, we will also measure different hormones related to growth and reproduction in blood collected at 15 years. Consequences of co-exposures to metals and PAHs will be evaluated in combination with effect modification by gender and nutrition. This 4-year project will provide insight into common environmental exposures and effects on adolescent health in low-income settings, enabling future public health strategies to reduce exposures and improve health.